# Úřední věstník C 279/11.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 279 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4811. listopadu 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 279

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4811. listopadu 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2005/C 279/1 | Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2005/C 279/1

Zvláštní zpráva č. 3/2005 k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 11.11.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 279/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 3/2005

k rozvoji venkova: ověřování výdajů na agroenvironment, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2005/C 279/01)

OBSAH

GLOSÁŘ

| I–VI | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VI

| 1–18 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–18

| 1–11 | Agroenvironmentální politika |
| --- | --- |

1–11

| 12–18 | Rozsah a zaměření auditu |
| --- | --- |

12–18

| 19–27 | PRÁVNÍ PŘEDPISY |
| --- | --- |

19–27

| 19–22 | Agroenvironmentální opatření |
| --- | --- |

19–22

| 23–27 | Kontrola dílčích agroenvironmentálních opatření |
| --- | --- |

23–27

| 28–54 | ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI KOMISE |
| --- | --- |

28–54

| 28–35 | Ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření |
| --- | --- |

28–35

| 29–31 | Provádění agroenvironmentálních programů v období 1993–1999 |
| --- | --- |

29–31

| 32–35 | Schválení PRV na období 2000–2006 Komisí |
| --- | --- |

32–35

| 36–39 | Ověření fungování kontrolních systémů |
| --- | --- |

36–39

| 40–54 | Kontrola ekologického zemědělství |
| --- | --- |

40–54

| 41–44 | Regulatorní kontrolní systém pro ekologické zemědělství |
| --- | --- |

41–44

| 45–54 | Provádění kontrolního systému pro ekologické zemědělství |
| --- | --- |

45–54

| 55–106 | ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| --- | --- |

55–106

| 55 | Ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření v pěti členských státech |
| --- | --- |

55

| 56–59 | Administrativní kontroly |
| --- | --- |

56–59

| 60–106 | Kontroly na místě |
| --- | --- |

60–106

| 60–61 | Specifičnost agroenvironmentu |
| --- | --- |

60–61

| 62–69 | Kontrola dodržování obvyklých náležitých zemědělských praktik |
| --- | --- |

62–69

| 70–106 | Kontrola dílčích opatření |
| --- | --- |

70–106

| 107–119 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

107–119

| 107 | Obecný závěr |
| --- | --- |

107

| 108–112 | Na úrovni Komise |
| --- | --- |

108–112

| 113–117 | Na úrovni členských států |
| --- | --- |

113–117

| 118–119 | Doporučení |
| --- | --- |

118–119

PŘÍLOHA: Příklady, kdy nejsou jednoznačné smluvní požadavky AE programu pro Côte D'Or

Odpovědi Komise

AE

| AE | : | Agroenvironment, opatření v oblasti rozvoje venkova zavedené články 22–24 nařízení (ES) č. 1257/1999. |
| --- | --- | --- |
| EZOZF | : | Evropský zemědělský orientační a záruční fond. |
| IACS | : | Integrovaný administrativní a kontrolní systém. |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Největší AE program v Bádensku-Würtembersku v Německu. |
| ONZP | : | Obvyklé náležité zemědělské praktiky. |
| PRV | : | Plán rozvoje venkova (před schválením Komisí). Program rozvoje venkova (po schválení Komisí). |
| Příjemce | : | Příjemce platby EU. |
| RV | : | Rozvoj venkova. |
| SZP | : | Společná zemědělská politika. |
| Závazek | : | Podmínka, kterou musí příjemce splnit, aby měl nárok na AE platbu. |

:

Agroenvironment, opatření v oblasti rozvoje venkova zavedené články 22–24 nařízení (ES) č. 1257/1999.

EZOZF

:

Evropský zemědělský orientační a záruční fond.

IACS

:

Integrovaný administrativní a kontrolní systém.

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Největší AE program v Bádensku-Würtembersku v Německu.

ONZP

:

Obvyklé náležité zemědělské praktiky.

PRV

:

Plán rozvoje venkova (před schválením Komisí). Program rozvoje venkova (po schválení Komisí).

Příjemce

:

Příjemce platby EU.

RV

:

Rozvoj venkova.

SZP

:

Společná zemědělská politika.

Závazek

:

Podmínka, kterou musí příjemce splnit, aby měl nárok na AE platbu.

SHRNUTÍ

| I. | Agroenvironmentální podpora (AE) se vyplácí ročně těm zemědělcům, kteří přijmou závazek provádět své činnosti způsobem, který jde nad rámec obvyklých náležitých zemědělských praktik a považuje se za prospěšný pro životní prostředí. Jedná se největší opatření v oblasti rozvoje venkova se spolufinancováním EU v období 2000–2006 ve výši 13 480 milionů EUR (viz body 6–7 a 19–22). |
| --- | --- |

I.

Agroenvironmentální podpora (AE) se vyplácí ročně těm zemědělcům, kteří přijmou závazek provádět své činnosti způsobem, který jde nad rámec obvyklých náležitých zemědělských praktik a považuje se za prospěšný pro životní prostředí. Jedná se největší opatření v oblasti rozvoje venkova se spolufinancováním EU v období 2000–2006 ve výši 13 480 milionů EUR (viz body 6–7 a 19–22).

| II. | Cílem auditu bylo posoudit, zda má Komise přiměřenou záruku, že postupy a techniky zemědělského hospodaření, u nichž se AE vyplácí, jsou ověřitelné a že jsou řádně ověřovány, a že tudíž příjemci AE plateb dodržují svůj závazek hospodařit způsobem šetrným k životnímu prostředí (viz body 12–18). |
| --- | --- |

II.

Cílem auditu bylo posoudit, zda má Komise přiměřenou záruku, že postupy a techniky zemědělského hospodaření, u nichž se AE vyplácí, jsou ověřitelné a že jsou řádně ověřovány, a že tudíž příjemci AE plateb dodržují svůj závazek hospodařit způsobem šetrným k životnímu prostředí (viz body 12–18).

| III. | Audit zjistil, že Komise:






  — | před schválením PRV zajistila jen částečnou ověřitelnost (viz body 32–35), |
| --- | --- | --- |

III.

Audit zjistil, že Komise:

—

před schválením PRV zajistila jen částečnou ověřitelnost (viz body 32–35),

| — | dostatečně neověřila správné fungování kontrolních systémů AE v členských státech (viz body 36–39), |
| --- | --- |

—

dostatečně neověřila správné fungování kontrolních systémů AE v členských státech (viz body 36–39),

| — | v případě ekologického zemědělství plně nepřevzala své povinnosti. Jedná se o významné dílčí opatření v rámci AE (viz body 46–54). |
| --- | --- |

—

v případě ekologického zemědělství plně nepřevzala své povinnosti. Jedná se o významné dílčí opatření v rámci AE (viz body 46–54).

K hlavním problémům, které byly zjištěny v případě ekologického zemědělství, patří:

| — | každoroční prováděcí zprávy, které by měly poskytnout záruku, pokud jde o objektivnost a efektivnost kontrolního systému, jsou neúplné a nespolehlivé. I kdyby byly úplné a přesné, požadované informace by nezaručily objektivnost a efektivnost provedených kontrol (viz body 46–49), |
| --- | --- |

—

každoroční prováděcí zprávy, které by měly poskytnout záruku, pokud jde o objektivnost a efektivnost kontrolního systému, jsou neúplné a nespolehlivé. I kdyby byly úplné a přesné, požadované informace by nezaručily objektivnost a efektivnost provedených kontrol (viz body 46–49),

| — | kontroly Komise v sedmi členských státech v letech 1998–2001 odhalily závažné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, na základě těchto zjištění však nebyla přijata žádná následná opatření a v členských státech se neuskutečnily žádné další kontroly (viz body 50–54). |
| --- | --- |

—

kontroly Komise v sedmi členských státech v letech 1998–2001 odhalily závažné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, na základě těchto zjištění však nebyla přijata žádná následná opatření a v členských státech se neuskutečnily žádné další kontroly (viz body 50–54).

| IV. | Zjištění auditu v členských státech se týkají načasování kontrol na místě a ověřitelnosti některých klíčových dílčích opatření:






  — | dílčí opatření jsou kontrolována mimo období závazku nebo v nevhodných okamžicích (viz body 74–85), |
| --- | --- | --- |

IV.

Zjištění auditu v členských státech se týkají načasování kontrol na místě a ověřitelnosti některých klíčových dílčích opatření:

—

dílčí opatření jsou kontrolována mimo období závazku nebo v nevhodných okamžicích (viz body 74–85),

| — | u společných dílčích opatření, jako snížení nebo omezení vstupů, jsou kontroly velkou měrou závislé na vlastním prohlášení příjemců, jež lze obtížně dokázat (viz body 86–96), |
| --- | --- |

—

u společných dílčích opatření, jako snížení nebo omezení vstupů, jsou kontroly velkou měrou závislé na vlastním prohlášení příjemců, jež lze obtížně dokázat (viz body 86–96),

| — | spoléhá se na neprůkazné vizuální kontroly (viz body 97–101), |
| --- | --- |

—

spoléhá se na neprůkazné vizuální kontroly (viz body 97–101),

| — | inspektoři nemají vždy k dispozici podrobné pokyny, při vypracování stanoviska se často spoléhají na vlastní znalosti nebo zkušenosti. Neexistuje jednoznačný základ, s nímž by bylo možno srovnat výsledky (viz body 100–106). |
| --- | --- |

—

inspektoři nemají vždy k dispozici podrobné pokyny, při vypracování stanoviska se často spoléhají na vlastní znalosti nebo zkušenosti. Neexistuje jednoznačný základ, s nímž by bylo možno srovnat výsledky (viz body 100–106).

| V. | Audit Účetního dvora dospěl k závěru, že ověřování agroenvironmentálního opatření vyvolává zvláštní problémy a je mnohem náročnější na zdroje než ověřování opatření prvního pilíře a jiná opatření v oblasti rozvoje venkova. Takové ověření může zřídka vést k alespoň přiměřené záruce za přiměřené náklady (viz bod 107). |
| --- | --- |

V.

Audit Účetního dvora dospěl k závěru, že ověřování agroenvironmentálního opatření vyvolává zvláštní problémy a je mnohem náročnější na zdroje než ověřování opatření prvního pilíře a jiná opatření v oblasti rozvoje venkova. Takové ověření může zřídka vést k alespoň přiměřené záruce za přiměřené náklady (viz bod 107).

| VI. | Komise, Rada a Parlament by pro nové programové období, které začíná v roce 2007, měly zvážit, jak uplatnit zásadu, že pokud opatření nelze přiměřeně kontrolovat, neměly by se na ně vyplácet veřejné prostředky (viz body 118–119). |
| --- | --- |

VI.

Komise, Rada a Parlament by pro nové programové období, které začíná v roce 2007, měly zvážit, jak uplatnit zásadu, že pokud opatření nelze přiměřeně kontrolovat, neměly by se na ně vyplácet veřejné prostředky (viz body 118–119).

ÚVOD

Agroenvironmentální politika

| 1. | Podpora způsobů zemědělské produkce, které jsou v souladu s ochranou životního prostředí, byla zavedena nařízením Rady (EHS) č. 2078/92, které se vztahovalo na období 1993–1999 (1). |
| --- | --- |

1.

Podpora způsobů zemědělské produkce, které jsou v souladu s ochranou životního prostředí, byla zavedena nařízením Rady (EHS) č. 2078/92, které se vztahovalo na období 1993–1999 (1).

| 2. | V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady „Směrem k udržitelnému rozvoji“ bylo jako priorita stanoveno začlenění environmentálních otázek do společné zemědělské politiky (SZP) (2). V reakci na toto rozhodnutí a na podobné návrhy v Agendě 2000 vydala Komise prohlášení, v němž se uvádělo, že její program na období 2000–2006 bude zahrnovat „posílená agroenvironmentální opatření jako povinné prvky“ programů rozvoje venkova (PRV) (3). Agroenvironment (AE) je jediným opatřením v oblasti rozvoje venkova, které členské státy musí zahrnout do svých PRV. |
| --- | --- |

2.

V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady „Směrem k udržitelnému rozvoji“ bylo jako priorita stanoveno začlenění environmentálních otázek do společné zemědělské politiky (SZP) (2). V reakci na toto rozhodnutí a na podobné návrhy v Agendě 2000 vydala Komise prohlášení, v němž se uvádělo, že její program na období 2000–2006 bude zahrnovat „posílená agroenvironmentální opatření jako povinné prvky“ programů rozvoje venkova (PRV) (3). Agroenvironment (AE) je jediným opatřením v oblasti rozvoje venkova, které členské státy musí zahrnout do svých PRV.

| 3. | Šestý akční program Evropského společenství pro životní prostředí uváděl, že je zapotřebí stále větších zdrojů a že by agroenvironmentální opatření měla mít širší oblast působnosti, jelikož představují prostředek k dosažení cílů Společenství v oblasti životního prostředí (4). Agroenvironmentu byla tedy přiznána vysoká priorita. |
| --- | --- |

3.

Šestý akční program Evropského společenství pro životní prostředí uváděl, že je zapotřebí stále větších zdrojů a že by agroenvironmentální opatření měla mít širší oblast působnosti, jelikož představují prostředek k dosažení cílů Společenství v oblasti životního prostředí (4). Agroenvironmentu byla tedy přiznána vysoká priorita.

| 4. | Na období 2000–2006 nařízení (ES) č. 1257/1999 spojilo dohromady různá opatření v oblasti rozvoje venkova (RV) (5). |
| --- | --- |

4.

Na období 2000–2006 nařízení (ES) č. 1257/1999 spojilo dohromady různá opatření v oblasti rozvoje venkova (RV) (5).

| 5. | K provedení těchto opatření Komise schválila plány rozvoje venkova, které se tímto staly programy rozvoje venkova. Vztahují se na období sedmi let od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 a byly vypracovány příslušnými orgány, které jmenovaly členské státy. Celkem bylo schváleno 68 programů rozvoje venkova obsahujících AE (a další opatření). |
| --- | --- |

5.

K provedení těchto opatření Komise schválila plány rozvoje venkova, které se tímto staly programy rozvoje venkova. Vztahují se na období sedmi let od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2006 a byly vypracovány příslušnými orgány, které jmenovaly členské státy. Celkem bylo schváleno 68 programů rozvoje venkova obsahujících AE (a další opatření).

| 6. | AE je v celém Společenství spolufinancován ze záruční sekce EZOZF, přičemž příspěvek v oblastech spadajících pod cíl 1 činí 75 % a v ostatních oblastech 50 % (6). V roce 2003 byl příspěvek revidován a zvýšen až na 85 % v oblastech spadajících pod cíl 1 a až na 60 % v ostatních oblastech. Výše podpory se v jednotlivých členských státech a u různých dílčích opatření liší, ale průměrná výše agroenvironmentální prémie v EU v roce 2001 představovala 89 EUR na hektar (7). |
| --- | --- |

6.

AE je v celém Společenství spolufinancován ze záruční sekce EZOZF, přičemž příspěvek v oblastech spadajících pod cíl 1 činí 75 % a v ostatních oblastech 50 % (6). V roce 2003 byl příspěvek revidován a zvýšen až na 85 % v oblastech spadajících pod cíl 1 a až na 60 % v ostatních oblastech. Výše podpory se v jednotlivých členských státech a u různých dílčích opatření liší, ale průměrná výše agroenvironmentální prémie v EU v roce 2001 představovala 89 EUR na hektar (7).

| 7. | V roce 2004 z částky 4 749 milionů EUR výdajů ze záruční sekce EZOZF, kterou členské státy vykázaly, souviselo 1 739 milionů EUR s AE podle nařízení (ES) č. 1257/1999 (8). Plánuje se, že v programovém období 2000–2006 bude pro EU o patnácti členských zemích vynaloženo 13 480 milionů EUR. To představuje více než 27 % veškerých výdajů na rozvoj venkova, a agroenvironment tedy představuje největší opatření v oblasti rozvoje venkova. Ke konci roku 2004 bylo z celkové naprogramované částky vyčerpáno 10 201 milionů EUR. |
| --- | --- |

7.

V roce 2004 z částky 4 749 milionů EUR výdajů ze záruční sekce EZOZF, kterou členské státy vykázaly, souviselo 1 739 milionů EUR s AE podle nařízení (ES) č. 1257/1999 (8). Plánuje se, že v programovém období 2000–2006 bude pro EU o patnácti členských zemích vynaloženo 13 480 milionů EUR. To představuje více než 27 % veškerých výdajů na rozvoj venkova, a agroenvironment tedy představuje největší opatření v oblasti rozvoje venkova. Ke konci roku 2004 bylo z celkové naprogramované částky vyčerpáno 10 201 milionů EUR.

| 8. | Jak je uvedeno v grafu, většina výdajů uskutečněných během období 2000–2003 se vztahuje na Rakousko, Německo a Finsko. Relativně vysokou výši výdajů u Rakouska a Finska je možno částečně vysvětlit individuálním rozhodnutím členských států přidělit na AE značné výdaje a částečně skutečností, že větší členské státy, jako Itálie, Francie a Německo, ještě dokončovaly své programy z předchozího období. |
| --- | --- |

8.

Jak je uvedeno v grafu, většina výdajů uskutečněných během období 2000–2003 se vztahuje na Rakousko, Německo a Finsko. Relativně vysokou výši výdajů u Rakouska a Finska je možno částečně vysvětlit individuálním rozhodnutím členských států přidělit na AE značné výdaje a částečně skutečností, že větší členské státy, jako Itálie, Francie a Německo, ještě dokončovaly své programy z předchozího období.

Image

| 9. | Vazby mezi zemědělstvím a životním prostředím vyvolávají velký veřejný a politický zájem, zejména nyní, kdy reforma SZP zavedla dodržování environmentálních norem a postupů, jejichž nedodržování by mohlo vést k částečnému či úplnému snížení nebo vrácení přímé podpory (9). |
| --- | --- |

9.

Vazby mezi zemědělstvím a životním prostředím vyvolávají velký veřejný a politický zájem, zejména nyní, kdy reforma SZP zavedla dodržování environmentálních norem a postupů, jejichž nedodržování by mohlo vést k částečnému či úplnému snížení nebo vrácení přímé podpory (9).

| 10. | Agroenvironmentální výdaje zahrnují platby zemědělcům výměnou za jejich závazek hospodařit způsoby, které jsou šetrné z hlediska životního prostředí a které musí jít nad rámec obvyklých náležitých zemědělských praktik (ONZP): jinými slovy, jedná se o nákupy environmentálních služeb od zemědělců ze strany Společenství (viz textový rámeček 1).

  Textový rámeček 1Zemědělství je činnost, jejíž význam přesahuje prostou výrobu potravin. V celém výrobním řetězci dochází k procesům, které mohou mít dopad na přírodní prostředí. Například přílišné používání pesticidů a hnojiv, nesprávné postupy při odvodňování nebo zavlažování, vysoký stupeň mechanizace nebo nevhodné využití půdy mohou vést ke zhoršení životního prostředí. Avšak zanechání zemědělské činnosti může také ohrozit environmentální dědictví EU ztrátou polopřirozených biotypů a biologické rozmanitosti a krajiny s nimi spojených.V souladu s nařízením (ES) č. 817/2004 musí členské státy na regionální nebo vnitrostátní úrovni stanovit kodexy náležitých zemědělských praktik (ONZP). ONZP by měly odpovídat typu zemědělské výroby, kterou by provozoval rozumný zemědělec v dotyčném regionu, což znamená dodržování stávajících zákonných předpisů v oblasti životního prostředí. To představuje základní požadavek pro zemědělce, kteří se chtějí zapojit do agroenvironmentálních režimů.K dosažení environmentálních cílů v rámci SZP se hlavním nástrojem stala dílčí agroenvironmentální opatření. K hlavním dílčím opatřením patří přechod na ekologické zemědělství, předcházení erozi půdy, snížení vstupů a zachování znaků krajiny.Zdroj: Souhrn faktů (fact sheet) Evropské komise „Zemědělství a životní prostředí“. |
| --- | --- |

10.

Agroenvironmentální výdaje zahrnují platby zemědělcům výměnou za jejich závazek hospodařit způsoby, které jsou šetrné z hlediska životního prostředí a které musí jít nad rámec obvyklých náležitých zemědělských praktik (ONZP): jinými slovy, jedná se o nákupy environmentálních služeb od zemědělců ze strany Společenství (viz textový rámeček 1).

Textový rámeček 1Zemědělství je činnost, jejíž význam přesahuje prostou výrobu potravin. V celém výrobním řetězci dochází k procesům, které mohou mít dopad na přírodní prostředí. Například přílišné používání pesticidů a hnojiv, nesprávné postupy při odvodňování nebo zavlažování, vysoký stupeň mechanizace nebo nevhodné využití půdy mohou vést ke zhoršení životního prostředí. Avšak zanechání zemědělské činnosti může také ohrozit environmentální dědictví EU ztrátou polopřirozených biotypů a biologické rozmanitosti a krajiny s nimi spojených.V souladu s nařízením (ES) č. 817/2004 musí členské státy na regionální nebo vnitrostátní úrovni stanovit kodexy náležitých zemědělských praktik (ONZP). ONZP by měly odpovídat typu zemědělské výroby, kterou by provozoval rozumný zemědělec v dotyčném regionu, což znamená dodržování stávajících zákonných předpisů v oblasti životního prostředí. To představuje základní požadavek pro zemědělce, kteří se chtějí zapojit do agroenvironmentálních režimů.K dosažení environmentálních cílů v rámci SZP se hlavním nástrojem stala dílčí agroenvironmentální opatření. K hlavním dílčím opatřením patří přechod na ekologické zemědělství, předcházení erozi půdy, snížení vstupů a zachování znaků krajiny.Zdroj: Souhrn faktů (fact sheet) Evropské komise „Zemědělství a životní prostředí“.

| 11. | Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 14/2000 „Ekologizace SZP“ zahrnovala přehled AE opatření stanovených nařízením (EHS) č. 2078/92, které se vztahovalo na programové období 1993–1999 (10). Hlavní závěr týkající se ověřitelnosti AE v této zprávě zněl, že to, jak jsou opatření k omezování používání hnojiv dodržována, nelze ověřit. Podle bodu 77 zmíněné zprávy inspektoři Komise o problému vědí, avšak Komise i nadále tato opatření schvaluje. |
| --- | --- |

11.

Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 14/2000 „Ekologizace SZP“ zahrnovala přehled AE opatření stanovených nařízením (EHS) č. 2078/92, které se vztahovalo na programové období 1993–1999 (10). Hlavní závěr týkající se ověřitelnosti AE v této zprávě zněl, že to, jak jsou opatření k omezování používání hnojiv dodržována, nelze ověřit. Podle bodu 77 zmíněné zprávy inspektoři Komise o problému vědí, avšak Komise i nadále tato opatření schvaluje.

Rozsah a zaměření auditu

| 12. | Cílem auditu bylo posoudit, zda má Komise přiměřenou záruku, že určité postupy a techniky zemědělského hospodaření, pro něž se AE vyplácí:






  — | jsou ověřitelné a |
| --- | --- | --- |

12.

Cílem auditu bylo posoudit, zda má Komise přiměřenou záruku, že určité postupy a techniky zemědělského hospodaření, pro něž se AE vyplácí:

—

jsou ověřitelné a

| — | a jsou skutečně řádně ověřovány. |
| --- | --- |

—

a jsou skutečně řádně ověřovány.

| 13. | Komise tuto záruku potřebuje, aby se mohla ujistit, že dotyčné výdaje jsou zákonné a řádné, tj. že členské státy režim spravují způsobem, který zajišťuje, že příjemci AE vyrovnávacích plateb dodržují své závazky hospodařit způsobem šetrným k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

13.

Komise tuto záruku potřebuje, aby se mohla ujistit, že dotyčné výdaje jsou zákonné a řádné, tj. že členské státy režim spravují způsobem, který zajišťuje, že příjemci AE vyrovnávacích plateb dodržují své závazky hospodařit způsobem šetrným k životnímu prostředí.

| 14. | Cílem auditu nebylo posoudit environmentální přínosy dílčích AE opatření. |
| --- | --- |

14.

Cílem auditu nebylo posoudit environmentální přínosy dílčích AE opatření.

| 15. | Kontrolní návštěvy se uskutečnily v období od března do září 2004 v Komisi a pěti členských státech: Rakousku, Francii, Německu, Itálii a Lucembursku (11). Tyto členské státy byly vybrány na základě vynaložených částek a reprezentativnosti jejich dílčích agroenvironmentálních opatření. |
| --- | --- |

15.

Kontrolní návštěvy se uskutečnily v období od března do září 2004 v Komisi a pěti členských státech: Rakousku, Francii, Německu, Itálii a Lucembursku (11). Tyto členské státy byly vybrány na základě vynaložených částek a reprezentativnosti jejich dílčích agroenvironmentálních opatření.

| 16. | U Komise audit zahrnoval podrobné šetření toho, zda Komise zajistila ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření před schválením plánů rozvoje venkova a zda ověřila správné fungování kontrolních systémů v členských státech. Zvláštní pozornost byla věnována systému dohledu nad ekologickým zemědělstvím. |
| --- | --- |

16.

U Komise audit zahrnoval podrobné šetření toho, zda Komise zajistila ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření před schválením plánů rozvoje venkova a zda ověřila správné fungování kontrolních systémů v členských státech. Zvláštní pozornost byla věnována systému dohledu nad ekologickým zemědělstvím.

| 17. | Cílem kontrolních návštěv v členských státech bylo posoudit, zda:






  — | spolufinancovaná dílčí agroenvironmentální opatření jsou spolehlivě měřitelná a ověřitelná a zda |
| --- | --- | --- |

17.

Cílem kontrolních návštěv v členských státech bylo posoudit, zda:

—

spolufinancovaná dílčí agroenvironmentální opatření jsou spolehlivě měřitelná a ověřitelná a zda

| — | kontrolní postupy používané členskými státy poskytují těmto státům a Komisi přiměřenou záruku, že se agroenvironmentální závazky dodržují. |
| --- | --- |

—

kontrolní postupy používané členskými státy poskytují těmto státům a Komisi přiměřenou záruku, že se agroenvironmentální závazky dodržují.

| 18. | Auditoři věnovali zvláštní pozornost hlavním dílčím opatřením uvedeným v textovém rámečku 1 (12). Zkoumané projekty byly vybrány na základě plateb ze záruční sekce EZOZF v roce 2003. |
| --- | --- |

18.

