# Eiropas Savienības C 223/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 223 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 7. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 223

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 7. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 223/01 | II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājums attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES | 1 |
| 2020/C 223/02 | Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes par video koplietošanas platformas pakalpojuma definīcijas būtiskas funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu | 3 |
| 2020/C 223/03 | Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 13. panta 7. punktu par to, kā aprēķināt Eiropas darbu daļu pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu katalogos un noteikt šauru auditoriju un zemu apgrozījumu | 10 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 223/01

II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājums attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES

1

2020/C 223/02

Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes par video koplietošanas platformas pakalpojuma definīcijas būtiskas funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu

3

2020/C 223/03

Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 13. panta 7. punktu par to, kā aprēķināt Eiropas darbu daļu pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu katalogos un noteikt šauru auditoriju un zemu apgrozījumu

10

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 223/04 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 6. jūlijs | 17 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 223/04

Euro maiņas kurss — 2020. gada 6. jūlijs

17

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 223/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 18 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 223/06 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 20 |
| 2020/C 223/07 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu | 31 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 223/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson

1

18

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 223/06

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

20

2020/C 223/07

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/1

---

II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājums attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES

(2020/C 223/01)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīvas 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (1) II pielikumu atjaunina šādi:

“II PIELIKUMS

EURO IZTEIKTA 7. PANTA 7. PUNKTĀ MINĒTĀ MAKSIMĀLĀ LIETOŠANAS MAKSA, IESKAITOT ADMINISTRATĪVĀS IZMAKSAS

Gadā

| | Ne vairāk kā trīs asis | Ne mazāk kā četras asis |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV un mazāk piesārņojošs | 882 | 1 471 |

Ne vairāk kā trīs asis

Ne mazāk kā četras asis

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV un mazāk piesārņojošs

882

1 471

Mēnesī un nedēļā

Maksimālās mēneša un nedēļas likmes nosaka proporcionāli infrastruktūras izmantošanas ilgumam.

Dienā

Lietošanas maksa dienā visām transportlīdzekļu kategorijām noteikta vienāda, un tās apmērs ir 13 EUR.

Direktīvas 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 27. septembra Direktīvu 2011/76/ES (2), IIIb pielikumu groza šādi:

2

“IIIb PIELIKUMS

MAKSIMĀLĀ PIEĻAUJAMĀ VIDĒJĀ SVĒRTĀ MAKSA PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM

Šajā pielikumā ir noteikti parametri, kā aprēķināt maksimālo pieļaujamo vidējo svērto maksu par ārējām izmaksām.

1.   Satiksmes radītā gaisa piesārņojuma maksimālās izmaksas

1. tabula

Maksimālā maksa par gaisa piesārņojumu

| Cents/transportlīdz.kilometrs | Piepilsētas ceļi


  (tostarp autoceļi) | Starppilsētu ceļi


  (tostarp autoceļi) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  pēc 2013. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  pēc 2017. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 0 | 0 |

Cents/transportlīdz.kilometrs

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

pēc 2013. gada 31. decembra

0

0

3,4

2,3

EURO VI

pēc 2017. gada 31. decembra

0

0

2,3

1,2

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

0

0

Kalnu apgabalos 1. tabulā norādītās vērtības var reizināt ar koeficientu, ne lielāku par 2, ja to pamato ceļu slīpums, augstums un/vai temperatūras maiņas.

2.   Satiksmes radītā trokšņa piesārņojuma maksimālās izmaksas

2. tabula

Maksimālā maksa par trokšņa piesārņojumu

| Cents/transportlīdz.kilometrs | Diena | Nakts |
| --- | --- | --- |
| Piepilsētas ceļi
  (tostarp autoceļi) | 1,22 | 2,22 |
| Starppilsētu ceļi
  (tostarp autoceļi) | 0,23 | 0,34 |

Cents/transportlīdz.kilometrs

Diena

Nakts

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

1,22

2,22

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

0,23

0,34

Kalnu apgabalos 2. tabulā norādītās vērtības var reizināt ar koeficientu, kas nav lielāks par 2, ja to pamato ceļu slīpums, augstums un/vai temperatūras maiņas un/vai ieleju radītais amfiteātra efekts.