Auditoři věnovali zvláštní pozornost hlavním dílčím opatřením uvedeným v textovém rámečku 1 (12). Zkoumané projekty byly vybrány na základě plateb ze záruční sekce EZOZF v roce 2003.

PRÁVNÍ PŘEDPISY

Agroenvironmentální opatření (13)

| 19. | Podpora agroenvironmentu má prosazovat:






  — | způsoby využití zemědělské půdy, které jsou v souladu s ochranou a zlepšením životního prostředí, krajiny a jejích znaků, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti, |
| --- | --- | --- |

19.

Podpora agroenvironmentu má prosazovat:

—

způsoby využití zemědělské půdy, které jsou v souladu s ochranou a zlepšením životního prostředí, krajiny a jejích znaků, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti,

| — | extenzifikaci zemědělství příznivou pro životní prostředí a řízení systému pastvin s nízkou intenzitou, |
| --- | --- |

—

extenzifikaci zemědělství příznivou pro životní prostředí a řízení systému pastvin s nízkou intenzitou,

| — | zachování ohrožených zemědělsky využívaných území vysoké přírodní hodnoty, |
| --- | --- |

—

zachování ohrožených zemědělsky využívaných území vysoké přírodní hodnoty,

| — | udržování krajiny a tradičních vlastností zemědělské půdy a |
| --- | --- |

—

udržování krajiny a tradičních vlastností zemědělské půdy a

| — | využívání plánování týkajícího se životního prostředí v zemědělské praxi. |
| --- | --- |

—

využívání plánování týkajícího se životního prostředí v zemědělské praxi.

| 20. | Vyrovnávací platbu obdrží zemědělci, kteří přijmou AE závazky na dobu nejméně pěti let. Jak bylo uvedeno výše, závazky musí obsahovat více než jen ONZP. |
| --- | --- |

20.

Vyrovnávací platbu obdrží zemědělci, kteří přijmou AE závazky na dobu nejméně pěti let. Jak bylo uvedeno výše, závazky musí obsahovat více než jen ONZP.

| 21. | Vyrovnávací platba se vypočte na základě ušlých příjmů a dodatečných nákladů vzniklých při dodržování závazků a zahrnuje rovněž potřebnou pobídku. |
| --- | --- |

21.

Vyrovnávací platba se vypočte na základě ušlých příjmů a dodatečných nákladů vzniklých při dodržování závazků a zahrnuje rovněž potřebnou pobídku.

| 22. | Nařízení také stanoví, jak by se měla programovat opatření v oblasti rozvoje venkova (14). Členské státy vypracovávají své PRV podle zvláštních potřeb a strategií. Plány by se měly vypracovávat na zeměpisné úrovni, která se považuje za nejvhodnější. Proto se druh dílčích AE opatření a jejich váha v PRV může značně lišit. |
| --- | --- |

22.

Nařízení také stanoví, jak by se měla programovat opatření v oblasti rozvoje venkova (14). Členské státy vypracovávají své PRV podle zvláštních potřeb a strategií. Plány by se měly vypracovávat na zeměpisné úrovni, která se považuje za nejvhodnější. Proto se druh dílčích AE opatření a jejich váha v PRV může značně lišit.

Kontrola dílčích agroenvironmentálních opatření

| 23. | Pravidla týkající se kontroly opatření v oblasti rozvoje venkova, včetně AE, ze strany členských států vyžadují, aby prvotní žádosti o zapojení se do režimu a následné žádosti o platby byly zkontrolovány způsobem, který zajistí efektivní ověření dodržování podmínek pro poskytnutí podpory (15). Toto ověření zahrnuje administrativní kontroly a kontroly na místě. |
| --- | --- |

23.

Pravidla týkající se kontroly opatření v oblasti rozvoje venkova, včetně AE, ze strany členských států vyžadují, aby prvotní žádosti o zapojení se do režimu a následné žádosti o platby byly zkontrolovány způsobem, který zajistí efektivní ověření dodržování podmínek pro poskytnutí podpory (15). Toto ověření zahrnuje administrativní kontroly a kontroly na místě.

| 24. | Administrativní kontroly musí být důkladné, tj. musejí se provádět před platbou pro každého příjemce a s ohledem na každé opatření. Je-li to možné, měly by tyto kontroly zahrnovat křížové kontroly s údaji z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS). |
| --- | --- |

24.

Administrativní kontroly musí být důkladné, tj. musejí se provádět před platbou pro každého příjemce a s ohledem na každé opatření. Je-li to možné, měly by tyto kontroly zahrnovat křížové kontroly s údaji z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS).

| 25. | Kontroly na místě se každý rok musí vztahovat na nejméně 5 % příjemců a všechny typy opatření v oblasti RV stanovené v programových dokumentech (16). Tyto kontroly na místě je nutno rozložit na celý rok na základě analýzy rizik, která představuje každé opatření v oblasti RV. Každá kontrola musí zahrnovat veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat. |
| --- | --- |

25.

Kontroly na místě se každý rok musí vztahovat na nejméně 5 % příjemců a všechny typy opatření v oblasti RV stanovené v programových dokumentech (16). Tyto kontroly na místě je nutno rozložit na celý rok na základě analýzy rizik, která představuje každé opatření v oblasti RV. Každá kontrola musí zahrnovat veškeré závazky a povinnosti příjemce, které lze v době návštěvy zkontrolovat.

| 26. | Důležité ustanovení týkající se výhradně AE stanoví, že platby mohou být založeny na omezeních, pokud jde o používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků, jsou-li tato omezení technicky a hospodářsky měřitelná (17). |
| --- | --- |

26.

Důležité ustanovení týkající se výhradně AE stanoví, že platby mohou být založeny na omezeních, pokud jde o používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků, jsou-li tato omezení technicky a hospodářsky měřitelná (17).

| 27. | Zemědělec, který přijme AE závazek týkající se jedné části zemědělského podniku, musí v celém zemědělském podniku dodržovat alespoň normu obvyklých náležitých zemědělských praktik. Členské státy musí stanovit ověřitelné standardy ONZP ve svých PRV (18). |
| --- | --- |

27.

Zemědělec, který přijme AE závazek týkající se jedné části zemědělského podniku, musí v celém zemědělském podniku dodržovat alespoň normu obvyklých náležitých zemědělských praktik. Členské státy musí stanovit ověřitelné standardy ONZP ve svých PRV (18).

ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI KOMISE

Ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření

| 28. | Účetní dvůr analyzoval, zda Komise zajistila ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření před schválením PRV. |
| --- | --- |

28.

Účetní dvůr analyzoval, zda Komise zajistila ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření před schválením PRV.

Provádění agroenvironmentálních programů v období 1993–1999

| 29. | Komise provedla dvě podrobná vyhodnocení provádění agroenvironmentálních programů v období 1993–1999 (19). Druhé vyhodnocení provedla v roce 1998, ke konci programového období, avšak dostatečně dlouho předtím, než vypršela platnost mnoha souvisejících závazků. Evropský parlament požadoval vyhodnocení před přijetím návrhů na Agendu 2000, které by posílily AE jako hlavní část SZP; vyhodnocení mělo určit zbývající problémy a slabé stránky (20). |
| --- | --- |

29.

Komise provedla dvě podrobná vyhodnocení provádění agroenvironmentálních programů v období 1993–1999 (19). Druhé vyhodnocení provedla v roce 1998, ke konci programového období, avšak dostatečně dlouho předtím, než vypršela platnost mnoha souvisejících závazků. Evropský parlament požadoval vyhodnocení před přijetím návrhů na Agendu 2000, které by posílily AE jako hlavní část SZP; vyhodnocení mělo určit zbývající problémy a slabé stránky (20).

| 30. | Vyhodnocení zjistilo, že existují problémy související se samotnou povahou AE opatření a že by se neměly podceňovat obtíže, které pro kontrolní orgány představují agroenvironmentální závazky. Uvádělo se v něm rovněž, že dílčí opatření, která od zemědělce vyžadují, aby o určité množství snížil vstupy nebo nepřekročil množství hnojiva na hektar, bylo těžké zkontrolovat, jelikož analýzy půdy nemohly spolehlivě určit dodržování mezních hodnot vstupů. Dále se v hodnocení konstatovalo, že kontroly dokladů, tj. spoléhání se na prohlášení zemědělce a kontrola záznamů o nákupech, nepostačují k odhalení chyb nebo nesrovnalostí. Podobně u některých opatření, v jejichž rámci zemědělec musel dodržovat řadu obecných závazků, jako udržování živých plotů, nebyly skutečné požadavky natolik jasné, aby příjemce pochopil, co se od něho požaduje. |
| --- | --- |

30.

Vyhodnocení zjistilo, že existují problémy související se samotnou povahou AE opatření a že by se neměly podceňovat obtíže, které pro kontrolní orgány představují agroenvironmentální závazky. Uvádělo se v něm rovněž, že dílčí opatření, která od zemědělce vyžadují, aby o určité množství snížil vstupy nebo nepřekročil množství hnojiva na hektar, bylo těžké zkontrolovat, jelikož analýzy půdy nemohly spolehlivě určit dodržování mezních hodnot vstupů. Dále se v hodnocení konstatovalo, že kontroly dokladů, tj. spoléhání se na prohlášení zemědělce a kontrola záznamů o nákupech, nepostačují k odhalení chyb nebo nesrovnalostí. Podobně u některých opatření, v jejichž rámci zemědělec musel dodržovat řadu obecných závazků, jako udržování živých plotů, nebyly skutečné požadavky natolik jasné, aby příjemce pochopil, co se od něho požaduje.

| 31. | Vyhodnocení dospělo k závěru, že pokud opatření nelze přiměřeně kontrolovat, neměly by se na něj vyplácet veřejné prostředky a že oprávněnost prémií se musí zaměřit na dostatečně kontrolovatelná opatření. Tento závěr se odrazil v právních předpisech týkajících se rozvoje venkova na období 2000–2006, zejména v nařízení (ES) č. 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Vyhodnocení dospělo k závěru, že pokud opatření nelze přiměřeně kontrolovat, neměly by se na něj vyplácet veřejné prostředky a že oprávněnost prémií se musí zaměřit na dostatečně kontrolovatelná opatření. Tento závěr se odrazil v právních předpisech týkajících se rozvoje venkova na období 2000–2006, zejména v nařízení (ES) č. 817/2004 (21).

Schválení PRV na období 2000–2006 Komisí

| 32. | V letech 2000 a 2001 Komise analyzovala PRV, které členské státy předložily na období 2000–2006. Zajištění efektivní a účinné kontroly navrhovaných dílčích AE opatření však bylo předmětem těchto analýz jen v omezené míře. |
| --- | --- |

32.

V letech 2000 a 2001 Komise analyzovala PRV, které členské státy předložily na období 2000–2006. Zajištění efektivní a účinné kontroly navrhovaných dílčích AE opatření však bylo předmětem těchto analýz jen v omezené míře.

| 33. | Interní posouzení rizik provedené v roce 2004 potvrdilo, že Komise schválila PRV, aniž by ověřila kontrolovatelnost opatření, a to kvůli obtížnosti posoudit kontrolovatelnost u všech dílčích opatření a akcí uvedených v 68 PRV pouze na základě samotné dokumentace. Komise dospěla k závěru, že v budoucnu by se měla přezkoumat její úloha při posuzování kontrolovatelnosti. |
| --- | --- |

33.

Interní posouzení rizik provedené v roce 2004 potvrdilo, že Komise schválila PRV, aniž by ověřila kontrolovatelnost opatření, a to kvůli obtížnosti posoudit kontrolovatelnost u všech dílčích opatření a akcí uvedených v 68 PRV pouze na základě samotné dokumentace. Komise dospěla k závěru, že v budoucnu by se měla přezkoumat její úloha při posuzování kontrolovatelnosti.

| 34. | Odbor generálního ředitelství Komise pro zemědělství, který odpovídá za kontrolu výdajů na RV, tvrdil, že takováto analýza kontrolovatelnosti nebyla provedena, jelikož dle jeho názoru se v rámci sdíleného řízení nevyžaduje (22). |
| --- | --- |

34.

Odbor generálního ředitelství Komise pro zemědělství, který odpovídá za kontrolu výdajů na RV, tvrdil, že takováto analýza kontrolovatelnosti nebyla provedena, jelikož dle jeho názoru se v rámci sdíleného řízení nevyžaduje (22).

| 35. | Ke splnění svých povinností by Komise měla při schvalování PRV vyhodnotit ověřitelnost dílčích opatření. Pokud tak Komise neučiní, nemá záruku, že členské státy jsou sto spravovat režim správně a zajistit, aby zemědělci, kteří dostávají agroenvironmentální vyrovnávací platby, hospodařili způsoby, k nimž se zavázali. Toto hodnocení by rovněž umožnilo identifikovat dílčí opatření s velkými kontrolními riziky. |
| --- | --- |

35.

Ke splnění svých povinností by Komise měla při schvalování PRV vyhodnotit ověřitelnost dílčích opatření. Pokud tak Komise neučiní, nemá záruku, že členské státy jsou sto spravovat režim správně a zajistit, aby zemědělci, kteří dostávají agroenvironmentální vyrovnávací platby, hospodařili způsoby, k nimž se zavázali. Toto hodnocení by rovněž umožnilo identifikovat dílčí opatření s velkými kontrolními riziky.

Ověření fungování kontrolních systémů

| 36. | Účetní dvůr rovněž analyzoval, zda Komise ověřila správné fungování kontrolních systémů ve vztahu k období 2000–2006 (nařízení (ES) č. 1257/1999), zejména administrativní kontroly a kontroly na místě. |
| --- | --- |

36.

Účetní dvůr rovněž analyzoval, zda Komise ověřila správné fungování kontrolních systémů ve vztahu k období 2000–2006 (nařízení (ES) č. 1257/1999), zejména administrativní kontroly a kontroly na místě.

| 37. | V období od září 2000 do června 2001 Komise ve dvanácti členských státech provedla řadu kontrol, aby se ujistila, zda byly zavedeny systémy k řádné správě a kontrole výdajů na RV v období 2000–2006 („preventivní“ šetření). Komise provedla syntézu výsledků těchto kontrol, která vedla k úpravám jejích pokynů pro členské státy (23). |
| --- | --- |

37.

V období od září 2000 do června 2001 Komise ve dvanácti členských státech provedla řadu kontrol, aby se ujistila, zda byly zavedeny systémy k řádné správě a kontrole výdajů na RV v období 2000–2006 („preventivní“ šetření). Komise provedla syntézu výsledků těchto kontrol, která vedla k úpravám jejích pokynů pro členské státy (23).

| 38. | Kontroly se vztahovaly na všechna opatření v oblasti RV, tedy nejen AE, ale nezkoumaly výdaje ani skutečné fungování systémů, jelikož výdaje v době kontroly ještě nezačaly nabíhat. |
| --- | --- |

38.

Kontroly se vztahovaly na všechna opatření v oblasti RV, tedy nejen AE, ale nezkoumaly výdaje ani skutečné fungování systémů, jelikož výdaje v době kontroly ještě nezačaly nabíhat.

| 39. | Odbor odpovědný za schválení účetní závěrky v oblasti RV mezitím provedl kontrolu plateb pro znevýhodněné oblasti v celém Společenství, ale do počátku roku 2005 nezkontroloval systémy pro AE, ačkoli to je největší část výdajů na rozvoj venkova a považuje se za vysoce rizikovou (viz bod 30 výše) (24). |
| --- | --- |

39.

Odbor odpovědný za schválení účetní závěrky v oblasti RV mezitím provedl kontrolu plateb pro znevýhodněné oblasti v celém Společenství, ale do počátku roku 2005 nezkontroloval systémy pro AE, ačkoli to je největší část výdajů na rozvoj venkova a považuje se za vysoce rizikovou (viz bod 30 výše) (24).

Kontrola ekologického zemědělství

| 40. | Co se týče kontrolních systémů, zvláštní případ představuje přechod na ekologické zemědělství, což je jedno z nejvýznamnějších dílčích agroenvironmentálních opatření (25). K získání AE podpory je nutno splnit určitý počet podmínek. Dodržování těchto podmínek ve většině členských států nekontrolují běžní AE inspektoři, ale specializované kontrolní subjekty (třetí osoby). |
| --- | --- |

40.

Co se týče kontrolních systémů, zvláštní případ představuje přechod na ekologické zemědělství, což je jedno z nejvýznamnějších dílčích agroenvironmentálních opatření (25). K získání AE podpory je nutno splnit určitý počet podmínek. Dodržování těchto podmínek ve většině členských států nekontrolují běžní AE inspektoři, ale specializované kontrolní subjekty (třetí osoby).

Regulatorní kontrolní systém pro ekologické zemědělství

| 41. | Zemědělci, kteří dostávají podporu v rámci dílčího opatření „ekologické zemědělství“, musí dodržovat podrobná pravidla týkající se ekologických metod produkce, která jsou stanovena ve zvláštním nařízení Rady (26). Ekologické zemědělství má dva charakteristické znaky, kterými se odlišuje od ostatních dílčích AE opatření. Za prvé, v rámci Společenství existuje minimální norma pro označování produktů jako „ekologických“ a za druhé, existuje požadavek, aby schválený kontrolní subjekt každý rok potvrdil, že všichni výrobci dodržují pravidla a normy. |
| --- | --- |

41.

Zemědělci, kteří dostávají podporu v rámci dílčího opatření „ekologické zemědělství“, musí dodržovat podrobná pravidla týkající se ekologických metod produkce, která jsou stanovena ve zvláštním nařízení Rady (26). Ekologické zemědělství má dva charakteristické znaky, kterými se odlišuje od ostatních dílčích AE opatření. Za prvé, v rámci Společenství existuje minimální norma pro označování produktů jako „ekologických“ a za druhé, existuje požadavek, aby schválený kontrolní subjekt každý rok potvrdil, že všichni výrobci dodržují pravidla a normy.

| 42. | Aby bylo možno zaručit, že příjemce podpory v rámci dílčího AE opatření skutečně dodržuje pravidla ekologické výroby, členské státy spoléhají na kontrolní systém zřízený zvlášť pro ekologické zemědělství. Tento systém vyžaduje, aby každý hospodářský subjekt, který vyrábí ekologickým způsobem a chce uvádět na trh ekologické výrobky, byl kontrolován nejméně jednou za rok. Kontrolu by měl provádět buď veřejný kontrolní orgán nebo (což je mnohem obvyklejší – ve 12 z 15 členských států) schválený soukromý kontrolní subjekt, který musí splňovat normu EN 45 011, tj. mezinárodní normu pro orgány provozující systémy certifikace výrobků (27). Zemědělci si mohou vybrat, který kontrolní orgán bude tyto kontroly provádět. |
| --- | --- |

42.

Aby bylo možno zaručit, že příjemce podpory v rámci dílčího AE opatření skutečně dodržuje pravidla ekologické výroby, členské státy spoléhají na kontrolní systém zřízený zvlášť pro ekologické zemědělství. Tento systém vyžaduje, aby každý hospodářský subjekt, který vyrábí ekologickým způsobem a chce uvádět na trh ekologické výrobky, byl kontrolován nejméně jednou za rok. Kontrolu by měl provádět buď veřejný kontrolní orgán nebo (což je mnohem obvyklejší – ve 12 z 15 členských států) schválený soukromý kontrolní subjekt, který musí splňovat normu EN 45 011, tj. mezinárodní normu pro orgány provozující systémy certifikace výrobků (27). Zemědělci si mohou vybrat, který kontrolní orgán bude tyto kontroly provádět.

| 43. | Členské státy musí provádět dohled nad kontrolním systémem (28). Jmenují orgán odpovědný za schvalování soukromých kontrolních subjektů a dohled nad nimi (příslušný orgán). Po schválení kontrolního subjektu příslušný orgán zajistí, aby kontroly prováděné kontrolním subjektem byly objektivní, a ověřuje účinnost jeho kontrol (29). |
| --- | --- |

43.

Členské státy musí provádět dohled nad kontrolním systémem (28). Jmenují orgán odpovědný za schvalování soukromých kontrolních subjektů a dohled nad nimi (příslušný orgán). Po schválení kontrolního subjektu příslušný orgán zajistí, aby kontroly prováděné kontrolním subjektem byly objektivní, a ověřuje účinnost jeho kontrol (29).

| 44. | Každý rok (do 1. července) musí členské státy Komisi uvědomit o opatřeních, která přijaly v předchozím roce k provádění nařízení o ekologickém zemědělství, a (zejména) předložit zprávu o dohledu nad soukromými kontrolními subjekty (30). Komise v červnu 2004 zveřejnila akční plán pro ekologické potraviny a zemědělství, v němž se uvádí, že současný kontrolní systém funguje ve většině případů velmi účinně (31). |
| --- | --- |

44.

Každý rok (do 1. července) musí členské státy Komisi uvědomit o opatřeních, která přijaly v předchozím roce k provádění nařízení o ekologickém zemědělství, a (zejména) předložit zprávu o dohledu nad soukromými kontrolními subjekty (30). Komise v červnu 2004 zveřejnila akční plán pro ekologické potraviny a zemědělství, v němž se uvádí, že současný kontrolní systém funguje ve většině případů velmi účinně (31).

Provádění kontrolního systému pro ekologické zemědělství

| 45. | Jelikož většina členských států se při provádění minimálních 5 % kontrol na místě u dílčího AE opatření „přechod na ekologické zemědělství“ spoléhá na kontrolní systém pro ekologické zemědělství, Účetní dvůr se rozhodl zjistit, zda tento systém funguje v souladu s požadavky. |
| --- | --- |

45.

Jelikož většina členských států se při provádění minimálních 5 % kontrol na místě u dílčího AE opatření „přechod na ekologické zemědělství“ spoléhá na kontrolní systém pro ekologické zemědělství, Účetní dvůr se rozhodl zjistit, zda tento systém funguje v souladu s požadavky.

Výroční prováděcí zprávy

| 46. | Výroční prováděcí zprávy by měly informovat o dohledu, jehož hlavními aspekty je požadavek zajistit, aby kontroly prováděné kontrolním subjektem byly objektivní, a ověřit účinnost těchto kontrol. |
| --- | --- |

46.

Výroční prováděcí zprávy by měly informovat o dohledu, jehož hlavními aspekty je požadavek zajistit, aby kontroly prováděné kontrolním subjektem byly objektivní, a ověřit účinnost těchto kontrol.

| 47. | Účetní dvůr zjistil, že:






  a) | ne všechny členské státy zasílají tyto zprávy o dohledu. Nebyly k dispozici zprávy například od Rakouska. Na konci auditu (listopad 2004) ze 48 zpráv, které mělo v období 2000–2003 zaslat dvanáct členských států, které jsou povinny tyto zprávy vyhotovovat, nebylo zasláno 15 zpráv. Chybějící zprávy týkající se Rakouska, Francie, Irska, Portugalska, Španělska a Spojeného království byly mezitím předloženy (podrobnosti jsou uvedeny v tabulce); |
| --- | --- | --- |

47.

Účetní dvůr zjistil, že:

a)

ne všechny členské státy zasílají tyto zprávy o dohledu. Nebyly k dispozici zprávy například od Rakouska. Na konci auditu (listopad 2004) ze 48 zpráv, které mělo v období 2000–2003 zaslat dvanáct členských států, které jsou povinny tyto zprávy vyhotovovat, nebylo zasláno 15 zpráv. Chybějící zprávy týkající se Rakouska, Francie, Irska, Portugalska, Španělska a Spojeného království byly mezitím předloženy (podrobnosti jsou uvedeny v tabulce);

| b) | zprávy se skládají z tabulky s počtem návštěv provedených různými soukromými kontrolními subjekty, počtem vzorků odebraných k rozboru a počtem zjištěných nesrovnalostí a uplatněných sankcí. Neobsahují žádný závěr, pokud jde o fungování systému. Pokyny Komise pro členské státy o tom, jak sestavovat tyto zprávy, požadovaly standardizovanou tabulku a uváděly, že vyplněním této tabulky je splněn požadavek na vykazování zmíněný v bodě 46 (32); |
| --- | --- |

b)

zprávy se skládají z tabulky s počtem návštěv provedených různými soukromými kontrolními subjekty, počtem vzorků odebraných k rozboru a počtem zjištěných nesrovnalostí a uplatněných sankcí. Neobsahují žádný závěr, pokud jde o fungování systému. Pokyny Komise pro členské státy o tom, jak sestavovat tyto zprávy, požadovaly standardizovanou tabulku a uváděly, že vyplněním této tabulky je splněn požadavek na vykazování zmíněný v bodě 46 (32);

| c) | Komise těchto zpráv využívá jen omezeně; |
| --- | --- |

c)

Komise těchto zpráv využívá jen omezeně;

| d) | kvalita není vždy uspokojivá a zprávy obsahují chyby a rozporuplné údaje. V pokynech Komise se uvádí, že zprávy, které byly dosud Komisi předloženy, byly velmi rozdílné, takže pro Komisi bylo obtížné získat celkový přehled o provádění. Tato situace v době auditu Účetního dvora dosud přetrvávala; |
| --- | --- |

d)

kvalita není vždy uspokojivá a zprávy obsahují chyby a rozporuplné údaje. V pokynech Komise se uvádí, že zprávy, které byly dosud Komisi předloženy, byly velmi rozdílné, takže pro Komisi bylo obtížné získat celkový přehled o provádění. Tato situace v době auditu Účetního dvora dosud přetrvávala;

| e) | nadto neexistují jednoznačné pokyny pro příslušné orgány, jak provádět dohled nad kontrolními systémy. |
| --- | --- |

e)

nadto neexistují jednoznačné pokyny pro příslušné orgány, jak provádět dohled nad kontrolními systémy.

Tabulka

Předkládání zpráv o dohledu v letech 2000–2003, stav k ukončení auditu Účetního dvora: listopad 2004

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakousko | | | | |
| Belgie | | | | |
| Dánsko | — | — | — | — |
| Finsko | — | — | — | — |
| Francie | | | | |
| Německo | | | | |
| Řecko | | | | |
| Irsko | | | | |
| Itálie | | | | |
| Lucembursko | | | | |
| Nizozemsko | — | — | — | — |
| Portugalsko | | | | |
| Španělsko | — | * | | |
| Švédsko | | | * | |
| Spojené království | | | | |
| | = | Zpráva o dohledu byla zaslána. |
| | = | Zpráva o dohledu nebyla zaslána. |
| * | = | Zaslána částečně. |
| — | = | Neuvádí se, jelikož dohled se nevyžaduje, pokud kontroly provádí orgán veřejné moci. |

2000

2001

2002

2003

Rakousko

Image

Image

Image

Image

Belgie

Image

Image

Image

Image

Dánsko

—

—

—

—

Finsko

—

—

—

—

Francie

Image

Image

Image

Image

Německo

Image

Image

Image

Image

Řecko

Image

Image

Image

Image

Irsko

Image

Image

Image

Image

Itálie

Image

Image

Image

Image

Lucembursko

Image

Image

Image

Image

Nizozemsko

—

—

—

—

Portugalsko

Image

Image

Image

Image

Španělsko

—

Image

Image

Image

Švédsko

Image

Image

Image

Image

Spojené království

Image

Image

Image

Image

Image

=

Zpráva o dohledu byla zaslána.

Image

=

Zpráva o dohledu nebyla zaslána.

*

=

Zaslána částečně.

—

=

Neuvádí se, jelikož dohled se nevyžaduje, pokud kontroly provádí orgán veřejné moci.

Chybějící zprávy týkající se Rakouska, Francie, Irska, Portugalska, Španělska a Spojeného království byly předloženy do června 2005.

Zdroj: Komise.

| 48. | Dalším požadavkem je, aby každý rok do 31. března členské státy oznámily Komisi seznam kontrolních subjektů schválených k 31. prosinci předchozího roku, jejich právní a provozní strukturu, jejich standardní kontrolní postup a opatření týkající se sankcí (...) (33). I když členské státy seznam kontrolních subjektů zasílají, ne všechny každoročně zasílají údaje o svém standardním kontrolním postupu. |
| --- | --- |

48.

Dalším požadavkem je, aby každý rok do 31. března členské státy oznámily Komisi seznam kontrolních subjektů schválených k 31. prosinci předchozího roku, jejich právní a provozní strukturu, jejich standardní kontrolní postup a opatření týkající se sankcí (...) (33). I když členské státy seznam kontrolních subjektů zasílají, ne všechny každoročně zasílají údaje o svém standardním kontrolním postupu.

| 49. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že i kdyby tyto zprávy byly úplné a přesné, neposkytovaly by záruku, pokud jde o objektivnost a účinnost prováděných kontrol. |
| --- | --- |

49.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že i kdyby tyto zprávy byly úplné a přesné, neposkytovaly by záruku, pokud jde o objektivnost a účinnost prováděných kontrol.

Kontroly provedené Komisí s cílem zjistit, zda systém funguje

| 50. | Generální ředitelství pro ochranu zdraví a spotřebitele (GŘ SANCO) odpovídá za bezpečnost potravin a v této souvislosti navštívil mezi roky 1998 a 2001 Potravinový a veterinární úřad, jenž je součástí GŘ SANCO, sedm členských států (34). Jedním z cílů těchto návštěv bylo zkontrolovat, zda správně funguje dohled a kontrolní systémy pro ekologické zemědělství. |
| --- | --- |

50.

Generální ředitelství pro ochranu zdraví a spotřebitele (GŘ SANCO) odpovídá za bezpečnost potravin a v této souvislosti navštívil mezi roky 1998 a 2001 Potravinový a veterinární úřad, jenž je součástí GŘ SANCO, sedm členských států (34). Jedním z cílů těchto návštěv bylo zkontrolovat, zda správně funguje dohled a kontrolní systémy pro ekologické zemědělství.

| 51. | Účetní dvůr zjistil, že v Komisi nepanuje shoda, pokud jde o prioritu kontrol ekologického zemědělství. Zatímco generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) zdůrazňovalo význam těchto kontrolních návštěv GŘ SANCO, GŘ SANCO uvedlo, že kontrolám ekologického zemědělství byla přiznána malá priorita. Od poslední návštěvy v roce 2001 se neuskutečnily žádné další návštěvy nebo hodnocení systémů. Komise tedy nezajišťuje, aby patřičně fungovala klíčová kontrola, tj. dohled nad kontrolním systémem. |
| --- | --- |

51.

Účetní dvůr zjistil, že v Komisi nepanuje shoda, pokud jde o prioritu kontrol ekologického zemědělství. Zatímco generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) zdůrazňovalo význam těchto kontrolních návštěv GŘ SANCO, GŘ SANCO uvedlo, že kontrolám ekologického zemědělství byla přiznána malá priorita. Od poslední návštěvy v roce 2001 se neuskutečnily žádné další návštěvy nebo hodnocení systémů. Komise tedy nezajišťuje, aby patřičně fungovala klíčová kontrola, tj. dohled nad kontrolním systémem.

Opatření v návaznosti na zprávy GŘ SANCO

| 52. | Sedm návštěv GŘ SANCO v členských státech odhalilo závažné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, které vedly k doporučením jak pro dotčený členský stát, tak pro příslušné útvary Komise. |
| --- | --- |

52.

Sedm návštěv GŘ SANCO v členských státech odhalilo závažné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, které vedly k doporučením jak pro dotčený členský stát, tak pro příslušné útvary Komise.

| 53. | GŘ SANCO každý členský stát vyzvalo, aby předložil akční plán, v němž budou uvedena plánovaná opatření k řešení vznesených připomínek. To učinilo pouze Rakousko. Ostatních šest států se vyjádřilo k návrhům zpráv, které jim byly určeny. GŘ SANCO uzavřelo svá následná opatření tím, že požádalo GŘ AGRI, aby zajistilo potřebné činnosti, které je nutno provést s ohledem na nevyřešené otázky. |
| --- | --- |

53.

GŘ SANCO každý členský stát vyzvalo, aby předložil akční plán, v němž budou uvedena plánovaná opatření k řešení vznesených připomínek. To učinilo pouze Rakousko. Ostatních šest států se vyjádřilo k návrhům zpráv, které jim byly určeny. GŘ SANCO uzavřelo svá následná opatření tím, že požádalo GŘ AGRI, aby zajistilo potřebné činnosti, které je nutno provést s ohledem na nevyřešené otázky.

| 54. | Účetní dvůr přezkoumal všech sedm zpráv GŘ SANCO, práci, na jejímž základě byly zprávy vypracovány, a následná opatření provedená GŘ AGRI. GŘ AGRI sestavilo přehled následných opatření pro každý ze sedmi členských států, které GŘ SANCO navštívilo. V něm jsou uvedena doporučení GŘ SANCO a k čemu od té doby došlo. Účetní dvůr zjistil, že následná opatření přijatá s ohledem na nejzávažnější nedostatky zjištěné GŘ SANCO byla nedostatečná (viz příklady v textovém rámečku 2). Dospěl k závěru, že Komise má omezenou záruku, pokud jde o správné fungování systému dohledu a kontroly v členských státech.

  Textový rámeček 2Ekologické zemědělství: připomínky vyplývající z kontrol GŘ SANCO v členských státech a následná opatřeníRakousko: GŘ SANCO a GŘ AGRI považují všechny problémy za vyřešené, jelikož rakouský akční plán se zabýval všemi vznesenými připomínkami. Komise však nepřijala žádná opatření, kterými by zajistila, aby akční plán byl proveden a patřičně reagoval na kritiku vznesenou ve zprávě GŘ SANCO:





  — | absence technického posouzení práce kontrolních subjektů ze strany příslušného orgánu, |
| --- | --- | --- |

54.

Účetní dvůr přezkoumal všech sedm zpráv GŘ SANCO, práci, na jejímž základě byly zprávy vypracovány, a následná opatření provedená GŘ AGRI. GŘ AGRI sestavilo přehled následných opatření pro každý ze sedmi členských států, které GŘ SANCO navštívilo. V něm jsou uvedena doporučení GŘ SANCO a k čemu od té doby došlo. Účetní dvůr zjistil, že následná opatření přijatá s ohledem na nejzávažnější nedostatky zjištěné GŘ SANCO byla nedostatečná (viz příklady v textovém rámečku 2). Dospěl k závěru, že Komise má omezenou záruku, pokud jde o správné fungování systému dohledu a kontroly v členských státech.

Textový rámeček 2Ekologické zemědělství: připomínky vyplývající z kontrol GŘ SANCO v členských státech a následná opatřeníRakousko: GŘ SANCO a GŘ AGRI považují všechny problémy za vyřešené, jelikož rakouský akční plán se zabýval všemi vznesenými připomínkami. Komise však nepřijala žádná opatření, kterými by zajistila, aby akční plán byl proveden a patřičně reagoval na kritiku vznesenou ve zprávě GŘ SANCO:





  —

absence technického posouzení práce kontrolních subjektů ze strany příslušného orgánu,

| — | absence záznamů o odvedené práci, |
| --- | --- |

—

absence záznamů o odvedené práci,

| — | absence důkazů o práci inspektorů na místě, |
| --- | --- |

—

absence důkazů o práci inspektorů na místě,

| — | pouze diskuse s inspektory, |
| --- | --- |

—

pouze diskuse s inspektory,

| — | obecná důvěra ze strany příslušného orgánu, pokud jde o práci kontrolních subjektů zjišťujících, zda hospodářské subjekty dodržují pravidla ekologické výroby. |
| --- | --- |

—

obecná důvěra ze strany příslušného orgánu, pokud jde o práci kontrolních subjektů zjišťujících, zda hospodářské subjekty dodržují pravidla ekologické výroby.

| — | neexistence systému posuzujícího, zda uspokojivě fungují kontrolní systémy v samosprávných oblastech, |
| --- | --- |

—

neexistence systému posuzujícího, zda uspokojivě fungují kontrolní systémy v samosprávných oblastech,

| — | v případě jediného schváleného kontrolního subjektu, zda byl předmětem dohledu a zda tento subjekt splňuje povinné mezinárodní normy pro kontrolní subjekty, |
| --- | --- |

—

v případě jediného schváleného kontrolního subjektu, zda byl předmětem dohledu a zda tento subjekt splňuje povinné mezinárodní normy pro kontrolní subjekty,

| — | všechny hospodářské subjekty nebyly kontrolovány každý rok, |
| --- | --- |

—

všechny hospodářské subjekty nebyly kontrolovány každý rok,

| — | kvalita kontrolních zpráv byla kolísavá. |
| --- | --- |

—

kvalita kontrolních zpráv byla kolísavá.

ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮ

Ověřitelnost dílčích agroenvironmentálních opatření v pěti členských státech

| 55. | Audit v pěti členských státech zahrnoval administrativní kontroly i kontroly na místě, přičemž se soustředil právě na kontroly na místě, jelikož to je hlavní úroveň, na níž lze zajistit oprávněnost žádostí. Účetní dvůr vybral co nejširší paletu dílčích opatření a auditoři doprovázeli národní / regionální inspektory při jejich kontrolách. Tyto kontroly zahrnovaly ověření dodržování ONZP. |
| --- | --- |

55.

Audit v pěti členských státech zahrnoval administrativní kontroly i kontroly na místě, přičemž se soustředil právě na kontroly na místě, jelikož to je hlavní úroveň, na níž lze zajistit oprávněnost žádostí. Účetní dvůr vybral co nejširší paletu dílčích opatření a auditoři doprovázeli národní / regionální inspektory při jejich kontrolách. Tyto kontroly zahrnovaly ověření dodržování ONZP.

Administrativní kontroly

| 56. | V pěti členských státech, u nichž Účetní dvůr audit prováděl, jsou administrativní kontroly obecně prováděny dobře a křížové kontroly v rámci IACS jsou užitečným prostředkem, který napomáhá ověřit, zda byla správně nahlášena plocha a počet zvířat (35). |
| --- | --- |

56.

V pěti členských státech, u nichž Účetní dvůr audit prováděl, jsou administrativní kontroly obecně prováděny dobře a křížové kontroly v rámci IACS jsou užitečným prostředkem, který napomáhá ověřit, zda byla správně nahlášena plocha a počet zvířat (35).

| 57. | V Lucembursku vyžaduje základní dílčí AE opatření, aby se AE závazek vztahoval na celý zemědělský podnik (36). Tento požadavek usnadňuje administrativní kontroly, jelikož podpora se vyplácí na všechny plochy uvedené v prohlášení pro IACS. Zemědělec v každoročním prohlášení o plochách potvrdí, že dodržel podmínky, a křížové kontroly se provádějí jako u prvního pilíře. |
| --- | --- |

57.

V Lucembursku vyžaduje základní dílčí AE opatření, aby se AE závazek vztahoval na celý zemědělský podnik (36). Tento požadavek usnadňuje administrativní kontroly, jelikož podpora se vyplácí na všechny plochy uvedené v prohlášení pro IACS. Zemědělec v každoročním prohlášení o plochách potvrdí, že dodržel podmínky, a křížové kontroly se provádějí jako u prvního pilíře.

| 58. | Stejně jako v jiných zemích se ve Francii od příjemce nevyžaduje, aby se AE závazek vztahoval na celý zemědělský podnik, a plochy, na něž se závazek vztahuje, se mohou z roku na rok měnit. Příjemce musí uvést pozemky, na něž se závazek v daném roce vztahuje, v prohlášení o plochách pro IACS. K tomu si však může vybrat pouze ze dvou kódů, ačkoli existuje více než sto možných dílčích opatření. V případě pozemků, na něž se případně mohou vztahovat závazky v rámci řady dílčích opatření, často není možné zjistit, které dílčí opatření bylo ve skutečnosti uplatněno. |
| --- | --- |

58.

Stejně jako v jiných zemích se ve Francii od příjemce nevyžaduje, aby se AE závazek vztahoval na celý zemědělský podnik, a plochy, na něž se závazek vztahuje, se mohou z roku na rok měnit. Příjemce musí uvést pozemky, na něž se závazek v daném roce vztahuje, v prohlášení o plochách pro IACS. K tomu si však může vybrat pouze ze dvou kódů, ačkoli existuje více než sto možných dílčích opatření. V případě pozemků, na něž se případně mohou vztahovat závazky v rámci řady dílčích opatření, často není možné zjistit, které dílčí opatření bylo ve skutečnosti uplatněno.

| 59. | Tyto postupy neumožňují používat automatizované kontroly konzistentnosti k porovnání informací uvedených v každoročních prohlášeních se závazky, které příjemce podepsal. Administrativní kontroly tedy mají omezenou hodnotu. |
| --- | --- |

59.

Tyto postupy neumožňují používat automatizované kontroly konzistentnosti k porovnání informací uvedených v každoročních prohlášeních se závazky, které příjemce podepsal. Administrativní kontroly tedy mají omezenou hodnotu.

Kontroly na místě

Specifičnost agroenvironmentu

| 60. | Podle platných pravidel prvního pilíře SZP je možno se při ověřování, zda nárok na podporu odpovídá skutečnosti, tj. při kontrole ploch pozemků (kolik půdy je obhospodařováno), spolehnout do značné míry na teledetekci. Teledetekce ve většině případů není při kontrole dodržování environmentálních závazků (jaké způsoby hospodaření se používají) efektivní, a tudíž je nutno provádět fyzické kontroly na místě. To znamená, že kontroly dílčích AE opatření jsou náročnější na práci, a tedy nákladnější než kontrola jiné zemědělské podpory. |
| --- | --- |

60.

Podle platných pravidel prvního pilíře SZP je možno se při ověřování, zda nárok na podporu odpovídá skutečnosti, tj. při kontrole ploch pozemků (kolik půdy je obhospodařováno), spolehnout do značné míry na teledetekci. Teledetekce ve většině případů není při kontrole dodržování environmentálních závazků (jaké způsoby hospodaření se používají) efektivní, a tudíž je nutno provádět fyzické kontroly na místě. To znamená, že kontroly dílčích AE opatření jsou náročnější na práci, a tedy nákladnější než kontrola jiné zemědělské podpory.

| 61. | Technická povaha mnoha dílčích AE opatření znamená, že od inspektorů jsou vyžadovány odborné znalosti. Například jednou kategorií dílčího opatření společného pro všechny navštívené členské státy je omezování vstupů, jako jsou hnojiva a pesticidy. Posoudit dodržování těchto závazků je obtížnější než jednoduché potvrzení, že se na pozemku nachází určitá plodina. Stejně tak zjistit, zda jsou dodržovány ONZP, vyžaduje rovněž odbornou kvalifikaci. |
| --- | --- |

61.

Technická povaha mnoha dílčích AE opatření znamená, že od inspektorů jsou vyžadovány odborné znalosti. Například jednou kategorií dílčího opatření společného pro všechny navštívené členské státy je omezování vstupů, jako jsou hnojiva a pesticidy. Posoudit dodržování těchto závazků je obtížnější než jednoduché potvrzení, že se na pozemku nachází určitá plodina. Stejně tak zjistit, zda jsou dodržovány ONZP, vyžaduje rovněž odbornou kvalifikaci.

Kontrola dodržování obvyklých náležitých zemědělských praktik

| 62. | Podmínkou pro získání AE plateb je dodržování stanoveného kodexu ONZP v celém podniku příjemce. Tyto kodexy byly zavedeny v PRV na období 2000–2006. PRV musejí obsahovat ověřitelné normy, které znamenají dodržování obecně závazných předpisů v oblasti životního prostředí (37). |
| --- | --- |

62.

Podmínkou pro získání AE plateb je dodržování stanoveného kodexu ONZP v celém podniku příjemce. Tyto kodexy byly zavedeny v PRV na období 2000–2006. PRV musejí obsahovat ověřitelné normy, které znamenají dodržování obecně závazných předpisů v oblasti životního prostředí (37).

| 63. | Požadavek zkontrolovat ONZP je pro inspektory AE, kteří obvykle nejsou odborníky na ochranu rostlin nebo hnojení, velmi náročný. Příslušné pokyny Komise od členských států vyžadují, aby na úrovni programu stanovily přiměřený soubor základních praktik, které je třeba zkontrolovat na místě (38). |
| --- | --- |

63.

Požadavek zkontrolovat ONZP je pro inspektory AE, kteří obvykle nejsou odborníky na ochranu rostlin nebo hnojení, velmi náročný. Příslušné pokyny Komise od členských států vyžadují, aby na úrovni programu stanovily přiměřený soubor základních praktik, které je třeba zkontrolovat na místě (38).

| 64. | Základní postupy ONZP vybrané celostátně pro 5 % kontroly na místě se v Německu zaměřují na otázky, které jsou snadno ověřitelné. Ve studii německého Spolkového výzkumného ústavu pro zemědělství (39) se uvádí, že výběr ukazatelů ONZP, které se mají ověřit ve všech německých spolkových zemích, je určen kvalifikací inspektorů, a jelikož tito nejsou odborníky na ochranu rostlin nebo hnojení, ale jsou inspektory pro přímou podporu v rámci prvního pilíře, tyto ukazatele se mohou týkat pouze aspektů, které může snadno ověřit laik. Tyto ukazatele musí být inspektor schopen ověřit v kterémkoli ročním období. Kontrolované postupy se proto týkají uchovávání určitých dokumentů, jako výsledky analýz půdy a údaje o živinách, které poskytují pouze omezené důkazy o dodržování ONZP. Tak tomu je i v Lucembursku. |
| --- | --- |

64.

Základní postupy ONZP vybrané celostátně pro 5 % kontroly na místě se v Německu zaměřují na otázky, které jsou snadno ověřitelné. Ve studii německého Spolkového výzkumného ústavu pro zemědělství (39) se uvádí, že výběr ukazatelů ONZP, které se mají ověřit ve všech německých spolkových zemích, je určen kvalifikací inspektorů, a jelikož tito nejsou odborníky na ochranu rostlin nebo hnojení, ale jsou inspektory pro přímou podporu v rámci prvního pilíře, tyto ukazatele se mohou týkat pouze aspektů, které může snadno ověřit laik. Tyto ukazatele musí být inspektor schopen ověřit v kterémkoli ročním období. Kontrolované postupy se proto týkají uchovávání určitých dokumentů, jako výsledky analýz půdy a údaje o živinách, které poskytují pouze omezené důkazy o dodržování ONZP. Tak tomu je i v Lucembursku.

| 65. | Správný postup ověřování ONZP byl zjištěn v Německu, kde specializované subjekty provádějí dodatečnou kontrolu podrobnějších aspektů ONZP u 1 % zemědělců a jakékoli porušení ONZP je oznámeno platební agentuře a v případě potřeby jsou uloženy sankce a sníženy AE platby. |
| --- | --- |

65.

Správný postup ověřování ONZP byl zjištěn v Německu, kde specializované subjekty provádějí dodatečnou kontrolu podrobnějších aspektů ONZP u 1 % zemědělců a jakékoli porušení ONZP je oznámeno platební agentuře a v případě potřeby jsou uloženy sankce a sníženy AE platby.

| 66. | Ve zprávě německého Spolkového výzkumného ústavu pro zemědělství se uvádí, že kontroly prováděné specializovanými subjekty jsou založeny na posouzení rizik zaměřeném na životní prostředí, pokud jde o výběr zemědělců, kteří mají být navštíveni, a to na základě pravděpodobnosti nedodržování závazků (40). Tyto specifické kontroly odhalí více porušení a mají větší vliv na nápravu chování než kontroly prováděné v rámci 5 % kontrol, které jsou vybírány podle kritérií jako výše plateb. |
| --- | --- |

66.

Ve zprávě německého Spolkového výzkumného ústavu pro zemědělství se uvádí, že kontroly prováděné specializovanými subjekty jsou založeny na posouzení rizik zaměřeném na životní prostředí, pokud jde o výběr zemědělců, kteří mají být navštíveni, a to na základě pravděpodobnosti nedodržování závazků (40). Tyto specifické kontroly odhalí více porušení a mají větší vliv na nápravu chování než kontroly prováděné v rámci 5 % kontrol, které jsou vybírány podle kritérií jako výše plateb.

| 67. | Francouzské orgány vypracovaly na vnitrostátní úrovni pokyny týkající se postupů, které se mají uplatňovat při provádění 5 % kontrol, aby se ověřilo dodržování sedmi kritérií ONZP stanovených v národním plánu rozvoje venkova; tyto pokyny schválila Komise. Ve skutečnosti však těchto sedm kritérií a související kontroly nejsou náročné. |
| --- | --- |

67.

Francouzské orgány vypracovaly na vnitrostátní úrovni pokyny týkající se postupů, které se mají uplatňovat při provádění 5 % kontrol, aby se ověřilo dodržování sedmi kritérií ONZP stanovených v národním plánu rozvoje venkova; tyto pokyny schválila Komise. Ve skutečnosti však těchto sedm kritérií a související kontroly nejsou náročné.

| 68. | Například co se týče používání hnojiv: inspektor ověřuje, zda je používání hnojiv doloženo, ale pouze tehdy, pokud se podnik nachází v oblasti citlivé na dusičnany nebo pokud jedno z dílčí agroenvironmentálních opatření vyžaduje vedení deníku. Inspektor má výslovné pokyny, aby nekontroloval faktury či jiné doklady. Jiný příklad se týká kontrol dusíkatých hnojiv: pokyny pro inspektory týkající se této ONZP jsou totožné s pokyny popsanými výše s jedním dodatkem, a to pokud možno na základě deníku ověřit, zda tato hnojiva nebyla aplikována v „rizikových“ obdobích (tj. když je půda zamrzlá nebo zamokřená atd.). |
| --- | --- |

68.

Například co se týče používání hnojiv: inspektor ověřuje, zda je používání hnojiv doloženo, ale pouze tehdy, pokud se podnik nachází v oblasti citlivé na dusičnany nebo pokud jedno z dílčí agroenvironmentálních opatření vyžaduje vedení deníku. Inspektor má výslovné pokyny, aby nekontroloval faktury či jiné doklady. Jiný příklad se týká kontrol dusíkatých hnojiv: pokyny pro inspektory týkající se této ONZP jsou totožné s pokyny popsanými výše s jedním dodatkem, a to pokud možno na základě deníku ověřit, zda tato hnojiva nebyla aplikována v „rizikových“ obdobích (tj. když je půda zamrzlá nebo zamokřená atd.).

| 69. | Z připomínek Účetního dvora vyplývá, že ONZP jsou často definovány nejednoznačně, a proto se zkoušky v praxi omezují na řadu nenáročných, ale snadno ověřitelných kritérií. Proto je těžké posoudit, nakolik dílčí AE opatření jdou nad rámec ONZP. Účetní dvůr opakuje své připomínky a doporučení k ONZP, které uvedl ve zvláštní zprávě o podpoře pro znevýhodněné oblasti, a zejména ty, které poukazují na nemožnost uspokojivého ověření jejich dodržování (41). Účetní dvůr uvedl, že Komise by měla zajistit, aby členské státy stanovily definici ONZP, která je jednoznačná a kterou lze pohodlně ověřit, a pokud to není možné, Komise by měla navrhnout systém podpory založený na koncepci, kterou lze lépe kontrolovat než ONZP. |
| --- | --- |

69.

Z připomínek Účetního dvora vyplývá, že ONZP jsou často definovány nejednoznačně, a proto se zkoušky v praxi omezují na řadu nenáročných, ale snadno ověřitelných kritérií. Proto je těžké posoudit, nakolik dílčí AE opatření jdou nad rámec ONZP. Účetní dvůr opakuje své připomínky a doporučení k ONZP, které uvedl ve zvláštní zprávě o podpoře pro znevýhodněné oblasti, a zejména ty, které poukazují na nemožnost uspokojivého ověření jejich dodržování (41). Účetní dvůr uvedl, že Komise by měla zajistit, aby členské státy stanovily definici ONZP, která je jednoznačná a kterou lze pohodlně ověřit, a pokud to není možné, Komise by měla navrhnout systém podpory založený na koncepci, kterou lze lépe kontrolovat než ONZP.

Kontrola dílčích opatření

Výběr kontrol na místě

| 70. | Ve Francii je postup celkem vzato v souladu se stávajícími pravidly (42). Nebylo však stanoveno žádné technické agroenvironmentální kritérium pro zařazení do analýz rizik. Pokyny Komise v tomto ohledu stanoví, že by se měla vzít v úvahu riziková kritéria, která jsou specifická pro každé opatření (43). Kromě toho by kontroly na místě měly být rozloženy do celého roku na základě analýzy rizik, která představuje každé opatření v oblasti rozvoje venkova (44). |
| --- | --- |

70.

Ve Francii je postup celkem vzato v souladu se stávajícími pravidly (42). Nebylo však stanoveno žádné technické agroenvironmentální kritérium pro zařazení do analýz rizik. Pokyny Komise v tomto ohledu stanoví, že by se měla vzít v úvahu riziková kritéria, která jsou specifická pro každé opatření (43). Kromě toho by kontroly na místě měly být rozloženy do celého roku na základě analýzy rizik, která představuje každé opatření v oblasti rozvoje venkova (44).

| 71. | V Itálii nejsou zjištění kontrol v předchozích letech použita pro analýzu rizik a stejně tak již nejsou brána v úvahu při sestavení vzorku v následujícím roce (45). |
| --- | --- |

71.

V Itálii nejsou zjištění kontrol v předchozích letech použita pro analýzu rizik a stejně tak již nejsou brána v úvahu při sestavení vzorku v následujícím roce (45).

| 72. | V Lucembursku je analýza rizik, a to i celkový postup výběru vzorků, založena na přímé podpoře v rámci prvního pilíře, protože AE opatření je nedílnou součástí stejného administrativního systému. Vzhledem k tomu se u tohoto agroenvironmentálního opatření neprovádí žádná zvláštní analýza rizik. |
| --- | --- |

72.

V Lucembursku je analýza rizik, a to i celkový postup výběru vzorků, založena na přímé podpoře v rámci prvního pilíře, protože AE opatření je nedílnou součástí stejného administrativního systému. Vzhledem k tomu se u tohoto agroenvironmentálního opatření neprovádí žádná zvláštní analýza rizik.

| 73. | Výběr vzorků v Rakousku je v souladu s nařízením (ES) č. 2419/2001. Kromě toho se provádí zvláštní výběr, který zohledňuje požadavek na 5 % kontroly, pro dílčí opatření „zazelenění v podzimním / zimním období“, u něhož období závazku připadá mimo hlavní kontrolní období. Odběr vzorků provádí oddělení nezávislé na inspektorech provádějících kontroly na místě. |
| --- | --- |

73.

Výběr vzorků v Rakousku je v souladu s nařízením (ES) č. 2419/2001. Kromě toho se provádí zvláštní výběr, který zohledňuje požadavek na 5 % kontroly, pro dílčí opatření „zazelenění v podzimním / zimním období“, u něhož období závazku připadá mimo hlavní kontrolní období. Odběr vzorků provádí oddělení nezávislé na inspektorech provádějících kontroly na místě.

Načasování kontrol

| 74. | V pokynech Komise se uvádí, že nejlepší období roku k provádění kontrol na místě je nutno určit tak, aby zahrnovalo nejreprezentativnější závazky a povinnosti v rámci opatření, které má být zkontrolováno, a že kontroly na místě se musí provádět během tohoto období (46). To je v souladu s článkem 69 nařízení (ES) č. 817/2004 (viz bod 25). |
| --- | --- |

74.

V pokynech Komise se uvádí, že nejlepší období roku k provádění kontrol na místě je nutno určit tak, aby zahrnovalo nejreprezentativnější závazky a povinnosti v rámci opatření, které má být zkontrolováno, a že kontroly na místě se musí provádět během tohoto období (46). To je v souladu s článkem 69 nařízení (ES) č. 817/2004 (viz bod 25).

| 75. | V Lucembursku se kontroly na místě provádějí v období mezi červnem a srpnem, tj. v období, kdy se sklízí plodiny na orné půdě, a v případě krmných ploch do září. Toto období je vhodné pro kontroly na místě u plodin na orné půdě a krmných ploch, ne však nutně pro dílčí agroenvironmentální opatření nebo ONZP, u nichž je třeba splnit určité podmínky a zkontrolovat je mimo toto období (47). Optimální období pro kontroly různých druhů agroenvironmentálních závazků nebyla stanovena. |
| --- | --- |

75.

V Lucembursku se kontroly na místě provádějí v období mezi červnem a srpnem, tj. v období, kdy se sklízí plodiny na orné půdě, a v případě krmných ploch do září. Toto období je vhodné pro kontroly na místě u plodin na orné půdě a krmných ploch, ne však nutně pro dílčí agroenvironmentální opatření nebo ONZP, u nichž je třeba splnit určité podmínky a zkontrolovat je mimo toto období (47). Optimální období pro kontroly různých druhů agroenvironmentálních závazků nebyla stanovena.

| 76. | V Rakousku, kde se kontroly obecně uskutečňují ve vhodnou dobu, se dílčí opatření „ochrana vinic proti erozi“, u něhož je doba závazku mezi 1. listopadem a 30. dubnem, kontroluje v období od 15. května do konce září. Opatření na ochranu proti erozi se tedy kontroluje mimo období závazku. Rakouské orgány toto uznaly a zavázaly se postupy doplnit. |
| --- | --- |

76.

V Rakousku, kde se kontroly obecně uskutečňují ve vhodnou dobu, se dílčí opatření „ochrana vinic proti erozi“, u něhož je doba závazku mezi 1. listopadem a 30. dubnem, kontroluje v období od 15. května do konce září. Opatření na ochranu proti erozi se tedy kontroluje mimo období závazku. Rakouské orgány toto uznaly a zavázaly se postupy doplnit.

| 77. | V Bádensku-Würtembersku se vzorek, který má být zkontrolován na místě pro AE program a jiná opatření v oblasti RV založená na ploše, rozdělí do čtyř kontrolních období, která zahrnují období od května do poloviny prosince, takže je možno zkontrolovat různé závazky v rámci dílčích opatření. Kontroly jsou správně rozloženy na celý rok na základě analýzy rizik AE. Povaha dílčích AE opatření však znamená, že ačkoli každý rok je zkontrolováno nejméně 5 % příjemců, skutečnost, že každý příjemce ve vzorku je navštíven v kontrolním roce pouze jednou, znamená, že mnoho dílčích opatření a závazků nelze zkontrolovat v úplnosti. |
| --- | --- |

77.

V Bádensku-Würtembersku se vzorek, který má být zkontrolován na místě pro AE program a jiná opatření v oblasti RV založená na ploše, rozdělí do čtyř kontrolních období, která zahrnují období od května do poloviny prosince, takže je možno zkontrolovat různé závazky v rámci dílčích opatření. Kontroly jsou správně rozloženy na celý rok na základě analýzy rizik AE. Povaha dílčích AE opatření však znamená, že ačkoli každý rok je zkontrolováno nejméně 5 % příjemců, skutečnost, že každý příjemce ve vzorku je navštíven v kontrolním roce pouze jednou, znamená, že mnoho dílčích opatření a závazků nelze zkontrolovat v úplnosti.

| 78. | Všech jedenáct případů, které Účetní dvůr v červnu 2004 (hlavní kontrolní období, během něhož by měla být provedena nejméně polovina kontrol) v Německu zkoumal, obsahovalo dílčí opatření, která v době návštěvy nebylo možno zkontrolovat. |
| --- | --- |

78.

Všech jedenáct případů, které Účetní dvůr v červnu 2004 (hlavní kontrolní období, během něhož by měla být provedena nejméně polovina kontrol) v Německu zkoumal, obsahovalo dílčí opatření, která v době návštěvy nebylo možno zkontrolovat.

| 79. | Kromě toho v rámci tohoto AE programu existují dílčí opatření s více než jedním závazkem, která lze zkontrolovat pouze v různých obdobích roku. Například u velmi rozšířeného dílčího opatření „zazelenění orné půdy v podzimním / zimním období“ je nutno zelený pokryv: a) zasít do poloviny září a b) udržovat nedotčený do konce listopadu / února. V těchto případech je možno uplatňování ověřit nejvýše jednou, tj. jeden ze dvou závazků nelze zkontrolovat. |
| --- | --- |

79.

Kromě toho v rámci tohoto AE programu existují dílčí opatření s více než jedním závazkem, která lze zkontrolovat pouze v různých obdobích roku. Například u velmi rozšířeného dílčího opatření „zazelenění orné půdy v podzimním / zimním období“ je nutno zelený pokryv: a) zasít do poloviny září a b) udržovat nedotčený do konce listopadu / února. V těchto případech je možno uplatňování ověřit nejvýše jednou, tj. jeden ze dvou závazků nelze zkontrolovat.

| 80. | Kombinace více než jednoho závazku na dílčí opatření znamená, že v těchto případech nelze dílčí opatření zkontrolovat v úplnosti. Tak je tomu rovněž u dílčího opatření „zvětšování vzdálenosti mezi řádky plodin na 17 cm“, kde větší vzdálenost mezi řádky obilovin lze zkontrolovat během hlavního kontrolního období, přitom ale jiný závazek v rámci dílčího opatření (žádné postřiky fungicidy před určitou fází vývoje obilovin, obvykle počátek května) je možno ověřit pouze v dřívějším období. |
| --- | --- |

80.

Kombinace více než jednoho závazku na dílčí opatření znamená, že v těchto případech nelze dílčí opatření zkontrolovat v úplnosti. Tak je tomu rovněž u dílčího opatření „zvětšování vzdálenosti mezi řádky plodin na 17 cm“, kde větší vzdálenost mezi řádky obilovin lze zkontrolovat během hlavního kontrolního období, přitom ale jiný závazek v rámci dílčího opatření (žádné postřiky fungicidy před určitou fází vývoje obilovin, obvykle počátek května) je možno ověřit pouze v dřívějším období.

| 81. | Ve Francii závisí datum kontroly na místě na oznámení vzorku. Kontroly na místě se provádějí co nejdříve po obdržení spisu, aby se předešlo prodlení s platbami (v praxi od července do října). Kontroly se proto ne vždy provádějí ve vhodném okamžiku a na základě analýzy rizik, která představuje opatření, jež se má zkontrolovat. Kromě toho se nepředpokládá žádná další návštěva v případech, kdy je příjemce smluvně vázán provést nebo neprovést určitý postup, k němuž se vztahuje více než jedno klíčové datum. |
| --- | --- |

81.

Ve Francii závisí datum kontroly na místě na oznámení vzorku. Kontroly na místě se provádějí co nejdříve po obdržení spisu, aby se předešlo prodlení s platbami (v praxi od července do října). Kontroly se proto ne vždy provádějí ve vhodném okamžiku a na základě analýzy rizik, která představuje opatření, jež se má zkontrolovat. Kromě toho se nepředpokládá žádná další návštěva v případech, kdy je příjemce smluvně vázán provést nebo neprovést určitý postup, k němuž se vztahuje více než jedno klíčové datum.

| 82. | Problémy, které vyvolává nutnost provést kontrolu ve velmi omezeném období nebo navštívit projekt více než jednou, byly uvedeny ve zprávě Komise pro rozpočtové orgány o ponaučení z předchozího období (48). |
| --- | --- |

82.

Problémy, které vyvolává nutnost provést kontrolu ve velmi omezeném období nebo navštívit projekt více než jednou, byly uvedeny ve zprávě Komise pro rozpočtové orgány o ponaučení z předchozího období (48).

| 83. | Nutnost provádět více než jednu kontrolní návštěvu na místě byla potvrzena nařízením (ES) č. 746/96, v jehož čl. 19 odst. 4 se vyžadovalo, aby pokud možno byly zkontrolovány všechny závazky, které příjemce přijal (49), a dále, že v případě nutnosti se kontroly určitých závazků mají provádět v různých obdobích roku. Orgány se proto musely vrátit a zkontrolovat AE projekt, bylo-li to nutné k ověření, zda jsou dodržovány všechny přijaté závazky. |
| --- | --- |

83.

Nutnost provádět více než jednu kontrolní návštěvu na místě byla potvrzena nařízením (ES) č. 746/96, v jehož čl. 19 odst. 4 se vyžadovalo, aby pokud možno byly zkontrolovány všechny závazky, které příjemce přijal (49), a dále, že v případě nutnosti se kontroly určitých závazků mají provádět v různých obdobích roku. Orgány se proto musely vrátit a zkontrolovat AE projekt, bylo-li to nutné k ověření, zda jsou dodržovány všechny přijaté závazky.

| 84. | Na období 2000–2006 se odpovídající požadavky objevují v článcích 67–69 nařízení (ES) č. 817/2004. Již neexistuje požadavek kontrolovat všechny AE závazky, které příjemce přijal, ani nutnost vrátit se k příjemci v různých obdobích roku. Kromě toho pokyny Komise pro členské státy na současné období vyžadují pouze, aby byly zkontrolovány nejreprezentativnější závazky a povinnosti, a vybízejí členské státy, aby uspořádaly kontrolní systém tak, aby se počet návštěv u jednotlivého příjemce snížil, teoreticky na jednu návštěvu (50). |
| --- | --- |

84.

Na období 2000–2006 se odpovídající požadavky objevují v článcích 67–69 nařízení (ES) č. 817/2004. Již neexistuje požadavek kontrolovat všechny AE závazky, které příjemce přijal, ani nutnost vrátit se k příjemci v různých obdobích roku. Kromě toho pokyny Komise pro členské státy na současné období vyžadují pouze, aby byly zkontrolovány nejreprezentativnější závazky a povinnosti, a vybízejí členské státy, aby uspořádaly kontrolní systém tak, aby se počet návštěv u jednotlivého příjemce snížil, teoreticky na jednu návštěvu (50).

| 85. | Současný legislativní systém tedy umožňuje, aby mnoho závazků nebylo zkontrolováno ani u těch příjemců, jež byli vybráni jako součást 5 % vzorku, který se má zkontrolovat na místě. |
| --- | --- |

85.

Současný legislativní systém tedy umožňuje, aby mnoho závazků nebylo zkontrolováno ani u těch příjemců, jež byli vybráni jako součást 5 % vzorku, který se má zkontrolovat na místě.

Závislost na vlastních prohlášeních příjemců

| 86. | Ve všech navštívených členských státech Účetní dvůr zaznamenal velkou závislost na vlastním prohlášení příjemců. |
| --- | --- |

86.

Ve všech navštívených členských státech Účetní dvůr zaznamenal velkou závislost na vlastním prohlášení příjemců.

| 87. | Kontroly dílčích opatření prováděné například ve Francii závisejí velkou měrou na pravdivosti prohlášení příjemců, a zejména na spolehlivosti deníků s evidencí pozemků a pastvin. V těchto dokumentech zaznamenává sám zemědělec použití hnojiv a rostlinolékařských přípravků, činnosti při výsadbě, kosení a sklizni a období pastvy. Inspektoři nejsou povinni dělat nic jiného, než jednoduše ověřit, zda jsou v těchto denících zaznamenány údaje. |
| --- | --- |

87.

Kontroly dílčích opatření prováděné například ve Francii závisejí velkou měrou na pravdivosti prohlášení příjemců, a zejména na spolehlivosti deníků s evidencí pozemků a pastvin. V těchto dokumentech zaznamenává sám zemědělec použití hnojiv a rostlinolékařských přípravků, činnosti při výsadbě, kosení a sklizni a období pastvy. Inspektoři nejsou povinni dělat nic jiného, než jednoduše ověřit, zda jsou v těchto denících zaznamenány údaje.

| 88. | Kontrolní zpráva Komise (viz bod 37) konstatovala, že tento druh kontroly nelze považovat za dostatečný a je nutno ho doplnit jinými druhy kontrol (51). Pokyny Komise skutečně doporučují doplnit kontroly týkající se informací zaznamenávaných příjemcem dalšími kontrolami zaměřujícími se například na výnos, faktury nebo analýzy půdy a rostlin (52). |
| --- | --- |

88.

Kontrolní zpráva Komise (viz bod 37) konstatovala, že tento druh kontroly nelze považovat za dostatečný a je nutno ho doplnit jinými druhy kontrol (51). Pokyny Komise skutečně doporučují doplnit kontroly týkající se informací zaznamenávaných příjemcem dalšími kontrolami zaměřujícími se například na výnos, faktury nebo analýzy půdy a rostlin (52).

| 89. | Jako příklad lze uvést dílčí opatření „snížení dusíkatých hnojiv o 20 %“:






  i) | referenční hodnota, na jejímž základě se vypočítává 20 % snížení, závisí na očekávaném výnosu, který uvede příjemce; |
| --- | --- | --- |

89.

Jako příklad lze uvést dílčí opatření „snížení dusíkatých hnojiv o 20 %“:

i)

referenční hodnota, na jejímž základě se vypočítává 20 % snížení, závisí na očekávaném výnosu, který uvede příjemce;

| ii) | skutečné dodržování 20 % snížení se ověřuje pomocí záznamů příjemce. |
| --- | --- |

ii)

skutečné dodržování 20 % snížení se ověřuje pomocí záznamů příjemce.

| 90. | Účetní dvůr nezaznamenal žádný standardní postup ověřování dokumentů předkládaných jako doklad o dodržování smluvních požadavků. Jeden inspektor může provést matematické výpočty, aby ověřil, zda byly dodrženy mezní hodnoty, zatímco jiný pouze zkontroluje, zda byly vyplněny příslušné dokumenty. Podobně řada inspektorů provádí administrativní kontroly u všech pozemků, na něž se vztahuje smlouva, zatímco jiní kontrolují pouze vzorek. |
| --- | --- |

90.

Účetní dvůr nezaznamenal žádný standardní postup ověřování dokumentů předkládaných jako doklad o dodržování smluvních požadavků. Jeden inspektor může provést matematické výpočty, aby ověřil, zda byly dodrženy mezní hodnoty, zatímco jiný pouze zkontroluje, zda byly vyplněny příslušné dokumenty. Podobně řada inspektorů provádí administrativní kontroly u všech pozemků, na něž se vztahuje smlouva, zatímco jiní kontrolují pouze vzorek.

| 91. | Dílčí opatření, jímž příjemce snižuje množství dusíkatých hnojiv na hodnotu o 20 % nižší, než je doporučované optimum, je rovněž jedním z hlavních dílčích AE opatření například v Bádensku-Würtembersku. Kontrolní seznam pro kontroly na místě u tohoto dílčího opatření vyžaduje, aby inspektor posoudil, zda jsou záznamy o použitém hnojivu věrohodné a úplné. |
| --- | --- |

91.

Dílčí opatření, jímž příjemce snižuje množství dusíkatých hnojiv na hodnotu o 20 % nižší, než je doporučované optimum, je rovněž jedním z hlavních dílčích AE opatření například v Bádensku-Würtembersku. Kontrolní seznam pro kontroly na místě u tohoto dílčího opatření vyžaduje, aby inspektor posoudil, zda jsou záznamy o použitém hnojivu věrohodné a úplné.

| 92. | Inspektor musí kromě toho zkontrolovat přesnost údajů použitých pro výpočet optimální úrovně dusičnanů. Základem pro výpočet (a tudíž pro 20 % snížení) je očekávaný výnos. Tento údaj poskytuje příjemce. Neexistuje žádná standardní hodnota, pokud jde o tento údaj, a za přijatelné se považují odchylky v očekávaném výnosu v rozmezí +/– 15 %. Inspektor musí pouze provést šetření, je-li zřejmé významné nadhodnocení. Způsob výpočtu optimálního množství dusíkatého hnojiva je proto citlivý na malé změny očekávaného výnosu. |
| --- | --- |

92.

Inspektor musí kromě toho zkontrolovat přesnost údajů použitých pro výpočet optimální úrovně dusičnanů. Základem pro výpočet (a tudíž pro 20 % snížení) je očekávaný výnos. Tento údaj poskytuje příjemce. Neexistuje žádná standardní hodnota, pokud jde o tento údaj, a za přijatelné se považují odchylky v očekávaném výnosu v rozmezí +/– 15 %. Inspektor musí pouze provést šetření, je-li zřejmé významné nadhodnocení. Způsob výpočtu optimálního množství dusíkatého hnojiva je proto citlivý na malé změny očekávaného výnosu.

| 93. | Ilustrativní příklad v textovém rámečku 3 ukazuje, že při nadhodnocení očekávaného výnosu o hodnotu, která je „přijatelná“ (např. o 14 %), může příjemce použít 100 % doporučeného množství dusíkatého hnojiva (64 kg N/ha) a přitom stále ještě nárokovat vyrovnávací platbu v rámci dílčího opatření ke snížení hnojení dusíkatými hnojivy o 20 %.

  Textový rámeček 3Bádensko-Würtembersko: snížení dusíkatých hnojiv o 20 %Pokud by příjemce zvýšil údaj o svém očekávaném výnosu o 14 % (tj. v rámci uznávané odchylky +/– 15 %), úroveň omezeného hnojení dusičnany (N – 20 %) by byla stejná jako doporučené množství dusíkatého hnojiva pro ONZP (64 kg/ha v níže uvedeném příkladu). | Skutečná situace | Hypotetický příklad, očekávaný výnos nadhodnocen o 14 % |
| --- | --- | --- | --- |
| očekávaný výnos | 50 | | 57 | |
| faktor × pro druh plodiny | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N na částech, které nelze sklízet | | 20 | | 20 |
| celková potřeba N | | 135 | | 151 |
| – N z půdy, předchozích plodin | | – 71 | | – 71 |
| Hnojení N pro ONZP | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Ilustrativní příklad v textovém rámečku 3 ukazuje, že při nadhodnocení očekávaného výnosu o hodnotu, která je „přijatelná“ (např. o 14 %), může příjemce použít 100 % doporučeného množství dusíkatého hnojiva (64 kg N/ha) a přitom stále ještě nárokovat vyrovnávací platbu v rámci dílčího opatření ke snížení hnojení dusíkatými hnojivy o 20 %.

Textový rámeček 3Bádensko-Würtembersko: snížení dusíkatých hnojiv o 20 %Pokud by příjemce zvýšil údaj o svém očekávaném výnosu o 14 % (tj. v rámci uznávané odchylky +/– 15 %), úroveň omezeného hnojení dusičnany (N – 20 %) by byla stejná jako doporučené množství dusíkatého hnojiva pro ONZP (64 kg/ha v níže uvedeném příkladu).

Skutečná situace

Hypotetický příklad, očekávaný výnos nadhodnocen o 14 %

očekávaný výnos

50

57

faktor × pro druh plodiny

2,3

2,3

115

131

- N na částech, které nelze sklízet

20

20

celková potřeba N

135

151

– N z půdy, předchozích plodin

– 71

– 71

Hnojení N pro ONZP

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Druhým klíčovým údajem, který příjemce poskytuje, je skutečná výše minerálních a organických hnojiv použitých a zapsaných v registru pozemků. To závisí na přesných záznamech příjemce o hnojivech, která použil. Účetní dvůr zjistil, že v praxi je obtížné ověřit, zda bylo přesně zaznamenáváno množství skutečně použitého hnojiva, a inspektor pouze zjišťuje, zda jsou záznamy aktuální a hodnověrné. |
| --- | --- |

94.

Druhým klíčovým údajem, který příjemce poskytuje, je skutečná výše minerálních a organických hnojiv použitých a zapsaných v registru pozemků. To závisí na přesných záznamech příjemce o hnojivech, která použil. Účetní dvůr zjistil, že v praxi je obtížné ověřit, zda bylo přesně zaznamenáváno množství skutečně použitého hnojiva, a inspektor pouze zjišťuje, zda jsou záznamy aktuální a hodnověrné.

| 95. | Uvedení podhodnoceného množství použitého u plodin by mohlo způsobit vyplácení neodůvodněných vyrovnávacích plateb v rámci tohoto dílčího opatření. Kombinace menšího podhodnocení a mírného nadhodnocení očekávaného výnosu by mohla mít stejný účinek a bylo by ještě obtížnější ji odhalit. |
| --- | --- |

95.

Uvedení podhodnoceného množství použitého u plodin by mohlo způsobit vyplácení neodůvodněných vyrovnávacích plateb v rámci tohoto dílčího opatření. Kombinace menšího podhodnocení a mírného nadhodnocení očekávaného výnosu by mohla mít stejný účinek a bylo by ještě obtížnější ji odhalit.

| 96. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že tento druh dílčího opatření lze ověřit pouze spolehnutím se na informace, které poskytuje příjemce. Nesplňuje tedy požadavek nařízení (ES) č. 817/2004, aby platby na základě omezení používání vstupů byly vypláceny pouze tehdy, jsou-li tato omezení technicky a hospodářsky měřitelná. |
| --- | --- |

96.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že tento druh dílčího opatření lze ověřit pouze spolehnutím se na informace, které poskytuje příjemce. Nesplňuje tedy požadavek nařízení (ES) č. 817/2004, aby platby na základě omezení používání vstupů byly vypláceny pouze tehdy, jsou-li tato omezení technicky a hospodářsky měřitelná.

Ověření závislé na vizuálních kontrolách

| 97. | Inspektoři na místě provádějí vizuální kontroly v terénu s cílem zjistit dodržování závazků, jako je omezené používání vstupů. Tyto kontroly jsou důležité, jelikož poskytují dodatečné ujištění. Mají však svá omezení, zejména pokud lze závazky obtížně ověřit. |
| --- | --- |

97.

Inspektoři na místě provádějí vizuální kontroly v terénu s cílem zjistit dodržování závazků, jako je omezené používání vstupů. Tyto kontroly jsou důležité, jelikož poskytují dodatečné ujištění. Mají však svá omezení, zejména pokud lze závazky obtížně ověřit.

| 98. | AE program Bádenska-Würtemberska zahrnuje dílčí opatření, kdy se zemědělec zavazuje nepoužívat regulátory růstu. Kontroly na místě u tohoto opatření jsou založeny na vizuální kontrole. Za přiměřený důkaz o nepoužívání regulátorů růstu se považují obiloviny proměnlivé výšky a nerovnoměrný dojem z pole. |
| --- | --- |

98.

AE program Bádenska-Würtemberska zahrnuje dílčí opatření, kdy se zemědělec zavazuje nepoužívat regulátory růstu. Kontroly na místě u tohoto opatření jsou založeny na vizuální kontrole. Za přiměřený důkaz o nepoužívání regulátorů růstu se považují obiloviny proměnlivé výšky a nerovnoměrný dojem z pole.

| 99. | Situace však není vždy jasná. Rozdíly ve výšce při použití a nepoužití těchto látek jsou dosti malé (u žita 20 cm, ale u pšenice pouze 4 cm). Kromě toho rozdíly ve výšce závisejí rovněž na podnebí, době výsevu, kvalitě půdy a odrůdě dotyčné obiloviny. Viz ilustrativní příklad v textovém rámečku 4.

  Textový rámeček 4Byly zkontrolovány dva sousední pozemky se stejnou odrůdou pšenice, jeden pozemek s regulátory růstu a druhý bez nich. Mezi oběma poli nebyly patrné významné rozdíly. Případné malé rozdíly zaznamenané ve výšce rostlin mohly být zapříčiněny rozdíly v přípravě půdy, předchozí plodinou nebo datem výsevu.V místních pokynech se uvádí, že laboratorní analýza by se měla použít pouze tehdy, pokud účinek regulátorů růstu nelze posoudit vizuálně. Provádění těchto analýz se považuje za příliš nákladné s výjimkou případů zjevného nedodržování. |
| --- | --- |

99.

Situace však není vždy jasná. Rozdíly ve výšce při použití a nepoužití těchto látek jsou dosti malé (u žita 20 cm, ale u pšenice pouze 4 cm). Kromě toho rozdíly ve výšce závisejí rovněž na podnebí, době výsevu, kvalitě půdy a odrůdě dotyčné obiloviny. Viz ilustrativní příklad v textovém rámečku 4.

Textový rámeček 4Byly zkontrolovány dva sousední pozemky se stejnou odrůdou pšenice, jeden pozemek s regulátory růstu a druhý bez nich. Mezi oběma poli nebyly patrné významné rozdíly. Případné malé rozdíly zaznamenané ve výšce rostlin mohly být zapříčiněny rozdíly v přípravě půdy, předchozí plodinou nebo datem výsevu.V místních pokynech se uvádí, že laboratorní analýza by se měla použít pouze tehdy, pokud účinek regulátorů růstu nelze posoudit vizuálně. Provádění těchto analýz se považuje za příliš nákladné s výjimkou případů zjevného nedodržování.

| 100. | Kontroly, které provedli inspektoři v terénu ve všech členských státech, u nichž Účetní dvůr audit prováděl, se zakládají na jejich individuálních znalostech a (u některých závazků) v menší míře na podrobných pokynech pro kontroly na místě. V příručkách jsou jen zřídka uvedeny ukazatele, které se mají zkontrolovat. Avšak v terénu inspektoři sledují mnoho ukazatelů, které vycházejí z jejich technických znalostí a zkušeností. Účetní dvůr zaznamenal, že mnohé z těchto ukazatelů jsou velmi užitečné a rozhodující pro určení výsledku kontroly u několika významných dílčích opatření, např. snížení vstupů. K nim patří barva a výška plodiny, výskyt plevele atd. |
| --- | --- |

100.

Kontroly, které provedli inspektoři v terénu ve všech členských státech, u nichž Účetní dvůr audit prováděl, se zakládají na jejich individuálních znalostech a (u některých závazků) v menší míře na podrobných pokynech pro kontroly na místě. V příručkách jsou jen zřídka uvedeny ukazatele, které se mají zkontrolovat. Avšak v terénu inspektoři sledují mnoho ukazatelů, které vycházejí z jejich technických znalostí a zkušeností. Účetní dvůr zaznamenal, že mnohé z těchto ukazatelů jsou velmi užitečné a rozhodující pro určení výsledku kontroly u několika významných dílčích opatření, např. snížení vstupů. K nim patří barva a výška plodiny, výskyt plevele atd.

| 101. | Nemusí být vždy praktické zahrnout do příručky pro inspektory podrobné popisy všech kritérií, ukazatelů nebo parametrů. Účetní dvůr se však domnívá, že by bylo prospěšné, kdyby do příručky pro kontroly závazků na místě byla zahrnuta alespoň minimální všeobecná ustanovení. To by zajistilo kontrolovatelnost závazků a homogenitu mezi kontrolami. Vypracování písemných pokynů by inspektorům poskytlo ověřitelná kritéria, podle nichž se má kontrola provádět. Zlepšila by se rovněž dokumentace o provedených kontrolách a zvýšila užitečnost kontrolních zpráv během následných návštěv. |
| --- | --- |

101.

Nemusí být vždy praktické zahrnout do příručky pro inspektory podrobné popisy všech kritérií, ukazatelů nebo parametrů. Účetní dvůr se však domnívá, že by bylo prospěšné, kdyby do příručky pro kontroly závazků na místě byla zahrnuta alespoň minimální všeobecná ustanovení. To by zajistilo kontrolovatelnost závazků a homogenitu mezi kontrolami. Vypracování písemných pokynů by inspektorům poskytlo ověřitelná kritéria, podle nichž se má kontrola provádět. Zlepšila by se rovněž dokumentace o provedených kontrolách a zvýšila užitečnost kontrolních zpráv během následných návštěv.

Nedostatek základních údajů

| 102. | Ve Francii obsahují smlouvy podepsané prefektem a příjemcem základní podmínky, které je příjemce povinen dodržovat v souvislosti se svými AE závazky. Účetní dvůr odhalil četné případy, kdy přesný smysl podmínek nebyl jasný, a inspektor ani příjemce nevěděli, co se požaduje. Kromě toho u některých podmínek existovaly mezi inspektory rozdíly ve výkladu. |
| --- | --- |

102.

Ve Francii obsahují smlouvy podepsané prefektem a příjemcem základní podmínky, které je příjemce povinen dodržovat v souvislosti se svými AE závazky. Účetní dvůr odhalil četné případy, kdy přesný smysl podmínek nebyl jasný, a inspektor ani příjemce nevěděli, co se požaduje. Kromě toho u některých podmínek existovaly mezi inspektory rozdíly ve výkladu.

| 103. | V příloze této zprávy jsou uvedeny čtyři příklady tohoto jevu. Nedostatečná srozumitelnost znamená, že práce inspektorů na místě je obtížná, obzvláště s ohledem na skutečnost, že provádějí kontroly na místě v sedmi dalších departementech. Protože každý departement má své vlastní požadavky, mohou se ustanovení, kterými se určité opatření řídí, v jednotlivých departementech lišit. |
| --- | --- |

103.

V příloze této zprávy jsou uvedeny čtyři příklady tohoto jevu. Nedostatečná srozumitelnost znamená, že práce inspektorů na místě je obtížná, obzvláště s ohledem na skutečnost, že provádějí kontroly na místě v sedmi dalších departementech. Protože každý departement má své vlastní požadavky, mohou se ustanovení, kterými se určité opatření řídí, v jednotlivých departementech lišit.

| 104. | Dílčí opatření „zachování prvků krajiny a péče o ně“ zahrnuje péči o stromy, příkopy atd., ale zemědělci musejí rovněž zajistit, aby dotyčný objekt nebyl odstraněn. |
| --- | --- |

104.

Dílčí opatření „zachování prvků krajiny a péče o ně“ zahrnuje péči o stromy, příkopy atd., ale zemědělci musejí rovněž zajistit, aby dotyčný objekt nebyl odstraněn.

| 105. | Vzhledem k povaze závazků není vždy možné ověřit jejich existenci a dodržování. Příčinou je, že referenční kritéria, která se používají během kontrol, mají obecný charakter nebo je nelze vždy vysledovat. Z většiny návštěv u příjemců a z informací získaných od inspektorů je patrné, že při plnění závazku i při jeho ověřování existuje vysoká míra flexibility. |
| --- | --- |

105.

Vzhledem k povaze závazků není vždy možné ověřit jejich existenci a dodržování. Příčinou je, že referenční kritéria, která se používají během kontrol, mají obecný charakter nebo je nelze vždy vysledovat. Z většiny návštěv u příjemců a z informací získaných od inspektorů je patrné, že při plnění závazku i při jeho ověřování existuje vysoká míra flexibility.

| 106. | Účetní dvůr zjistil, že u kontrol prvků krajiny je z administrativních a finančních důvodů stěží možné splnit požadavky na dokumentaci, jelikož by musely být zmapovány v celé zemi. V Rakousku bude od roku 2005 kvalita kontrol potenciálně posílena, jakmile se ke kontrole prvků krajiny začnou používat letecké snímky a tyto kontroly budou zahrnovat i zpětné kontroly. |
| --- | --- |

106.

Účetní dvůr zjistil, že u kontrol prvků krajiny je z administrativních a finančních důvodů stěží možné splnit požadavky na dokumentaci, jelikož by musely být zmapovány v celé zemi. V Rakousku bude od roku 2005 kvalita kontrol potenciálně posílena, jakmile se ke kontrole prvků krajiny začnou používat letecké snímky a tyto kontroly budou zahrnovat i zpětné kontroly.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Obecný závěr

| 107. | Na rozdíl od výdajů v rámci prvního pilíře není možné získat za přiměřené náklady záruku, pokud jde o dodržování všech AE závazků nezbytných k získání podpory. Dokonce i získání přiměřené záruky, pokud jde o dodržování všech přijatých závazků u minimálního vzorku 5 % příjemců ročně, představuje pro členské státy významné náklady, ať už jde o kontroly na místě nebo nákladné laboratorní analýzy. Teledetekce se při kontrole dodržování závazků AE (a ONZP) využívá jen omezeně, a proto je AE kontrola náročnější na práci než kontrola v rámci prvního pilíře. Kromě toho kontroly jsou technicky náročnější (body 60–61). |
| --- | --- |

107.

Na rozdíl od výdajů v rámci prvního pilíře není možné získat za přiměřené náklady záruku, pokud jde o dodržování všech AE závazků nezbytných k získání podpory. Dokonce i získání přiměřené záruky, pokud jde o dodržování všech přijatých závazků u minimálního vzorku 5 % příjemců ročně, představuje pro členské státy významné náklady, ať už jde o kontroly na místě nebo nákladné laboratorní analýzy. Teledetekce se při kontrole dodržování závazků AE (a ONZP) využívá jen omezeně, a proto je AE kontrola náročnější na práci než kontrola v rámci prvního pilíře. Kromě toho kontroly jsou technicky náročnější (body 60–61).

Na úrovni Komise

| 108. | Komise zajistila ověřitelnost dílčích AE opatření ve fázi schvalování PRV jen v omezeném rozsahu, a tedy neurčila opatření s vysokým kontrolním rizikem (body 32–35). |
| --- | --- |

108.

Komise zajistila ověřitelnost dílčích AE opatření ve fázi schvalování PRV jen v omezeném rozsahu, a tedy neurčila opatření s vysokým kontrolním rizikem (body 32–35).

| 109. | Nenavštívila žádný členský stát, aby ověřila AE kontrolní systémy, které fungovaly během prvních pěti ze sedmi let u tohoto největšího opatření v oblasti RV, o němž se ví, že je vysoce rizikové (body 36–39). |
| --- | --- |

109.

Nenavštívila žádný členský stát, aby ověřila AE kontrolní systémy, které fungovaly během prvních pěti ze sedmi let u tohoto největšího opatření v oblasti RV, o němž se ví, že je vysoce rizikové (body 36–39).

| 110. | Co se týče ekologického zemědělství, zprávy členských států, které mají poskytovat záruku, co se týče objektivnosti a efektivnosti kontrolního systému, jsou neúplné, nepřesné a jsou předkládány se zpožděním. To je pro AE důležité v tom, že na kontrolní systém se spoléhají členské státy, aby nahradily své vlastní kontroly tohoto dílčího opatření (body 46–49). |
| --- | --- |

110.

Co se týče ekologického zemědělství, zprávy členských států, které mají poskytovat záruku, co se týče objektivnosti a efektivnosti kontrolního systému, jsou neúplné, nepřesné a jsou předkládány se zpožděním. To je pro AE důležité v tom, že na kontrolní systém se spoléhají členské státy, aby nahradily své vlastní kontroly tohoto dílčího opatření (body 46–49).

| 111. | Kontroly Komise v sedmi členských státech v letech 1998–2001 odhalily významné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, avšak ve vztahu k těmto zjištěním nebyla přijata žádná následná opatření. V žádném členském státě se neuskutečnily žádné další kontroly, navzdory tomu, že Komise zjistila potřebu takovýchto kontrol. Komise tedy nezajistila, aby přiměřeně fungovala klíčová kontrola, tj. dohled nad kontrolním systémem (body 50–54). |
| --- | --- |

111.

Kontroly Komise v sedmi členských státech v letech 1998–2001 odhalily významné slabiny v dohledu nad kontrolními systémy, avšak ve vztahu k těmto zjištěním nebyla přijata žádná následná opatření. V žádném členském státě se neuskutečnily žádné další kontroly, navzdory tomu, že Komise zjistila potřebu takovýchto kontrol. Komise tedy nezajistila, aby přiměřeně fungovala klíčová kontrola, tj. dohled nad kontrolním systémem (body 50–54).

| 112. | V akčním plánu Komise pro ekologické potraviny a zemědělství se uvádí, že současné kontrolní systémy fungují ve většině případů velmi účinně. Audit Účetního dvora nezjistil, že by Komise měla přiměřenou jistotu pro toto tvrzení (body 44 a 46–54). |
| --- | --- |

112.

V akčním plánu Komise pro ekologické potraviny a zemědělství se uvádí, že současné kontrolní systémy fungují ve většině případů velmi účinně. Audit Účetního dvora nezjistil, že by Komise měla přiměřenou jistotu pro toto tvrzení (body 44 a 46–54).

Na úrovni členských států

| 113. | Prvky ONZP ověřované v průběhu kontrol na místě se omezují na řadu nenáročných, ale snadno ověřitelných kritérií (body 62–69). |
| --- | --- |

113.

Prvky ONZP ověřované v průběhu kontrol na místě se omezují na řadu nenáročných, ale snadno ověřitelných kritérií (body 62–69).

| 114. | Analýzy rizik k určení vzorků, které je nutno vybrat, jen zřídka zohledňují AE. Kromě toho se provádí málo analýz výsledků kontrol k využití pro analýzy v dalším roce (body 70–73). |
| --- | --- |

114.

Analýzy rizik k určení vzorků, které je nutno vybrat, jen zřídka zohledňují AE. Kromě toho se provádí málo analýz výsledků kontrol k využití pro analýzy v dalším roce (body 70–73).

| 115. | Administrativy členských států, u nichž se audit prováděl, velkou měrou uplatňují ustanovení o kontrolách na místě podle nařízení (ES) č. 817/2004 a (ES) č. 2419/2001 a pokyny Komise, ale skutečnost, že závazky (a ONZP) by se měly dodržovat buď vícekrát než v jednom okamžiku během určité doby, nebo průběžně, znamená, že často nejsou sto získat přiměřené ujištění ohledně jejich dodržování. Postupy administrativních kontrol a kontrol na místě jsou úzce spojeny s postupy prvního pilíře, které se často uskutečňují ve stejnou dobu jako kontroly přímé podpory, tj. okolo doby sklizně, což není vždy vhodný okamžik k ověření dodržování AE závazků a ONZP (body 74–85). |
| --- | --- |

115.

Administrativy členských států, u nichž se audit prováděl, velkou měrou uplatňují ustanovení o kontrolách na místě podle nařízení (ES) č. 817/2004 a (ES) č. 2419/2001 a pokyny Komise, ale skutečnost, že závazky (a ONZP) by se měly dodržovat buď vícekrát než v jednom okamžiku během určité doby, nebo průběžně, znamená, že často nejsou sto získat přiměřené ujištění ohledně jejich dodržování. Postupy administrativních kontrol a kontrol na místě jsou úzce spojeny s postupy prvního pilíře, které se často uskutečňují ve stejnou dobu jako kontroly přímé podpory, tj. okolo doby sklizně, což není vždy vhodný okamžik k ověření dodržování AE závazků a ONZP (body 74–85).

| 116. | Kontrola dílčích AE opatření v členských státech, kde byl proveden audit, závisí velkou měrou na vlastních prohlášeních příjemců (viz body 86–96). |
| --- | --- |

116.

Kontrola dílčích AE opatření v členských státech, kde byl proveden audit, závisí velkou měrou na vlastních prohlášeních příjemců (viz body 86–96).

| 117. | Některé závazky ve vzorku, které se mají zkontrolovat na místě, nejsou zkontrolovány spolehlivě kvůli neexistenci objektivních parametrů pro vizuální kontroly (body 97–106). |
| --- | --- |

117.

Některé závazky ve vzorku, které se mají zkontrolovat na místě, nejsou zkontrolovány spolehlivě kvůli neexistenci objektivních parametrů pro vizuální kontroly (body 97–106).

Doporučení

| 118. | Účetní dvůr stanovil řadu konkrétních oblastí, v nichž by se mohla zlepšit opatření k ověřování AE výdajů:






  — | mělo by se vyjasnit rozdělení povinností mezi Komisi a GŘ AGRI a GŘ SANCO v oblasti ekologického zemědělství, |
| --- | --- | --- |

118.

Účetní dvůr stanovil řadu konkrétních oblastí, v nichž by se mohla zlepšit opatření k ověřování AE výdajů:

—

mělo by se vyjasnit rozdělení povinností mezi Komisi a GŘ AGRI a GŘ SANCO v oblasti ekologického zemědělství,

| — | Komise by měla ověřit fungování současného AE kontrolního systému. Tak by bylo možné uplatnit získaná ponaučení v dalším programovém období. Komise by měla také ve vhodné fázi naplánovat přezkum fungování AE kontrolního systému tohoto příštího období, |
| --- | --- |

—

Komise by měla ověřit fungování současného AE kontrolního systému. Tak by bylo možné uplatnit získaná ponaučení v dalším programovém období. Komise by měla také ve vhodné fázi naplánovat přezkum fungování AE kontrolního systému tohoto příštího období,

| — | Komise by měla přijmout opatření, kterými zajistí, aby zprávy o dohledu nad kontrolou ekologického zemědělství poskytovaly potřebné informace, byly předkládány včas a aby byla přijímána patřičná následná opatření, |
| --- | --- |

—

Komise by měla přijmout opatření, kterými zajistí, aby zprávy o dohledu nad kontrolou ekologického zemědělství poskytovaly potřebné informace, byly předkládány včas a aby byla přijímána patřičná následná opatření,

| — | členské státy by měly naplánovat a organizovat kontroly AE výdajů na základě rizik specifických pro AE tak, aby všechna významná dílčí opatření mohla být zkontrolována během vhodného období, a měly by zajistit, aby inspektoři měli jasná kritéria pro provádění kontrol. |
| --- | --- |

—

členské státy by měly naplánovat a organizovat kontroly AE výdajů na základě rizik specifických pro AE tak, aby všechna významná dílčí opatření mohla být zkontrolována během vhodného období, a měly by zajistit, aby inspektoři měli jasná kritéria pro provádění kontrol.

Z auditu Účetního dvora však vyplývá, že existují závažné potíže při kontrole významných oblastí agroenvironmentálních výdajů. Efektivní ověření vyžaduje, aby byly získány podrobné důkazy o způsobech zemědělské produkce; získání takovýchto důkazů je v mnoha případech:

| — | nepřiměřeně nákladné a/nebo |
| --- | --- |

—

nepřiměřeně nákladné a/nebo

| — | mimořádně náročné z technického hlediska. |
| --- | --- |

—

mimořádně náročné z technického hlediska.

| 119. | Komise ve svém hodnocení dospěla k názoru, že pokud opatření nelze přiměřeně zkontrolovat, neměly by se na něj vyplácet veřejné prostředky (viz bod 31). Z auditu Účetního dvora vyplývá, že tato zásada byla dodržena v omezené míře. Komise, Rada a Parlament by měly zvážit, jak tuto zásadu uvést do praxe s ohledem na návrhy AE výdajů v plánovacím období 2007–2013, přičemž je třeba na jedné straně vzít v úvahu riziko nedodržení a na druhé straně možné přínosy tohoto druhu výdajů. |
| --- | --- |

119.

Komise ve svém hodnocení dospěla k názoru, že pokud opatření nelze přiměřeně zkontrolovat, neměly by se na něj vyplácet veřejné prostředky (viz bod 31). Z auditu Účetního dvora vyplývá, že tato zásada byla dodržena v omezené míře. Komise, Rada a Parlament by měly zvážit, jak tuto zásadu uvést do praxe s ohledem na návrhy AE výdajů v plánovacím období 2007–2013, přičemž je třeba na jedné straně vzít v úvahu riziko nedodržení a na druhé straně možné přínosy tohoto druhu výdajů.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. července 2005.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 ze dne 30. června 1992 o způsobech zemědělské produkce slučitelných s požadavky na ochranu životního prostředí a zachování venkova. (Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 85).

1

(2)  Čl. 2 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2179/98/ES ze dne 24. září 1998 o přezkoumání programu politiky a opatření Evropského společenství v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje (Úř. věst. L 275, 10.10.1998, s. 1).

2

(3)  Připojeno k rozhodnutí č. 2179/98/ES, s. 12.

3

(4)  Čl. 3 odst. 9 KOM(2001) 31 v konečném znění ze dne 21. ledna 2001.

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

5

(6)  Oblasti spadající pod cíl 1 jsou regiony, jejichž rozvoj zaostává.

6

(7)  Souhrn faktů (fact sheet) Evropské komise: Přehled provádění politiky rozvoje venkova 2000–2006.

7

(8)  Dalších 193 milionů EUR členské státy vykázaly podle starého agroenvironmentálního programu (nařízení (EHS) č. 2078/92). Poměr „starých“ výdajů (nařízení (EHS) č. 2078/92) k současným výdajům (nařízení (ES) č. 1257/1999) se bude v příštích letech snižovat, jelikož skončí závazky přijaté v roce 1999.

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a některé režimy podpor pro zemědělce, zejména články 3–5 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. C 353, 8.12.2000.

10

(11)  1. PRV Rakouska, vybraný region: Burgenland. 2. PRV Francie. Contrats territoriaux d'exploitation, vybraný departement: Côte D'Or. 3. Německo: PRV Bádenska-Würtemberska: MEKA II. 4. Itálie: PRV oblasti Veneto a 5. Lucembursko.

11

(12)  K dalším kategoriím dílčích opatření, která byla rovněž zkoumána, patří střídání plodin, extenzifikace, plemena, u nichž hrozí, že budou pro zemědělství ztracena, a odrůdy rostlin ohrožené genetickou erozí.

12

(13)  Články 22–24 nařízení (ES) č. 1257/1999.

13

(14)  Hlava III kapitola II nařízení (ES) č. 1257/1999.

14

(15)  Články 67–69 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozvoji venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (Úř. věst. L 153, 30.4.2004, s. 30). Toto nařízení nahrazuje, avšak v tomto ohledu podstatně nemění postupná nařízení Komise (ES) č. 1750/1999 ze dne 23. července 1999 (Úř. věst. L 214, 13.8.1999, s. 31) a (ES) č. 445/2002 ze dne 26. února 2002 (Úř. věst. L 74, 15.3.2002, s. 1).

15

(16)  Nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 11). Nařízení (EHS) č. 3508/92 bylo zrušeno a nahrazeno nařízením (ES) č. 1782/2003.

16

(17)  Nařízení Komise (ES) č. 817/2004, čl. 18 odst. 3.

17

(18)  Tamtéž, články 20 a 35.

18

(19)  Zpráva Komise pro Radu a Evropský parlament o uplatňování nařízení Rady (EHS) č. 2078/92, KOM(97) 620 v konečném znění ze dne 4. 12. 1997, a pracovní dokument GŘ VI VI/7655/98: Stav uplatňování nařízení (EHS) č. 2078/92: Vyhodnocení agroenvironmentálních programů.

19

(20)  Iversenova zpráva přijatá Evropským parlamentem v říjnu 1998: viz strana 12 vyhodnocení.

20

(21)  Čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 817/2004 se týká výlučně AE.

21

(22)  V rámci sdíleného řízení jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny členské státy. Komise však má konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu (čl. 53 odst. 3 a odst. 5 finančního nařízení).

22

(23)  Dokument VI/10535/99 rev 7. Pokyny k provádění systémů řízení, kontrol a sankcí pro opatření v oblasti rozvoje venkova podle nařízení (ES) č. 1257/1999.

23

(24)  Znevýhodněná oblast je opatření v oblasti rozvoje venkova zavedené články 13–20 nařízení (ES) č. 1257/1999.

24

(25)  Podle nejnovějších dostupných údajů Komise bylo na čerpání v roce 2003 přiděleno více než 338 milionů EUR jako spolufinancování ze záruční sekce EZOZF k přechodu na ekologické zemědělství podle nařízení (ES) č. 1257/1999 a nařízení (EHS) č. 2078/92. To představovalo 16 % příspěvku EU na AE v tomto roce.

25

(26)  Nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 198, 22.7.1991, s. 1).

26

(27)  Evropský akční plán pro ekologické potraviny a zemědělství uvádí, že povinnost dodržovat tuto mezinárodní normu byla zajištěna různými způsoby a že opatření 17 vyžaduje vypracování zvláštního akreditačního systému pro kontrolní subjekty.

27

(28)  Nařízení (EHS) č. 2092/91, čl. 9 odst. 4.

28

(29)  Tamtéž, čl. 9 odst. 6.

29

(30)  Tamtéž, článek 15.

30

(31)  Evropský akční plán pro ekologické potraviny a zemědělství, připojený pracovní dokument Komise, bod 5.6.

31

(32)  Dokument 8856/VI/97-rev.3a.

32

(33)  Nařízení (EHS) č. 2092/91, článek 15.

33

(34)  Francie, Německo, Nizozemsko, Spojené království, Rakousko, Itálie a Španělsko.

34

(35)  Účetní dvůr předkládá samostatnou zprávu s podrobnou analýzou provádění IACS.

35

(36)  Prémie na zachování krajiny a přírodního prostředí (PEENP).

36

(37)  Články 20 a 35 nařízení (ES) č. 817/2004.

37

(38)  Bod 4.14 pokynů Komise.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Good Farming Practice-definitions, implementation, experiences (Náležité zemědělské praktiky – definice, provádění, zkušenosti). Braunschweig, září 2003, strany 28 a 55 týkající se Německa.

39

(40)  Strana 39 hlavní studie.

40

(41)  Zvláštní zpráva č. 4/2003 o rozvoji venkova: podpora pro znevýhodněné oblasti (Úř. věst. C 151, 27.6.2003).

41

(42)  Zejména článek 19 nařízení (ES) č. 2419/2001.

42

(43)  Bod 4.3 pokynů Komise.

43

(44)  Článek 69 nařízení (ES) č. 817/2004.

44

(45)  Čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 2419/2001.

45

(46)  Bod 4.4 pokynů Komise, VI/10535/99 Rev 7.

46

(47)  V příloze nařízení velkovévodství ze dne 11. února 2002 o náležitých zemědělských praktikách, body 4 – používání hnojiv na zamrzlé nebo zamokřené půdě, 5 – používání hnojiv v blízkosti vodních toků, 6 a 7.1 – nepoužívání hnojiv v určitých obdobích v zimě. S ohledem na základní agroenvironmentální opatření, tj. PEENP, povinnost vysazovat nové plodiny nebo meziplodiny v případě používání organických hnojiv na orné půdě v období po sklizni hlavní plodiny a do 15. listopadu a zákaz rozhazování chlévské mrvy v období od 15. listopadu do 15. ledna po sklizni na pozemcích používaných k pěstování kukuřice znamená, že kontroly jsou nutné i v jiných obdobích roku.

47

(48)  Bod 3.7.3 uvedené zprávy.

48

(49)  Nařízení Komise (ES) č. 746/96 ze dne 24. dubna 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 o způsobech zemědělské produkce slučitelných s požadavky na ochranu životního prostředí a zachování venkova (Úř. věst. L 102, 25.4.1996, s. 19).

49

(50)  Body 4.4 a 4.5 pokynů Komise.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000–2006, strana 22, ze dne 16.8.2001.

51

(52)  Bod 4.12 pokynů Komise.

52

---

PŘÍLOHA

Příklady, kdy nejsou jednoznačné smluvní požadavky AE programu pro Côte D'Or

| 1. | „Analýzy (jedna na každých 5–10 ha) se budou vykládat a používat jako základ pro vyhotovení bilanční zprávy o úrodnosti v prvním a pátém roce a jako roční referenční hodnota“. V jednom případě byla skutečnost, že příjemce neprovedl jednu analýzu půdy na rok a 10 ha, zaznamenána jako anomálie (tato anomálie nebyla odhalena při kontrole na místě o rok dříve). Další inspektor odpovědný za jiný případ (a informovaný příjemcem o prohlášeních technického experta) vykládal povinnost provádět analýzu půdy na každých 10 ha jako povinnost, kterou je nutno provést jednou během pěti let, na něž se vztahuje smlouva, a nepovažoval za neobvyklé, že tato analýza nebyla provedena v 2. roce. Podle francouzských orgánů je ve skutečnosti správný třetí výklad, tj. jedna analýza půdy na 10 ha by se měla provádět v 1. a 5. roce. |
| --- | --- |

1.

„Analýzy (jedna na každých 5–10 ha) se budou vykládat a používat jako základ pro vyhotovení bilanční zprávy o úrodnosti v prvním a pátém roce a jako roční referenční hodnota“. V jednom případě byla skutečnost, že příjemce neprovedl jednu analýzu půdy na rok a 10 ha, zaznamenána jako anomálie (tato anomálie nebyla odhalena při kontrole na místě o rok dříve). Další inspektor odpovědný za jiný případ (a informovaný příjemcem o prohlášeních technického experta) vykládal povinnost provádět analýzu půdy na každých 10 ha jako povinnost, kterou je nutno provést jednou během pěti let, na něž se vztahuje smlouva, a nepovažoval za neobvyklé, že tato analýza nebyla provedena v 2. roce. Podle francouzských orgánů je ve skutečnosti správný třetí výklad, tj. jedna analýza půdy na 10 ha by se měla provádět v 1. a 5. roce.

| 2. | „Používání organických hnojiv nepřesahující přibližně 65 jednotek dusíku.“ Slovo „přibližně“ není pro určení limitu vhodné. Je 66 jednotek ještě přijatelných, navzdory limitu „přibližně 65“? A co 70 jednotek? |
| --- | --- |

2.

„Používání organických hnojiv nepřesahující přibližně 65 jednotek dusíku.“ Slovo „přibližně“ není pro určení limitu vhodné. Je 66 jednotek ještě přijatelných, navzdory limitu „přibližně 65“? A co 70 jednotek?

| 3. | Je obtížné zjistit, zda se maximální počet velkých dobytčích jednotek na hektar vztahuje na celý podnik, nebo pouze na hektary podléhající závazku v rámci příslušného dílčího opatření. Inspektoři neměli k tomuto žádné informace. |
| --- | --- |

3.

Je obtížné zjistit, zda se maximální počet velkých dobytčích jednotek na hektar vztahuje na celý podnik, nebo pouze na hektary podléhající závazku v rámci příslušného dílčího opatření. Inspektoři neměli k tomuto žádné informace.

| 4. | Není jasný význam věty „v případě pastvin množství, které je pod kontrolou zemědělce“. Znamená to, že zemědělec může ovlivnit množství mrvy vyprodukované zvířaty, která spásají louku? |
| --- | --- |

4.

Není jasný význam věty „v případě pastvin množství, které je pod kontrolou zemědělce“. Znamená to, že zemědělec může ovlivnit množství mrvy vyprodukované zvířaty, která spásají louku?

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I.–III. | Agroenvironmentální opatření (AEM) jsou ústředními prvky společné zemědělské politiky (CAP) a představují reakci na obavy společnosti týkající se ochrany a zlepšování životního prostředí na venkově. Komise v tomto ohledu vítá zprávu Účetního dvora. V odpovědi na zjištění Účetního dvora by Komise chtěla zdůraznit toto:






  — | Na počátku každého programového období Komise analyzuje programy rozvoje venkova předložené členskými státy. Komise vydala pro své referenty užitečné pokyny, které jim umožnily posoudit ověřitelnost většiny agroenvironmentálních opatření. V rámci sdíleného řízení musí být navíc zdůrazněno toto: Komise stanoví právní rámec a členské státy jsou odpovědné za navrhování ověřitelných opatření (1). Skutečnost, že je program schválen Komisí, nezbavuje členský stát jeho odpovědností (viz body 32–35). |
| --- | --- | --- |

I.–III.

Agroenvironmentální opatření (AEM) jsou ústředními prvky společné zemědělské politiky (CAP) a představují reakci na obavy společnosti týkající se ochrany a zlepšování životního prostředí na venkově. Komise v tomto ohledu vítá zprávu Účetního dvora. V odpovědi na zjištění Účetního dvora by Komise chtěla zdůraznit toto:

—

Na počátku každého programového období Komise analyzuje programy rozvoje venkova předložené členskými státy. Komise vydala pro své referenty užitečné pokyny, které jim umožnily posoudit ověřitelnost většiny agroenvironmentálních opatření. V rámci sdíleného řízení musí být navíc zdůrazněno toto: Komise stanoví právní rámec a členské státy jsou odpovědné za navrhování ověřitelných opatření (1). Skutečnost, že je program schválen Komisí, nezbavuje členský stát jeho odpovědností (viz body 32–35).

| — | Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství. Zohledňuje různé prvky rizik, včetně připomínek Účetního dvora a doby, která uplynula od posledního auditu, a určuje kontrolní priority. Z posouzení rizik v předchozích letech vyplynulo prioritní zaměření na jiné audity. Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky GŘ pro zemědělství však již různými způsoby posoudil zavedené systémy pro AEM, což dokládají následující prvky:






  — | Agroenvironmentální opatření byla kontrolována ve všech členských státech v letech 1997–1999 a následné kontroly byly provedeny v letech 2000–2002 v těch členských státech, kterým byly navrženy finanční opravy. Komise se domnívá, že to umožnilo dostatečné zajištění dodržování zavedených systémů, a zejména zavádění odpovídajících kontrolních systémů pro různá dílčí opatření, včetně těch, u kterých se má za to, že mají omezenou ověřitelnost. |
| --- | --- | --- |

—

Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství. Zohledňuje různé prvky rizik, včetně připomínek Účetního dvora a doby, která uplynula od posledního auditu, a určuje kontrolní priority. Z posouzení rizik v předchozích letech vyplynulo prioritní zaměření na jiné audity. Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky GŘ pro zemědělství však již různými způsoby posoudil zavedené systémy pro AEM, což dokládají následující prvky:

—

Agroenvironmentální opatření byla kontrolována ve všech členských státech v letech 1997–1999 a následné kontroly byly provedeny v letech 2000–2002 v těch členských státech, kterým byly navrženy finanční opravy. Komise se domnívá, že to umožnilo dostatečné zajištění dodržování zavedených systémů, a zejména zavádění odpovídajících kontrolních systémů pro různá dílčí opatření, včetně těch, u kterých se má za to, že mají omezenou ověřitelnost.

| — | Nový základní požadavek kontroly dodržování náležitých zemědělských praktik, který byl zaveden nařízením 1257/1999, byl navíc předmětem důkladného prověření v rámci šetření znevýhodněných oblastí, která byla provedena ve většině členských států v letech 2003 a 2004 (viz bod 39). |
| --- | --- |

—

Nový základní požadavek kontroly dodržování náležitých zemědělských praktik, který byl zaveden nařízením 1257/1999, byl navíc předmětem důkladného prověření v rámci šetření znevýhodněných oblastí, která byla provedena ve většině členských států v letech 2003 a 2004 (viz bod 39).

| — | Komisi omezovala skutečnost, že pro provádění inspekcí v členských státech nebyl právní základ. Následně však prostřednictvím zpráv o dohledu a jiných zdrojů informací sledovala v členských státech inspekční systém ekologického zemědělství. |
| --- | --- |

—

Komisi omezovala skutečnost, že pro provádění inspekcí v členských státech nebyl právní základ. Následně však prostřednictvím zpráv o dohledu a jiných zdrojů informací sledovala v členských státech inspekční systém ekologického zemědělství.

Jak vyplývá ze zpráv členských států, většina provozovatelů je kontrolována každoročně.

Opatření ekologického zemědělství jsou navíc v míře, v jaké jsou spolufinancována (z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF)) v rámci rozvoje venkova, kontrolována útvary GŘ pro zemědělství, a to v souvislosti s částečným prověřováním systémů dohledu zavedených v kontrolovaných regionech a členských státech, což představuje součást probíhajícího šetření AEM (2005–2006).

| — | Roční zprávy o dohledu poskytují řadu informací o zavedených inspekčních systémech; jedná se například o potvrzení počtu provedených inspekčních návštěv a počtu oznámených nesrovnalostí. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise zdůraznila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu. Otázka dohledu je součástí prací, které probíhají v rámci přezkumu nařízení 2092/91. Týká se rovněž nařízení (ES) č. 882/2004 (2), které má být použito od roku 2006 a které posílí organizační rámec úředních kontrol a dohledu na úrovni členských států (viz body 47–49). |
| --- | --- |

—

Roční zprávy o dohledu poskytují řadu informací o zavedených inspekčních systémech; jedná se například o potvrzení počtu provedených inspekčních návštěv a počtu oznámených nesrovnalostí. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise zdůraznila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu. Otázka dohledu je součástí prací, které probíhají v rámci přezkumu nařízení 2092/91. Týká se rovněž nařízení (ES) č. 882/2004 (2), které má být použito od roku 2006 a které posílí organizační rámec úředních kontrol a dohledu na úrovni členských států (viz body 47–49).

| — | Komise čerpala ze zpráv o služebních cestách do sedmi dotčených členských států. Rovněž vzala do úvahy jiné zdroje informací týkající se inspekčních systému v členských státech (viz body 50–54). |
| --- | --- |

—

Komise čerpala ze zpráv o služebních cestách do sedmi dotčených členských států. Rovněž vzala do úvahy jiné zdroje informací týkající se inspekčních systému v členských státech (viz body 50–54).

| IV. | Komise rovněž vzala na vědomí nedostatky označené Účetním dvorem a nadále bude v co nejvyšší míře a ve spolupráci s členskými státy usilovat o nápravu jednotlivých případů.






  — | V souladu s nařízením (ES) č. 817/2004 budou kontroly na základě analýzy rizik každého opatření pro rozvoj venkova rozloženy do období jednoho roku. Členský stát vypracuje analýzu rizik a každoročně ji bude upravovat v návaznosti na zjištění vyplývající z předchozího roku. Umožní se tak kontroly v době, kdy lze kontrolovat rizikovější prvky (viz body 74 a 77). |
| --- | --- | --- |

IV.

Komise rovněž vzala na vědomí nedostatky označené Účetním dvorem a nadále bude v co nejvyšší míře a ve spolupráci s členskými státy usilovat o nápravu jednotlivých případů.

—

V souladu s nařízením (ES) č. 817/2004 budou kontroly na základě analýzy rizik každého opatření pro rozvoj venkova rozloženy do období jednoho roku. Členský stát vypracuje analýzu rizik a každoročně ji bude upravovat v návaznosti na zjištění vyplývající z předchozího roku. Umožní se tak kontroly v době, kdy lze kontrolovat rizikovější prvky (viz body 74 a 77).

| — | Pokud například podnik překlene celý rok a nejsou možné pravidelné kontroly v průběhu roku, je užitečné spoléhat se na prohlášení (uchovávání záznamů, například na základě výměry ohledně data a množství použitých hnojiv / pesticidů). V případě pochybností by orgány měly provést další ověření a/nebo analýzu (viz bod 97). |
| --- | --- |

—

Pokud například podnik překlene celý rok a nejsou možné pravidelné kontroly v průběhu roku, je užitečné spoléhat se na prohlášení (uchovávání záznamů, například na základě výměry ohledně data a množství použitých hnojiv / pesticidů). V případě pochybností by orgány měly provést další ověření a/nebo analýzu (viz bod 97).

| — | Běžně se používají vizuální kontroly, které se kombinují s jinými kontrolními nástroji a představují pouze omezenou část kontroly agroenvironmentálních závazků. |
| --- | --- |

—

Běžně se používají vizuální kontroly, které se kombinují s jinými kontrolními nástroji a představují pouze omezenou část kontroly agroenvironmentálních závazků.

| — | Znalost a zkušenost inspektorů hrají klíčovou úlohu při kontrolách na místě. Členské státy zřídily katalog náležitých zemědělských praktik (GFP), který často doplňují kontrolní seznamy, návody, školení, pojetí zabezpečování jakosti a povinnost obrátit se v případě pochybností na příslušný orgán. Co se týče jiných závazků specifických pro každé dílčí opatření agroenvironmentu, většina členských států vytvořila pro inspektory operační příručky, oběžníky a/nebo pokyny, čímž je zajištěna určitá jednotnost v kontrolách, které jsou prováděny ohledně stejného opatření v rámci území státu (viz body 100–101). |
| --- | --- |

—

Znalost a zkušenost inspektorů hrají klíčovou úlohu při kontrolách na místě. Členské státy zřídily katalog náležitých zemědělských praktik (GFP), který často doplňují kontrolní seznamy, návody, školení, pojetí zabezpečování jakosti a povinnost obrátit se v případě pochybností na příslušný orgán. Co se týče jiných závazků specifických pro každé dílčí opatření agroenvironmentu, většina členských států vytvořila pro inspektory operační příručky, oběžníky a/nebo pokyny, čímž je zajištěna určitá jednotnost v kontrolách, které jsou prováděny ohledně stejného opatření v rámci území státu (viz body 100–101).

| V. | Komise souhlasí s tím, že kontrola některých agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke své složitosti náročná na zdroje, a to jak v technickém, tak i finančním vyjádření. Na porovnání požadavků na zdroje u agroenvironmentálních opatření a opatření prvního pilíře musí být nahlíženo v širších souvislostech. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální politika je ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství. |
| --- | --- |

V.

Komise souhlasí s tím, že kontrola některých agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke své složitosti náročná na zdroje, a to jak v technickém, tak i finančním vyjádření. Na porovnání požadavků na zdroje u agroenvironmentálních opatření a opatření prvního pilíře musí být nahlíženo v širších souvislostech. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální politika je ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství.

| VI. | Komise by chtěla zasadit otázku kontrolovatelnosti agroenvironmentálních opatření do širších souvislostí:






  — | U mnoha agroenvironmentálních opatření / závazků může být a v podstatě je posuzována jejich ověřitelnost, když jsou programy prověřovány útvary Komise; v případě jiných závazků může být z důvodu jejich povahy kontrolovatelnost těžší, neboť často vyžaduje zejména nákladnou analýzu. Úplná a vyčerpávající kontrola je tudíž příliš nákladná a může přinést pouze omezenou přidanou hodnotu, co se týče snížení rizik rozpočtu a/nebo životnímu prostředí. |
| --- | --- | --- |

VI.

Komise by chtěla zasadit otázku kontrolovatelnosti agroenvironmentálních opatření do širších souvislostí:

—

U mnoha agroenvironmentálních opatření / závazků může být a v podstatě je posuzována jejich ověřitelnost, když jsou programy prověřovány útvary Komise; v případě jiných závazků může být z důvodu jejich povahy kontrolovatelnost těžší, neboť často vyžaduje zejména nákladnou analýzu. Úplná a vyčerpávající kontrola je tudíž příliš nákladná a může přinést pouze omezenou přidanou hodnotu, co se týče snížení rizik rozpočtu a/nebo životnímu prostředí.

| — | Riziko nesouladu však musí být posouzeno s ohledem na budoucí výhody tohoto opatření. Právě systém, který nabízí dostatečnou úroveň kontroly a je vyvážený, je potřebný pro agroenvironmentální opatření, což Komise považuje za nezbytný prvek strategie integrace ekologických zájmů do společné zemědělské politiky. Jak uvedl Účetní dvůr, kontroly by měly poskytnout dostatečné zajištění za odpovídající náklady. |
| --- | --- |

—

Riziko nesouladu však musí být posouzeno s ohledem na budoucí výhody tohoto opatření. Právě systém, který nabízí dostatečnou úroveň kontroly a je vyvážený, je potřebný pro agroenvironmentální opatření, což Komise považuje za nezbytný prvek strategie integrace ekologických zájmů do společné zemědělské politiky. Jak uvedl Účetní dvůr, kontroly by měly poskytnout dostatečné zajištění za odpovídající náklady.

| — | Komise pro následující programové období navrhla kontrolní systém, který bude v maximální možné míře sladěn s kontrolními systémy souvisejícími s podmíněností, které členské státy musí zavést pro platby prvního pilíře (podmíněnost). |
| --- | --- |

—

Komise pro následující programové období navrhla kontrolní systém, který bude v maximální možné míře sladěn s kontrolními systémy souvisejícími s podmíněností, které členské státy musí zavést pro platby prvního pilíře (podmíněnost).

| — | Komise navíc navrhla jasnější rozdělování odpovědnosti mezi členskými státy a Komisí, čímž se posílí zásada sdíleného řízení. |
| --- | --- |

—

Komise navíc navrhla jasnější rozdělování odpovědnosti mezi členskými státy a Komisí, čímž se posílí zásada sdíleného řízení.

ÚVOD

| 9.–10. | Komise souhlasí s tím, že vazby mezi zemědělstvím a životním prostředím jsou významným veřejným i politickým zájmem. Upozorňuje na to, že agroenvironment a podmíněnost jsou navrženy k zajištění integrace ekologických zájmů do zemědělské politiky. Tyto aspekty se vzájemně doplňují: podmíněnost se skládá z ekologických požadavků, které musí zemědělci splňovat, aby jim nebyla částečně nebo úplně snížena přímá platba; zatímco agroenvironmentální platby se vyplácí zemědělcům, kteří jsou ochotní tyto základní požadavky výrazně překročit a poskytovat za úplatu ekologickou službu. |
| --- | --- |

9.–10.

Komise souhlasí s tím, že vazby mezi zemědělstvím a životním prostředím jsou významným veřejným i politickým zájmem. Upozorňuje na to, že agroenvironment a podmíněnost jsou navrženy k zajištění integrace ekologických zájmů do zemědělské politiky. Tyto aspekty se vzájemně doplňují: podmíněnost se skládá z ekologických požadavků, které musí zemědělci splňovat, aby jim nebyla částečně nebo úplně snížena přímá platba; zatímco agroenvironmentální platby se vyplácí zemědělcům, kteří jsou ochotní tyto základní požadavky výrazně překročit a poskytovat za úplatu ekologickou službu.

ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI KOMISE

| 32.–35. | V rámci kontroly programů rozvoje venkova Komise ověřovala, zda jsou všechna agroenvironmentální opatření označená členským státem přijatelná a odpovídající. Za tímto účelem Komise vydala užitečné pokyny, které jejím referentům napomáhají při posuzování navrhovaných agroenvironmentálních opatření. Komise se však domnívá, že v zásadě většina agroenvironmentálních opatření může být rozumně posouzena z hlediska jejich ověřitelnosti (například neobdělané okraje polí, zatravňování orné půdy, snižování dnů, pokrytí zelení v průběhu zimy, ochrana vzácných druhů plemen / plodin, pravidelné střídání plodin, opatření snižující zavlažování, limity uskladnění apod.).
  Pro některé závazky se však toto posuzování může jevit složitější. V této souvislosti se Komise rozhodla, že nepřijme některá opatření z důvodu malé kontrolovatelnosti (např. snížení hnojení dusíkatými hnojivy o méně než 5 % nebo snížení používání jiných hnojiv o méně než 20 %).
  Je pravda, že Komise neměla možnost připravit vyčerpávající předchozí prověření kontrolovatelnosti všech navrhovaných (dílčích) opatření. V této souvislosti se musí vzít v úvahu různé odpovědnosti sdíleného řízení: Komise stanoví rámec a členské státy jsou odpovědné za navrhování opatření a zajišťování existence všech odpovídajících ověřitelných znaků každého opatření. Skutečnost, že je program schválen Komisí, nezbavuje členský stát jeho odpovědností. |
| --- | --- |

32.–35.

V rámci kontroly programů rozvoje venkova Komise ověřovala, zda jsou všechna agroenvironmentální opatření označená členským státem přijatelná a odpovídající. Za tímto účelem Komise vydala užitečné pokyny, které jejím referentům napomáhají při posuzování navrhovaných agroenvironmentálních opatření. Komise se však domnívá, že v zásadě většina agroenvironmentálních opatření může být rozumně posouzena z hlediska jejich ověřitelnosti (například neobdělané okraje polí, zatravňování orné půdy, snižování dnů, pokrytí zelení v průběhu zimy, ochrana vzácných druhů plemen / plodin, pravidelné střídání plodin, opatření snižující zavlažování, limity uskladnění apod.).

Pro některé závazky se však toto posuzování může jevit složitější. V této souvislosti se Komise rozhodla, že nepřijme některá opatření z důvodu malé kontrolovatelnosti (např. snížení hnojení dusíkatými hnojivy o méně než 5 % nebo snížení používání jiných hnojiv o méně než 20 %).

Je pravda, že Komise neměla možnost připravit vyčerpávající předchozí prověření kontrolovatelnosti všech navrhovaných (dílčích) opatření. V této souvislosti se musí vzít v úvahu různé odpovědnosti sdíleného řízení: Komise stanoví rámec a členské státy jsou odpovědné za navrhování opatření a zajišťování existence všech odpovídajících ověřitelných znaků každého opatření. Skutečnost, že je program schválen Komisí, nezbavuje členský stát jeho odpovědností.

| 33. | Co se týče vnitřního posuzování rizik, jednalo se o celkové hodnocení nástrojů rozvoje venkova a bylo navrženo jako nástroj řízení pro zlepšení oblasti této politiky po roce 2006. Útvar zodpovědný za kontrolu rozvoje venkova v tomto dokumentu naznačil nemožnost (díky krátké době na schválení programu a nedostatku zdrojů) prověřit kontrolovatelnost všech kritérií způsobilosti a předběžně a podrobně ohodnotit systémy řízení a kontroly, které členské státy zavedly za účelem provádění plánů / programů.
  GŘ pro zemědělství na další programové období zváží odpovídající kroky, které budou založeny na výsledcích tohoto komplexního hodnocení. |
| --- | --- |

33.

Co se týče vnitřního posuzování rizik, jednalo se o celkové hodnocení nástrojů rozvoje venkova a bylo navrženo jako nástroj řízení pro zlepšení oblasti této politiky po roce 2006. Útvar zodpovědný za kontrolu rozvoje venkova v tomto dokumentu naznačil nemožnost (díky krátké době na schválení programu a nedostatku zdrojů) prověřit kontrolovatelnost všech kritérií způsobilosti a předběžně a podrobně ohodnotit systémy řízení a kontroly, které členské státy zavedly za účelem provádění plánů / programů.

GŘ pro zemědělství na další programové období zváží odpovídající kroky, které budou založeny na výsledcích tohoto komplexního hodnocení.

| 37.–38. | Hlavním cílem „preventivního“ šetření, které Komise provedla ve 12 členských státech v letech 2000 a 2001, bylo posuzování kontrolních systémů, které byly navštívenými orgány navrženy k řízení a kontrole opatření rozvoje venkova v průběhu programového období 2000–2006.
  Oddělené následné šetření bylo provedeno v letech 2000–2002 ve všech členských státech, které byly kontrolovány v letech 1997–1999 s ohledem na „doprovodná opatření“ (programové období 1993–1999) a mělo zajistit, že budou napraveny zjištěné nedostatky. Toto šetření představovalo 9 služebních cest konkrétně zaměřených na agroenvironmentální opatření do pěti členských států, jichž se týkaly finanční opravy nedostatků zjištěných v jejich kontrolních a řídicích systémech. |
| --- | --- |

37.–38.

Hlavním cílem „preventivního“ šetření, které Komise provedla ve 12 členských státech v letech 2000 a 2001, bylo posuzování kontrolních systémů, které byly navštívenými orgány navrženy k řízení a kontrole opatření rozvoje venkova v průběhu programového období 2000–2006.

Oddělené následné šetření bylo provedeno v letech 2000–2002 ve všech členských státech, které byly kontrolovány v letech 1997–1999 s ohledem na „doprovodná opatření“ (programové období 1993–1999) a mělo zajistit, že budou napraveny zjištěné nedostatky. Toto šetření představovalo 9 služebních cest konkrétně zaměřených na agroenvironmentální opatření do pěti členských států, jichž se týkaly finanční opravy nedostatků zjištěných v jejich kontrolních a řídicích systémech.

| 39. | Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství. Zohledňuje různé prvky rizik, včetně připomínek Účetního dvora a doby, která uplynula od posledního auditu, a určuje kontrolní priority.
  Z posouzení rizik v předchozích letech vyplynulo prioritní zaměření na jiné audity. Ústřední analýza rizik za rok 2005 naznačila poměrně vysokou hodnotu rizika pro agroenvironmentální opatření, jež byla proto vybrána ke kontrole v letech 2005/06.
  Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky GŘ pro zemědělství však již různými způsoby posoudil zavedené systémy pro AEM, což dokládají následující prvky:






  — | Kontroly v letech 1997–1999 (viz bod 37) zahrnovaly agroenvironmentální opatření v téměř všech členských státech a následné kontroly v letech 2000–2002 vyhodnotily zlepšení v členských státech, kde byly zjištěny nedostatky. Tyto kontroly poskytly dostatečné ujištění o zavedených systémech řízení a kontroly agroenvironmentálních opatření v průběhu programového období na roky 1993–1999, které se v programovém období 2000–2006 v podstatě nezměnily. Tyto kontroly se rovněž vztahovaly na provádění odpovídajících kontrolních metod u dílčích opatření, která jsou považována za obtížně ověřitelná. |
| --- | --- | --- |

39.

Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství. Zohledňuje různé prvky rizik, včetně připomínek Účetního dvora a doby, která uplynula od posledního auditu, a určuje kontrolní priority.

Z posouzení rizik v předchozích letech vyplynulo prioritní zaměření na jiné audity. Ústřední analýza rizik za rok 2005 naznačila poměrně vysokou hodnotu rizika pro agroenvironmentální opatření, jež byla proto vybrána ke kontrole v letech 2005/06.

Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky GŘ pro zemědělství však již různými způsoby posoudil zavedené systémy pro AEM, což dokládají následující prvky:

—

Kontroly v letech 1997–1999 (viz bod 37) zahrnovaly agroenvironmentální opatření v téměř všech členských státech a následné kontroly v letech 2000–2002 vyhodnotily zlepšení v členských státech, kde byly zjištěny nedostatky. Tyto kontroly poskytly dostatečné ujištění o zavedených systémech řízení a kontroly agroenvironmentálních opatření v průběhu programového období na roky 1993–1999, které se v programovém období 2000–2006 v podstatě nezměnily. Tyto kontroly se rovněž vztahovaly na provádění odpovídajících kontrolních metod u dílčích opatření, která jsou považována za obtížně ověřitelná.

| — | Šetření provedená ve většině členských států v letech 2000–2001 (viz bod 37) obsahovala rovněž kontrolu souladu řídicích a kontrolních systémů souvisejících s agroenvironmentálními opatřeními. |
| --- | --- |

—

Šetření provedená ve většině členských států v letech 2000–2001 (viz bod 37) obsahovala rovněž kontrolu souladu řídicích a kontrolních systémů souvisejících s agroenvironmentálními opatřeními.

| — | Jediný skutečně nový prvek zavedený pro agroenvironmentální opatření nařízením (ES) č. 1257/1999, tj. náležité zemědělské praktiky, byl předmětem důsledných systémových kontrol v rámci šetření znevýhodněných oblastí (LFA), které bylo ve většině členských států provedeno v letech 2003–2004. |
| --- | --- |

—

Jediný skutečně nový prvek zavedený pro agroenvironmentální opatření nařízením (ES) č. 1257/1999, tj. náležité zemědělské praktiky, byl předmětem důsledných systémových kontrol v rámci šetření znevýhodněných oblastí (LFA), které bylo ve většině členských států provedeno v letech 2003–2004.

| 47. | b) | Vyplnění standardizované tabulky představuje minimální požadavek ohledně podávání zpráv, i když „doprovodný dokument“ uvádí, že „další informace mohou být předloženy podle uvážení členského státu“. Některé členské státy rovněž zasílají písemnou zprávu, ve které uvádějí popis inspekčního systému a navrhují závěry provedených inspekcí. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Vyplnění standardizované tabulky představuje minimální požadavek ohledně podávání zpráv, i když „doprovodný dokument“ uvádí, že „další informace mohou být předloženy podle uvážení členského státu“. Některé členské státy rovněž zasílají písemnou zprávu, ve které uvádějí popis inspekčního systému a navrhují závěry provedených inspekcí.

| c) | K hodnocení dohledu orgány členských států mohly být tyto zprávy použity jen omezeně, napomohly však prokázat, zda byly inspekce provedeny u všech provozovatelů (viz rovněž bod 49). |
| --- | --- |

c)

K hodnocení dohledu orgány členských států mohly být tyto zprávy použity jen omezeně, napomohly však prokázat, zda byly inspekce provedeny u všech provozovatelů (viz rovněž bod 49).

| d) | Cílem tohoto dokumentu bylo poskytnout členským státům návod ohledně druhu a podoby informací, které mají předkládat. Od té doby byly zprávy psány v jednotnější podobě. Komise ve spolupráci s členskými státy nyní zahájila postup směřující ke zlepšení podoby a obsahu zpráv o dohledu. |
| --- | --- |

d)

Cílem tohoto dokumentu bylo poskytnout členským státům návod ohledně druhu a podoby informací, které mají předkládat. Od té doby byly zprávy psány v jednotnější podobě. Komise ve spolupráci s členskými státy nyní zahájila postup směřující ke zlepšení podoby a obsahu zpráv o dohledu.

| e) | Komise v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství přijatém dne 10. června 2004 zdůraznila, že musí být provedena další zlepšení. |
| --- | --- |

e)

Komise v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství přijatém dne 10. června 2004 zdůraznila, že musí být provedena další zlepšení.

Ustanovení nařízení (ES) č. 882/2004, použitelná od roku 2006, zakládají soubor požadavků, které členským státům poskytnou jasná kritéria zejména pro organizaci úředních kontrol (článek 3), stanovení odpovědných orgánů (článek 4), rozdělení kontrolních úkolů (článek 5), postupů ověřování (článek 8) a kontrolních činností a technik (článek 10). V souvislosti s tím je přezkum požadavků dohledu prováděn v rámci změněného nařízení (EHS) č. 2092/91.

| 49. | Tyto zprávy poskytují řadu informací o zavedených inspekčních systémech, jako je například potvrzení počtu vykonaných inspekcí, které je minimálně hodně podobné a ve většině případů vyšší než počet operátorů, a počtu oznámených nedostatků. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise označila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu. |
| --- | --- |

49.

Tyto zprávy poskytují řadu informací o zavedených inspekčních systémech, jako je například potvrzení počtu vykonaných inspekcí, které je minimálně hodně podobné a ve většině případů vyšší než počet operátorů, a počtu oznámených nedostatků. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise označila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu.

| 50. | Bez ohledu na skutečnost, že stávající právní předpisy Společenství neobsahují právní základ pro kontroly Společenství, které mají být prováděny s cílem ověřit dodržování kontrolních požadavků na ekologické zemědělství vyplývajícími z nařízení (EHS) č. 2092/91, Potravinový a veterinární úřad uskutečnil v letech 1998 až 2001 řadu inspekčních návštěv. Bylo to v souvislosti s obavami některých členských států vyjádřenými v rámci zasedání Stálého výboru. Tyto obavy vyplynuly ze stále se zvyšujícího objemu produktů z ekologického zemědělství, které byly do EU dováženy ze 75 třetích zemí. |
| --- | --- |

50.

Bez ohledu na skutečnost, že stávající právní předpisy Společenství neobsahují právní základ pro kontroly Společenství, které mají být prováděny s cílem ověřit dodržování kontrolních požadavků na ekologické zemědělství vyplývajícími z nařízení (EHS) č. 2092/91, Potravinový a veterinární úřad uskutečnil v letech 1998 až 2001 řadu inspekčních návštěv. Bylo to v souvislosti s obavami některých členských států vyjádřenými v rámci zasedání Stálého výboru. Tyto obavy vyplynuly ze stále se zvyšujícího objemu produktů z ekologického zemědělství, které byly do EU dováženy ze 75 třetích zemí.

| 51. | Komise považuje kontroly na místě prováděné inspektory Společenství za dodatečný prostředek k ověření řádného fungování inspekčního systému členského státu pro ekologické zemědělství.
  Otázka úředních kontrol ekologického zemědělství, včetně vnitrostátních systémů dohledu, však bude znovu posouzena v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91, což bylo navrženo v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství a v souvislosti se vstupem nařízení (ES) č. 882/2004 v platnost.
  Opatření ekologického zemědělství jsou navíc v míře, v jaké jsou spolufinancována (z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF)) v rámci rozvoje venkova, kontrolována útvary GŘ pro zemědělství, a to v souvislosti s částečným prověřováním systémů dohledu zavedených v kontrolovaných regionech a členských státech, což představuje součást probíhajícího šetření AEM (2005–2006). Toto prověření se týká dohledové činnosti vykonávané příslušnými orgány u schválených inspekčních orgánů ekologického zemědělství a postupů prováděných orgány kontroly rozvoje venkova s ohledem na systematické ověřování ročních osvědčení ekologických zemědělců, kteří čerpají podporu z EZOZF.
  Komise neměla dostatečné zdroje, aby provedla kontroly prostřednictvím Potravinového a veterinárního úřadu, s výjimkou těch, které vykonala v reakci na obavy vyjádřené členskými státy ohledně dovážených výrobků z ekologického zemědělství.
  Tato oblast byla navíc považována, v porovnání s jinými problémy, které se musí řešit, za menší riziko pro bezpečnost potravin. Hlavní činnosti Potravinového a veterinárního úřadu se týkají bezpečnosti potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a rostlinolékařského stavu. Požadavky, které jsou v těchto oblastech kladeny na Potravinový a veterinární úřad, významně přesahují jeho možnosti pro plnění těchto úkolů. Na základě toho musí být v rámci navrhování programu činnosti Potravinového a veterinárního úřadu proveden výběr s ohledem na možná rizika pro veřejné zdraví, zdraví a dobré životní podmínky zvířat a rostlinolékařský stav. Hlavní priority Potravinového a veterinárního úřadu byly navíc cesty do kandidátských zemí EU v rámci předvstupního procesu. Ve skutečnosti 36 % všech inspekcí Potravinového a veterinárního úřadu v roce 2003 bylo provedeno v kandidátských zemích. |
| --- | --- |

51.

Komise považuje kontroly na místě prováděné inspektory Společenství za dodatečný prostředek k ověření řádného fungování inspekčního systému členského státu pro ekologické zemědělství.

Otázka úředních kontrol ekologického zemědělství, včetně vnitrostátních systémů dohledu, však bude znovu posouzena v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91, což bylo navrženo v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství a v souvislosti se vstupem nařízení (ES) č. 882/2004 v platnost.

Opatření ekologického zemědělství jsou navíc v míře, v jaké jsou spolufinancována (z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF)) v rámci rozvoje venkova, kontrolována útvary GŘ pro zemědělství, a to v souvislosti s částečným prověřováním systémů dohledu zavedených v kontrolovaných regionech a členských státech, což představuje součást probíhajícího šetření AEM (2005–2006). Toto prověření se týká dohledové činnosti vykonávané příslušnými orgány u schválených inspekčních orgánů ekologického zemědělství a postupů prováděných orgány kontroly rozvoje venkova s ohledem na systematické ověřování ročních osvědčení ekologických zemědělců, kteří čerpají podporu z EZOZF.

Komise neměla dostatečné zdroje, aby provedla kontroly prostřednictvím Potravinového a veterinárního úřadu, s výjimkou těch, které vykonala v reakci na obavy vyjádřené členskými státy ohledně dovážených výrobků z ekologického zemědělství.

Tato oblast byla navíc považována, v porovnání s jinými problémy, které se musí řešit, za menší riziko pro bezpečnost potravin. Hlavní činnosti Potravinového a veterinárního úřadu se týkají bezpečnosti potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a rostlinolékařského stavu. Požadavky, které jsou v těchto oblastech kladeny na Potravinový a veterinární úřad, významně přesahují jeho možnosti pro plnění těchto úkolů. Na základě toho musí být v rámci navrhování programu činnosti Potravinového a veterinárního úřadu proveden výběr s ohledem na možná rizika pro veřejné zdraví, zdraví a dobré životní podmínky zvířat a rostlinolékařský stav. Hlavní priority Potravinového a veterinárního úřadu byly navíc cesty do kandidátských zemí EU v rámci předvstupního procesu. Ve skutečnosti 36 % všech inspekcí Potravinového a veterinárního úřadu v roce 2003 bylo provedeno v kandidátských zemích.

| 52. | Doporučení, která byla navržena k vylepšení systému, byla většinou členských států vzata v úvahu. Komise v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství, který přijala dne 10. června 2004, stanovila obecnou politiku zahrnující další zlepšení a posilování inspekčních systémů. |
| --- | --- |

52.

Doporučení, která byla navržena k vylepšení systému, byla většinou členských států vzata v úvahu. Komise v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství, který přijala dne 10. června 2004, stanovila obecnou politiku zahrnující další zlepšení a posilování inspekčních systémů.

| 53. | Podle běžných postupů následných opatření v rámci Potravinového a veterinárního úřadu bylo šesti členským státům zasláno upozornění, aby předložily akční plány. Pokud neodpověděly, GŘ pro zemědělství obdrželo oznámení a v případě potřeby přijalo opatření.
  Jak bylo uvedeno v bodě 47 písm. e), přijetí Evropského akčního plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství představuje další významné přijaté opatření. |
| --- | --- |

53.

Podle běžných postupů následných opatření v rámci Potravinového a veterinárního úřadu bylo šesti členským státům zasláno upozornění, aby předložily akční plány. Pokud neodpověděly, GŘ pro zemědělství obdrželo oznámení a v případě potřeby přijalo opatření.

Jak bylo uvedeno v bodě 47 písm. e), přijetí Evropského akčního plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství představuje další významné přijaté opatření.

| 54. | GŘ pro zemědělství obdrželo a vzalo na vědomí zprávy o všech sedmi dotčených členských státech od GŘ pro zdraví. Rovněž vzalo do úvahy jiné zdroje informací týkající se systému dohledu a inspekčního systému v členských státech. Komise v případě potřeby přijala navazující opatření. Specifickým znakem odvětví ekologického zemědělství je navíc skutečnost, že kontrolní systémy jsou posilovány trhem se samotnými certifikovanými a označenými ekologickými výrobky, a to jak dodavateli, tak zainteresovanými spotřebiteli. Konkurence na trhu představuje důkladné prověřování kontrolního systému samotnými provozovateli a časté oznamování možných nesrovnalostí příslušným orgánům. Výsledkem toho je důležitý efekt vlastních oprav.
  Odpověď na text v rámečku 2:
  Například po přijetí rakouského akčního plánu a po obdržení příslušných doplňujících informací od rakouských orgánů došla Komise k závěru, že nedostatky, které byly uvedeny ve zprávě Potravinového a veterinárního úřadu, byly dostatečně vyřešeny a tudíž není potřeba provádět ověření na místě.
  Co se týče Spojeného království, inspekční zpráva Potravinového a veterinárního úřadu navrhla posílení dohledu, aby se zlepšil kontrolní systém Spojeného království. Od té doby vláda Spojeného království oznámila řadu strukturálních změn v inspekčním systému. V dopise ze dne 21. července 2003 Ministerstvo pro životní prostředí, potraviny a záležitosti venkova (DEFRA) oznámilo jmenování Poradního výboru pro ekologické standardy, jenž má napomáhat DEFRA při přijímání rozhodnutí o činnosti inspekčních orgánů Spojeného království a o jejich pokračujícím schvalování. Rada vyplývá z posouzení provedeného akreditačním útvarem Spojeného království a inspekcí na místě, které podnikli nezávislí konzultanti. Komise to považuje za krok správným směrem.
  Co se týče Itálie, Komise sledovala doporučení vyplývající ze zprávy Potravinového a veterinárního úřadu a zaměřila se na odpovídající informace. Vzhledem k tomu, že italské orgány přijaly v jednotlivých případech nezbytná navazující opatření a rovněž pravidelně předkládaly výroční zprávy o dohledu prováděném inspekčními orgány, rozhodla se Komise, že nejsou nutná žádná další navazující opatření.
  Španělsko zaslalo vysvětlující vyjádření k návrhu zprávy Potravinového a veterinárního úřadu, které bylo částečně obsaženo v závěrečné zprávě. Komise přijala opatření v oblasti, kde shledávala hlavní nedostatky (označování výrobků), a to zahájením řízení o porušení Smlouvy. Nejnovější výroční zprávy týkající se Španělska navíc zmiňují dohled prováděný soukromými inspekčními orgány. |
| --- | --- |

54.

GŘ pro zemědělství obdrželo a vzalo na vědomí zprávy o všech sedmi dotčených členských státech od GŘ pro zdraví. Rovněž vzalo do úvahy jiné zdroje informací týkající se systému dohledu a inspekčního systému v členských státech. Komise v případě potřeby přijala navazující opatření. Specifickým znakem odvětví ekologického zemědělství je navíc skutečnost, že kontrolní systémy jsou posilovány trhem se samotnými certifikovanými a označenými ekologickými výrobky, a to jak dodavateli, tak zainteresovanými spotřebiteli. Konkurence na trhu představuje důkladné prověřování kontrolního systému samotnými provozovateli a časté oznamování možných nesrovnalostí příslušným orgánům. Výsledkem toho je důležitý efekt vlastních oprav.

Odpověď na text v rámečku 2:

Například po přijetí rakouského akčního plánu a po obdržení příslušných doplňujících informací od rakouských orgánů došla Komise k závěru, že nedostatky, které byly uvedeny ve zprávě Potravinového a veterinárního úřadu, byly dostatečně vyřešeny a tudíž není potřeba provádět ověření na místě.

Co se týče Spojeného království, inspekční zpráva Potravinového a veterinárního úřadu navrhla posílení dohledu, aby se zlepšil kontrolní systém Spojeného království. Od té doby vláda Spojeného království oznámila řadu strukturálních změn v inspekčním systému. V dopise ze dne 21. července 2003 Ministerstvo pro životní prostředí, potraviny a záležitosti venkova (DEFRA) oznámilo jmenování Poradního výboru pro ekologické standardy, jenž má napomáhat DEFRA při přijímání rozhodnutí o činnosti inspekčních orgánů Spojeného království a o jejich pokračujícím schvalování. Rada vyplývá z posouzení provedeného akreditačním útvarem Spojeného království a inspekcí na místě, které podnikli nezávislí konzultanti. Komise to považuje za krok správným směrem.

Co se týče Itálie, Komise sledovala doporučení vyplývající ze zprávy Potravinového a veterinárního úřadu a zaměřila se na odpovídající informace. Vzhledem k tomu, že italské orgány přijaly v jednotlivých případech nezbytná navazující opatření a rovněž pravidelně předkládaly výroční zprávy o dohledu prováděném inspekčními orgány, rozhodla se Komise, že nejsou nutná žádná další navazující opatření.

Španělsko zaslalo vysvětlující vyjádření k návrhu zprávy Potravinového a veterinárního úřadu, které bylo částečně obsaženo v závěrečné zprávě. Komise přijala opatření v oblasti, kde shledávala hlavní nedostatky (označování výrobků), a to zahájením řízení o porušení Smlouvy. Nejnovější výroční zprávy týkající se Španělska navíc zmiňují dohled prováděný soukromými inspekčními orgány.

ZJIŠTĚNÍ AUDITU NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 58.–59. | V rámci posuzování navržených změn národního plánu rozvoje na rok 2004 Komise požádala, aby ji francouzské orgány informovaly o opatřeních, která by byla přijata k odstranění nedostatků zdůrazněných Účetním dvorem. Tyto změny jsou na programu jednání výboru STAR (Výboru pro zemědělské struktury) v září 2005. |
| --- | --- |

58.–59.

V rámci posuzování navržených změn národního plánu rozvoje na rok 2004 Komise požádala, aby ji francouzské orgány informovaly o opatřeních, která by byla přijata k odstranění nedostatků zdůrazněných Účetním dvorem. Tyto změny jsou na programu jednání výboru STAR (Výboru pro zemědělské struktury) v září 2005.

| 60.–61. | Porovnání požadavků na zdroje by mělo být zvažováno opatrně. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální politika je ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství. Komise skutečně uznává, že účinná kontrola agroenvironmentálních opatření bude často vyžadovat vysokou úroveň specializovaných zdrojů. Útvary Komise tudíž poskytly pokyny představující návod, jak posuzovat dodržování požadavků ze strany velkých podniků (zákaz nebo omezení některých prostředků zemědělské výroby) a náležitých zemědělských praktik. |
| --- | --- |

60.–61.

Porovnání požadavků na zdroje by mělo být zvažováno opatrně. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální politika je ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství. Komise skutečně uznává, že účinná kontrola agroenvironmentálních opatření bude často vyžadovat vysokou úroveň specializovaných zdrojů. Útvary Komise tudíž poskytly pokyny představující návod, jak posuzovat dodržování požadavků ze strany velkých podniků (zákaz nebo omezení některých prostředků zemědělské výroby) a náležitých zemědělských praktik.

| 64.–65. | Náležité zemědělské praktiky podle nařízení (ES) č. 1257/1999 v Německu vyplývají ze specifických zemědělských právních předpisů, které jsou závazné pro všechny využívané zemědělské oblasti a zemědělství v celém Německu i pro zemědělské podniky bez ohledu na odvětví nebo rozsah jejich výroby. Dvoufázový přístup, který je v Německu dodržován (nejprve kontrola ukazatelů a následně, v případě pochybností, důkladná kontrola), se zdá být rozumný.
  V případě Lucemburska již přezkum v polovině daného období zdůraznil nedostatek specifických ukazatelů pro hodnocení agroenvironmentálních opatření a vlastních rizik týkajících se kontrol těchto opatření. Komise tyto otázky s daným členským státem projednala v souvislosti s debatou o výroční zprávě 2003. Komise tyto jevy znovu s dotčenými členskými státy projedná v souvislosti s výroční zprávou pro Lucembursko za rok 2004. |
| --- | --- |

64.–65.

Náležité zemědělské praktiky podle nařízení (ES) č. 1257/1999 v Německu vyplývají ze specifických zemědělských právních předpisů, které jsou závazné pro všechny využívané zemědělské oblasti a zemědělství v celém Německu i pro zemědělské podniky bez ohledu na odvětví nebo rozsah jejich výroby. Dvoufázový přístup, který je v Německu dodržován (nejprve kontrola ukazatelů a následně, v případě pochybností, důkladná kontrola), se zdá být rozumný.

V případě Lucemburska již přezkum v polovině daného období zdůraznil nedostatek specifických ukazatelů pro hodnocení agroenvironmentálních opatření a vlastních rizik týkajících se kontrol těchto opatření. Komise tyto otázky s daným členským státem projednala v souvislosti s debatou o výroční zprávě 2003. Komise tyto jevy znovu s dotčenými členskými státy projedná v souvislosti s výroční zprávou pro Lucembursko za rok 2004.

| 67.–68. | Sedm kritérií odpovídá požadavkům pokynů pro provádění řídicích systémů, kontrol a sankcí týkajících se opatření rozvoje venkova a zahrnují důležité praktiky provozování zemědělských podniků. Další znaky náležitých zemědělských praktik jsou navíc definovány pro každé opatření v rozsahu působnosti agroenvironmentálních opatření. Komise schválila těchto sedm kritérií; vnitrostátní pokyny s nimi spojené jsou však odpovědností členských států. |
| --- | --- |

67.–68.

Sedm kritérií odpovídá požadavkům pokynů pro provádění řídicích systémů, kontrol a sankcí týkajících se opatření rozvoje venkova a zahrnují důležité praktiky provozování zemědělských podniků. Další znaky náležitých zemědělských praktik jsou navíc definovány pro každé opatření v rozsahu působnosti agroenvironmentálních opatření. Komise schválila těchto sedm kritérií; vnitrostátní pokyny s nimi spojené jsou však odpovědností členských států.

| 69. | Komise si je vědoma této situace a tudíž ve svém nařízení pro další programové období navrhla, že agroenvironmentální platby budou pouze pokrývat závazky přesahující příslušné povinné standardy stanovené podle článků 4 a 5 a příloh III a IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 i minimální požadavky na používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin a jiné příslušné povinné požadavky vyplývající z vnitrostátních právních předpisů a stanovené v programu.
  Bude to představovat účinnější kontroly (společně první a druhý pilíř) a uvolní kapacity pro kontrolu navrhovaného nového základu pro agroenvironmentální opatření (viz článek 37 návrhu Komise). |
| --- | --- |

69.

Komise si je vědoma této situace a tudíž ve svém nařízení pro další programové období navrhla, že agroenvironmentální platby budou pouze pokrývat závazky přesahující příslušné povinné standardy stanovené podle článků 4 a 5 a příloh III a IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 i minimální požadavky na používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin a jiné příslušné povinné požadavky vyplývající z vnitrostátních právních předpisů a stanovené v programu.

Bude to představovat účinnější kontroly (společně první a druhý pilíř) a uvolní kapacity pro kontrolu navrhovaného nového základu pro agroenvironmentální opatření (viz článek 37 návrhu Komise).

| 70. | Viz odpověď na body 58–59. |
| --- | --- |

70.

Viz odpověď na body 58–59.

| 72. | Viz odpověď na bod 64. |
| --- | --- |

72.

Viz odpověď na bod 64.

| 74. | Toto doporučení bylo vyjádřeno v pokynech Komise, aby členským státům vyjasnilo skutečnost, že kontroly na místě nebudou prováděny v průběhu nevhodných období.
  Aby se však zamezilo tomu, že všechny kontroly na místě jsou prováděny v průběhu stejného období roku a že některé závazky tak nebudou vůbec kontrolovány, tyto kontroly budou rozloženy v průběhu roku na základě analýzy rizik každého opatření rozvoje venkova, která byla vypracována členským státem a upravována každoročně podle předchozích zjištění, aby se upřednostnily kontroly v období, kdy mohou být kontrolovány rizikovější jevy. |
| --- | --- |

74.

Toto doporučení bylo vyjádřeno v pokynech Komise, aby členským státům vyjasnilo skutečnost, že kontroly na místě nebudou prováděny v průběhu nevhodných období.

Aby se však zamezilo tomu, že všechny kontroly na místě jsou prováděny v průběhu stejného období roku a že některé závazky tak nebudou vůbec kontrolovány, tyto kontroly budou rozloženy v průběhu roku na základě analýzy rizik každého opatření rozvoje venkova, která byla vypracována členským státem a upravována každoročně podle předchozích zjištění, aby se upřednostnily kontroly v období, kdy mohou být kontrolovány rizikovější jevy.

| 75. | Viz odpověď na bod 64. |
| --- | --- |

75.

Viz odpověď na bod 64.

| 77.–78. | Provádění opakovaných kontrol u stejného příjemce není považováno za přijatelné a ve vztahu k dostupným opatřením může přinést pouze velmi omezenou přidanou hodnotu; v případě potřeby však musí být provedeny dodatečné kontroly. Na druhou stranu rozložení kontrol do různých období roku zajišťuje, že alespoň u některých příjemců jsou kontrolovány všechny závazky, což umožňuje stanovit míru rizika, kterou představuje každý závazek a povinnost, a zajistit soulad s ustanovením čl. 69 druhá odrážka nařízení Komise (ES) č. 817/2004 (viz výše uvedenou odpověď na bod 74). |
| --- | --- |

77.–78.

Provádění opakovaných kontrol u stejného příjemce není považováno za přijatelné a ve vztahu k dostupným opatřením může přinést pouze velmi omezenou přidanou hodnotu; v případě potřeby však musí být provedeny dodatečné kontroly. Na druhou stranu rozložení kontrol do různých období roku zajišťuje, že alespoň u některých příjemců jsou kontrolovány všechny závazky, což umožňuje stanovit míru rizika, kterou představuje každý závazek a povinnost, a zajistit soulad s ustanovením čl. 69 druhá odrážka nařízení Komise (ES) č. 817/2004 (viz výše uvedenou odpověď na bod 74).

| 81. | Viz odpověď na body 58–59. |
| --- | --- |

81.

Viz odpověď na body 58–59.

| 84.–85. | Důvodem k vypuštění tohoto požadavku bylo snížení administrativní / finanční zátěže (zjednodušení) kladené na členské státy a zaměření standardních kontrol na základní prvky závazků, které by mohly sloužit jako ukazatele celkového souladu příjemce. Nesrovnalosti a pochybnosti by pak měly vést k vyčerpávající kontrole. Zjednodušení je nadále hlavním předmětem obav členských států na další programové období.
  (Viz rovněž odpovědi na body 74 a 77). |
| --- | --- |

84.–85.

Důvodem k vypuštění tohoto požadavku bylo snížení administrativní / finanční zátěže (zjednodušení) kladené na členské státy a zaměření standardních kontrol na základní prvky závazků, které by mohly sloužit jako ukazatele celkového souladu příjemce. Nesrovnalosti a pochybnosti by pak měly vést k vyčerpávající kontrole. Zjednodušení je nadále hlavním předmětem obav členských států na další programové období.

(Viz rovněž odpovědi na body 74 a 77).

| 86. | Vlastní prohlášení se ve většině případů skládá ze záznamů použitých výrobních technik (např. záznamy o koupi, datum a množství použitých hnojiv a pesticidů). Pokud podnik překlene celý rok a pravidelné inspekce v průběhu roku jsou příliš nákladné, je užitečné, aby inspektor mohl nejprve využít tyto záznamy a kontroly účetnictví. V případě pochybností by orgány měly přistoupit k dalším hloubkovějším kontrolám. |
| --- | --- |

86.

Vlastní prohlášení se ve většině případů skládá ze záznamů použitých výrobních technik (např. záznamy o koupi, datum a množství použitých hnojiv a pesticidů). Pokud podnik překlene celý rok a pravidelné inspekce v průběhu roku jsou příliš nákladné, je užitečné, aby inspektor mohl nejprve využít tyto záznamy a kontroly účetnictví. V případě pochybností by orgány měly přistoupit k dalším hloubkovějším kontrolám.

| 87. | Viz odpověď na body 58–59. |
| --- | --- |

87.

Viz odpověď na body 58–59.

| 89.–90. | Viz odpověď na body 58–59. |
| --- | --- |

89.–90.

Viz odpověď na body 58–59.

| 91.–96. | Vzhledem ke složitosti, která byla zjištěna při provádění tohoto opatření, od něj bylo v Bádensku–Württembersku v roce 2005 upuštěno. |
| --- | --- |

91.–96.

Vzhledem ke složitosti, která byla zjištěna při provádění tohoto opatření, od něj bylo v Bádensku–Württembersku v roce 2005 upuštěno.

| 97.–98. | Od návštěvy zaměstnanců Účetního dvora v Bádensku–Württembersku bylo rozhodnuto, že v 50 % kontrol na místě musí být odebrány vzorky pro laboratorní vyšetření.
  Jiným příkladem je Rakousko, kde kontroly zahrnovaly vedle vizuálních kontrol rovněž rozsáhlou analýzu listů a zeminy. |
| --- | --- |

97.–98.

Od návštěvy zaměstnanců Účetního dvora v Bádensku–Württembersku bylo rozhodnuto, že v 50 % kontrol na místě musí být odebrány vzorky pro laboratorní vyšetření.

Jiným příkladem je Rakousko, kde kontroly zahrnovaly vedle vizuálních kontrol rovněž rozsáhlou analýzu listů a zeminy.

| 100.–101. | Znalost a zkušenost inspektorů hrají klíčovou úlohu při kontrolách na místě. Členské státy zřídily katalog náležitých zemědělských praktik, který často doplňují kontrolní seznamy, návody, školení, pojetí zabezpečování jakosti a povinnost obrátit se v případě pochybností na příslušný orgán. Co se týče jiných závazků specifických pro každé dílčí opatření agroenvironmentu, většina členských států vytvořila pro inspektory operační příručky, oběžníky a/nebo pokyny, čímž je zajištěna určitá jednotnost v kontrolách, které jsou prováděny ohledně stejného opatření v rámci území státu. |
| --- | --- |

100.–101.

Znalost a zkušenost inspektorů hrají klíčovou úlohu při kontrolách na místě. Členské státy zřídily katalog náležitých zemědělských praktik, který často doplňují kontrolní seznamy, návody, školení, pojetí zabezpečování jakosti a povinnost obrátit se v případě pochybností na příslušný orgán. Co se týče jiných závazků specifických pro každé dílčí opatření agroenvironmentu, většina členských států vytvořila pro inspektory operační příručky, oběžníky a/nebo pokyny, čímž je zajištěna určitá jednotnost v kontrolách, které jsou prováděny ohledně stejného opatření v rámci území státu.

| 102.–103. | Komise ve spolupráci s členskými státy přistoupí k co možná největší nápravě jednotlivých případů; znamená to například jasnou informaci příjemců a kontrolorů o obsahu závazku a přezkum míry sankcí v případě porušení závazků. |
| --- | --- |

102.–103.

Komise ve spolupráci s členskými státy přistoupí k co možná největší nápravě jednotlivých případů; znamená to například jasnou informaci příjemců a kontrolorů o obsahu závazku a přezkum míry sankcí v případě porušení závazků.

| 104.–106. | V případě neexistence rejstříků týkajících se půdy musí být jiným způsobem ověřeno, ze závazky byly provedeny. Hlavním nástrojem jsou vizuální kontroly, které v mnoha případech mohou zajistit dostatečnou spolehlivost, např. ohledně existence či neexistence jevů.
  V tomto ohledu mohou být zlepšení výsledkem provádění a kontroly přílohy IV nařízení (ES) č. 1782/2003 od roku 2005 (požadavky na zachování prvků krajiny) a výsledkem pokroku členských států při mapování prvků krajiny. |
| --- | --- |

104.–106.

V případě neexistence rejstříků týkajících se půdy musí být jiným způsobem ověřeno, ze závazky byly provedeny. Hlavním nástrojem jsou vizuální kontroly, které v mnoha případech mohou zajistit dostatečnou spolehlivost, např. ohledně existence či neexistence jevů.

V tomto ohledu mohou být zlepšení výsledkem provádění a kontroly přílohy IV nařízení (ES) č. 1782/2003 od roku 2005 (požadavky na zachování prvků krajiny) a výsledkem pokroku členských států při mapování prvků krajiny.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 107. | Na porovnání požadavků na zdroje u agroenvironmentálních opatření a opatření prvního pilíře musí být nahlíženo v širších souvislostech. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální opatření jsou ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství.
  Komise souhlasí s tím, že kontrola agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke složitosti agroenvironmentálních opatření pracná a nákladná. Tyto náklady mohou být „významné“, ale jsou nevyhnutelné v případě politiky, která se zabývá integrací ekologických zájmů do zemědělství, kde je tomuto vztahu složitost vlastní. Úplná a vyčerpávající kontrola je tudíž příliš nákladná a může přinést pouze omezenou přidanou hodnotu ohledně snížení rizik pro rozpočet. Komise se však domnívá, že „významné“ kontrolní náklady jsou přijatelnou cenou, která má být v zájmu této politiky zaplacena. Komise shledává, že dvoustupňový přístup, který je v některých členských státech prováděn, je rozumnou metodou. Je toho názoru, že systémy, které jsou zavedeny v členských státech, poskytují dostatečné zajištění. |
| --- | --- |

107.

Na porovnání požadavků na zdroje u agroenvironmentálních opatření a opatření prvního pilíře musí být nahlíženo v širších souvislostech. Požadavky na zdroje u agroenvironmentálních opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovaným cílem. Agroenvironmentální opatření jsou ústřední a nezbytnou částí strategie integrace ekologických zájmů do jiných oblastí politiky, jakou je zemědělství.

Komise souhlasí s tím, že kontrola agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke složitosti agroenvironmentálních opatření pracná a nákladná. Tyto náklady mohou být „významné“, ale jsou nevyhnutelné v případě politiky, která se zabývá integrací ekologických zájmů do zemědělství, kde je tomuto vztahu složitost vlastní. Úplná a vyčerpávající kontrola je tudíž příliš nákladná a může přinést pouze omezenou přidanou hodnotu ohledně snížení rizik pro rozpočet. Komise se však domnívá, že „významné“ kontrolní náklady jsou přijatelnou cenou, která má být v zájmu této politiky zaplacena. Komise shledává, že dvoustupňový přístup, který je v některých členských státech prováděn, je rozumnou metodou. Je toho názoru, že systémy, které jsou zavedeny v členských státech, poskytují dostatečné zajištění.

| 108. | V rámci kontroly programů rozvoje venkova Komise ověřovala, zda jsou všechna agroenvironmentální opatření označená členským státem přijatelná a odpovídající. Komise navíc skutečně odmítla přijmout některé návrhy, neboť jejich přidaná hodnota a/nebo jejich kontrolovatelnost nebyly odpovídající (viz bod 32).
  Je však pravda, že Komise neměla možnost připravit vyčerpávající předchozí prověření kontrolovatelnosti všech navrhovaných opatření. V této souvislosti je důležité připomenout různé odpovědnosti v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

108.

V rámci kontroly programů rozvoje venkova Komise ověřovala, zda jsou všechna agroenvironmentální opatření označená členským státem přijatelná a odpovídající. Komise navíc skutečně odmítla přijmout některé návrhy, neboť jejich přidaná hodnota a/nebo jejich kontrolovatelnost nebyly odpovídající (viz bod 32).

Je však pravda, že Komise neměla možnost připravit vyčerpávající předchozí prověření kontrolovatelnosti všech navrhovaných opatření. V této souvislosti je důležité připomenout různé odpovědnosti v rámci sdíleného řízení.

| 109. | Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství, která určuje priority auditu.
  Z důvodu výše uvedeného v bodu 39 je však toho názoru, že od počátku stávajícího programového období rozumně pokryla kontrolní systém agroenvironmentálních opatření.
  Na základě nových ústředních posouzení rizik byla navíc agroenvironmentální opatření vybrána k auditu pro roky 2005/06. |
| --- | --- |

109.

Útvar odpovědný za schválení účetní závěrky vykonává svou kontrolní činnost na základě nástroje, kterým je ústřední analýza rizik zahrnující veškeré výdaje na zemědělství, která určuje priority auditu.

Z důvodu výše uvedeného v bodu 39 je však toho názoru, že od počátku stávajícího programového období rozumně pokryla kontrolní systém agroenvironmentálních opatření.

Na základě nových ústředních posouzení rizik byla navíc agroenvironmentální opatření vybrána k auditu pro roky 2005/06.

| 110. | Co se týče nejnovějších zpráv členských států o dohledu, situace se ve vztahu k jejich úplnosti a včasnému předkládání zlepšila. Vyplývá z nich, že počet inspekcí u provozovatelů je minimálně stejně vysoký jako počet provozovatelů. Do června 2005 byly obdrženy všechny zprávy o dohledu od roku 2000, s výjimkou dvou zpráv jednoho členského státu za roky 2000 a 2001. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise označila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu. Komise se zavázala k tomu, že se na tyto otázky zaměří. Debata o změnách podoby a uveřejňování zpráv o dohledu již v rámci stálého výboru o ekologickém zemědělství začala. |
| --- | --- |

110.

Co se týče nejnovějších zpráv členských států o dohledu, situace se ve vztahu k jejich úplnosti a včasnému předkládání zlepšila. Vyplývá z nich, že počet inspekcí u provozovatelů je minimálně stejně vysoký jako počet provozovatelů. Do června 2005 byly obdrženy všechny zprávy o dohledu od roku 2000, s výjimkou dvou zpráv jednoho členského státu za roky 2000 a 2001. V Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství však Komise označila potřebu zvýšit kvalitu zpráv o dohledu. Komise se zavázala k tomu, že se na tyto otázky zaměří. Debata o změnách podoby a uveřejňování zpráv o dohledu již v rámci stálého výboru o ekologickém zemědělství začala.

| 111. | Potřeba dalších kontrol musí být zvážena ve světle rizik všech opatření a směrnic, které musí být kontrolovány, zejména rizik týkajících se bezpečnosti potravin. Na základě dalších informačních zdrojů a s ohledem na korekční účinek vyplývající z konkurence na trhu s ekologickými výrobky zajišťuje Komise, bude-li mít k dispozici příslušné zdroje, obecná návazná opatření k dohledu nad inspekčním systémem všech členských států (viz bod 54).
  Otázka dohledu je součástí prací, které probíhají v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91. Týká se rovněž nařízení (ES) č. 882/2004, které má být použito od roku 2006 a které posílí organizační rámec úředních kontrol a dohledu na úrovni členských států. |
| --- | --- |

111.

Potřeba dalších kontrol musí být zvážena ve světle rizik všech opatření a směrnic, které musí být kontrolovány, zejména rizik týkajících se bezpečnosti potravin. Na základě dalších informačních zdrojů a s ohledem na korekční účinek vyplývající z konkurence na trhu s ekologickými výrobky zajišťuje Komise, bude-li mít k dispozici příslušné zdroje, obecná návazná opatření k dohledu nad inspekčním systémem všech členských států (viz bod 54).

Otázka dohledu je součástí prací, které probíhají v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91. Týká se rovněž nařízení (ES) č. 882/2004, které má být použito od roku 2006 a které posílí organizační rámec úředních kontrol a dohledu na úrovni členských států.

| 112. | Hlavní zjištěné nedostatky spočívaly v dohledu soukromých inspekčních orgánů, což vedlo k doporučením v tomto směru. Ze slyšení a konzultací, které proběhly v rámci přípravy Evropského akčního plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství, Komise učinila závěr, že inspekční systém funguje řádně. |
| --- | --- |

112.

Hlavní zjištěné nedostatky spočívaly v dohledu soukromých inspekčních orgánů, což vedlo k doporučením v tomto směru. Ze slyšení a konzultací, které proběhly v rámci přípravy Evropského akčního plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství, Komise učinila závěr, že inspekční systém funguje řádně.

| 113. | Snadno ověřitelné kontrolní parametry jsou nezbytné k zajištění toho, aby první kontrolní návštěvy poskytly rozumnou představu o celkovém dodržování pokynů ze strany příjemce. V případě pochybností následují dodatečné hloubkové kontroly. |
| --- | --- |

113.

Snadno ověřitelné kontrolní parametry jsou nezbytné k zajištění toho, aby první kontrolní návštěvy poskytly rozumnou představu o celkovém dodržování pokynů ze strany příjemce. V případě pochybností následují dodatečné hloubkové kontroly.

| 114. | Článek 69 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 je jasný v tomto ohledu „kontroly na místě budou rozloženy v průběhu roku na základě analýzy rizik podle jednotlivých opatření rozvoje venkova“. Jsou-li zjištěny nedostatky, zabývá se jimi Komise v spolupráci s členskými státy. Komise navíc může v návaznosti na předchozí postup schválení účetní závěrky uložit finanční opravy. |
| --- | --- |

114.

Článek 69 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 je jasný v tomto ohledu „kontroly na místě budou rozloženy v průběhu roku na základě analýzy rizik podle jednotlivých opatření rozvoje venkova“. Jsou-li zjištěny nedostatky, zabývá se jimi Komise v spolupráci s členskými státy. Komise navíc může v návaznosti na předchozí postup schválení účetní závěrky uložit finanční opravy.

| 115. | Komise ve spolupráci s členskými státy bude usilovat o zlepšení situace v nejvyšší možné míře. |
| --- | --- |

115.

Komise ve spolupráci s členskými státy bude usilovat o zlepšení situace v nejvyšší možné míře.

| 116. | Komise je toho názoru, že vlastní prohlášení (např. uchovávání záznamů o koupi, datum a množství použitých hnojiv / pesticidů) je pro kontrolory praktickým nástrojem, neboť se jedná o první ukazatel (např. u závazků, které jsou rozloženy do celého roku). V případě potřeby by na ně měly co možná nejvíce navazovat další šetření a/nebo analýzy. |
| --- | --- |

116.

Komise je toho názoru, že vlastní prohlášení (např. uchovávání záznamů o koupi, datum a množství použitých hnojiv / pesticidů) je pro kontrolory praktickým nástrojem, neboť se jedná o první ukazatel (např. u závazků, které jsou rozloženy do celého roku). V případě potřeby by na ně měly co možná nejvíce navazovat další šetření a/nebo analýzy.

| 117. | Používají se vizuální kontroly, které se kombinují s jinými kontrolními nástroji a představují pouze omezenou část kontroly agroenvironmentálních závazků. Z důvodu své povahy nejsou parametry těchto kontrol vždy nezbytně měřitelné. Další zlepšení, zejména kontroly prvků krajiny, se v budoucnu očekávají (např. mapování). Co se týče zjištěných nedostatků, Komise ve spolupráci s členskými státy podnikne kroky k nápravě této situace. |
| --- | --- |

117.

Používají se vizuální kontroly, které se kombinují s jinými kontrolními nástroji a představují pouze omezenou část kontroly agroenvironmentálních závazků. Z důvodu své povahy nejsou parametry těchto kontrol vždy nezbytně měřitelné. Další zlepšení, zejména kontroly prvků krajiny, se v budoucnu očekávají (např. mapování). Co se týče zjištěných nedostatků, Komise ve spolupráci s členskými státy podnikne kroky k nápravě této situace.

| 118. | — | Nařízení (EHS) č. 2092/91 jasně ukládá členským státům povinnost schvalovat kontrolní systémy pro ekologické zemědělství a dohlížet na ně. Otázka úředních kontrol ekologického zemědělství, včetně vnitrostátních systémů dohledu, však bude znovu posouzena v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91, což bylo navrženo v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství a v souvislosti se vstupem nařízení (ES) č. 882/2004 v platnost. Potřeba specifických kontrol však musí vzít do úvahy rizika, která jsou vlastní opatřením podle všech nařízení a směrnic, která musí být kontrolována, a to zejména rizika týkající se bezpečnosti potravin. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Nařízení (EHS) č. 2092/91 jasně ukládá členským státům povinnost schvalovat kontrolní systémy pro ekologické zemědělství a dohlížet na ně. Otázka úředních kontrol ekologického zemědělství, včetně vnitrostátních systémů dohledu, však bude znovu posouzena v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91, což bylo navrženo v Evropském akčním plánu pro potraviny pocházející z ekologického zemědělství a pro ekologické zemědělství a v souvislosti se vstupem nařízení (ES) č. 882/2004 v platnost. Potřeba specifických kontrol však musí vzít do úvahy rizika, která jsou vlastní opatřením podle všech nařízení a směrnic, která musí být kontrolována, a to zejména rizika týkající se bezpečnosti potravin.

| — | Útvary auditu GŘ pro zemědělství v současné době provádějí důsledná ověření fungování kontrolních systémů týkajících se agroenvironmentálních opatření a zavedou odpovídající opatření, pokud budou zjištěny nedostatky, a to včetně návrhů doporučení směřujících ke zlepšení kontrolních ustanovení pro následující programové období. |
| --- | --- |

—

Útvary auditu GŘ pro zemědělství v současné době provádějí důsledná ověření fungování kontrolních systémů týkajících se agroenvironmentálních opatření a zavedou odpovídající opatření, pokud budou zjištěny nedostatky, a to včetně návrhů doporučení směřujících ke zlepšení kontrolních ustanovení pro následující programové období.

| — | V průběhu jednání stálého výboru pro ekologické zemědělství, která v poslední době proběhla v listopadu 2004, únoru a březnu 2005, jsou členským státům pravidelně připomínány jejich povinnosti. Do března 2005 Komise obdržela všechny zprávy o dohledu za rok 2003. Komise již v rámci stálého výboru pro ekologické zemědělství zahájila debatu s členskými státy o zlepšení kvality a správnosti zpráv o dohledu. Požadavky na podávání zpráv rovněž musí být zhodnoceny, a to v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91 a provádění nařízení (ES) č. 882/2004. |
| --- | --- |

—

V průběhu jednání stálého výboru pro ekologické zemědělství, která v poslední době proběhla v listopadu 2004, únoru a březnu 2005, jsou členským státům pravidelně připomínány jejich povinnosti. Do března 2005 Komise obdržela všechny zprávy o dohledu za rok 2003. Komise již v rámci stálého výboru pro ekologické zemědělství zahájila debatu s členskými státy o zlepšení kvality a správnosti zpráv o dohledu. Požadavky na podávání zpráv rovněž musí být zhodnoceny, a to v rámci přezkumu nařízení (EHS) č. 2092/91 a provádění nařízení (ES) č. 882/2004.

| — | Komise souhlasí s Účetním dvorem a tyto požadavky již zapracovala do nařízení Komise (ES) č. 817/2004. |
| --- | --- |

—

Komise souhlasí s Účetním dvorem a tyto požadavky již zapracovala do nařízení Komise (ES) č. 817/2004.

| — | Komise souhlasí s tím, že náklady na kontrolu agroenvironmentu jsou zvláště vysoké, a to vzhledem ke složitosti předmětu těchto kontrol a potřebě zvláštní odbornosti. Možnost agroenvironmentálních opatření dosáhnout účinné integrace vyžaduje, aby toto opatření bylo složité. Jeho hodnota spočívající v integraci politiky tyto náklady ospravedlňuje. |
| --- | --- |

—

Komise souhlasí s tím, že náklady na kontrolu agroenvironmentu jsou zvláště vysoké, a to vzhledem ke složitosti předmětu těchto kontrol a potřebě zvláštní odbornosti. Možnost agroenvironmentálních opatření dosáhnout účinné integrace vyžaduje, aby toto opatření bylo složité. Jeho hodnota spočívající v integraci politiky tyto náklady ospravedlňuje.

| — | Jak již bylo dříve uvedeno, integrace ekologických zájmů do zemědělství je svou povahou složitý a odborný předmět. Je tudíž normální, že je ke kontrole některých agroenvironmentálních opatření nutná rozumná úroveň odbornosti. Neznehodnocuje to tato opatření, neboť jejich hodnota spočívající v integraci ospravedlňuje potřebu této odbornosti. |
| --- | --- |

—

Jak již bylo dříve uvedeno, integrace ekologických zájmů do zemědělství je svou povahou složitý a odborný předmět. Je tudíž normální, že je ke kontrole některých agroenvironmentálních opatření nutná rozumná úroveň odbornosti. Neznehodnocuje to tato opatření, neboť jejich hodnota spočívající v integraci ospravedlňuje potřebu této odbornosti.

| 119. | Členské státy zavedly systém kontrol agroenvironmentálních opatření a opatření jsou všemi členskými státy kontrolována. Vyskytují se však, jak uvedl Účetní dvůr, nedostatky v provádění kontrolních systémů. Útvar Komise odpovědný za schválení účetní závěrky v letech 2005/06 vede program auditu za účelem ověření kontroly agroenvironmentálních opatření v členských státech. Může to vést k tomu, že budou uloženy finanční opravy, což byl případ minulého programového období (1993–1999).
  Komise pro následující programové období navrhla kontrolní systém, který bude v maximální možné míře sladěn s kontrolními systémy souvisejícími s podmíněností, kterou členské státy musí zavést pro platby prvního pilíře (podmíněnost). Komise navíc navrhla jasnější rozdělování odpovědnosti mezi členskými státy a Komisí, čímž se posílí zásada sdíleného řízení. |
| --- | --- |

119.

Členské státy zavedly systém kontrol agroenvironmentálních opatření a opatření jsou všemi členskými státy kontrolována. Vyskytují se však, jak uvedl Účetní dvůr, nedostatky v provádění kontrolních systémů. Útvar Komise odpovědný za schválení účetní závěrky v letech 2005/06 vede program auditu za účelem ověření kontroly agroenvironmentálních opatření v členských státech. Může to vést k tomu, že budou uloženy finanční opravy, což byl případ minulého programového období (1993–1999).

Komise pro následující programové období navrhla kontrolní systém, který bude v maximální možné míře sladěn s kontrolními systémy souvisejícími s podmíněností, kterou členské státy musí zavést pro platby prvního pilíře (podmíněnost). Komise navíc navrhla jasnější rozdělování odpovědnosti mezi členskými státy a Komisí, čímž se posílí zásada sdíleného řízení.

---

(1)  Viz nařízení (ES) č. 817/2004, čl. 67 bod 1 druhá odrážka: „Členské státy stanoví vhodné metody a prostředky pro ověření každého podpůrného opatření a osob, které podléhají kontrolám.“

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví a dobrých životních podmínkách zvířat.

---