---

(1)  OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.

1

(2)  OV L 269, 14.10.2011., 1. lpp.

2

---

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/3

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par “video koplietošanas platformas pakalpojuma” definīcijas būtiskas funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu

(2020/C 223/02)

I.   IEVADS

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (turpmāk tekstā –“AVMPD”) (1) mērķis ir stiprināt lietotāju, jo īpaši nepilngadīgo, aizsardzību pret noteiktiem nelikumīga un kaitīga audiovizuālā satura veidiem tiešsaistē. Šī iemesla dēļ AVMPD darbības joma ir paplašināta, uzliekot noteiktus pienākumus video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzējiem.

Saskaņā ar AVMPD 28.b panta 1. punktu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka to jurisdikcijā esošie video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzēji veic piemērotus pasākumus, lai pasargātu nepilngadīgos no kaitīga satura un visus iedzīvotājus – no satura, kas ietver kūdīšanu uz vardarbību vai naida kurināšanu, kā arī no satura, kura izplatīšana saskaņā ar ES tiesību aktiem ir noziedzīgs nodarījums (proti, publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu (2), nodarījumi saistībā ar bērnu pornogrāfiju (3) un nodarījumi saistībā ar rasismu un ksenofobiju (4)). Saskaņā ar 28.b panta 2. punktu video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzējiem ir arī jāievēro pienākumi attiecībā uz audiovizuāliem komercpaziņojumiem.

Direktīvas (ES) 2018/1808 4. apsvērumā atzīts, ka “[v]ideo koplietošanas platformas pakalpojumi sniedz audiovizuālu saturu, kam arvien vairāk piekļūst plašāka sabiedrība, jo īpaši jaunieši. Tas attiecas arī uz sociālo mediju pakalpojumiem, kas ir kļuvuši par svarīgu informācijas apmaiņas, izklaides un izglītošanas līdzekli, tostarp sniedzot piekļuvi raidījumiem un lietotāju veidotiem video. Minētie sociālo mediju pakalpojumi ir jāiekļauj Direktīvas 2010/13/ES darbības jomā, jo tie konkurē par tām pašām auditorijām un ieņēmumiem kā audiovizuālo mediju pakalpojumi. Turklāt tiem ir arī ievērojama ietekme tādā ziņā, ka tie lietotājiem atvieglo iespēju veidot un ietekmēt citu lietotāju viedokli. Tāpēc, lai nepilngadīgos aizsargātu no kaitīga satura un visus iedzīvotājus – no kūdīšanas uz naidu, vardarbību un terorismu, Direktīvai 2010/13/ES būtu jāattiecas uz minētajiem pakalpojumiem tādā apmērā, kādā tie atbilst video koplietošanas platformas pakalpojuma definīcijai.”

No tā ir skaidrs, ka noteikti sociālo mediju pakalpojumi iekļaujas jauno noteikumu par video koplietošanas platformām piemērošanas jomā, ja tie atbilst noteiktiem kritērijiem.

Saskaņā ar AVMPD 1. panta 1. punkta aa) apakšpunktu “video koplietošanas platformas pakalpojums” ir pakalpojums, kā definēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 56. un 57. pantā, kura vai no kura nošķiramas daļas galvenais nolūks vai kura būtiskas funkcionalitātes galvenais nolūks ir bez mediju pakalpojumu sniedzēja redakcionālas atbildības piedāvāt raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus plašākai sabiedrībai, lai to informētu, izklaidētu vai izglītotu, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus Direktīvas 2002/21/EK 2. panta a) punkta nozīmē, kur to organizāciju nosaka video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzējs, tostarp ar automātiskiem līdzekļiem vai algoritmiem, jo īpaši, izrādot, marķējot un sekvencējot”.

Direktīvas (ES) 2018/1808 5. apsvērumā ir arī precizēts, ka “lai gan Direktīvas 2010/13/ES mērķis nav regulēt sociālo mediju pakalpojumus kā tādus, sociālo mediju pakalpojums būtu jāaptver tad, ja raidījumu un lietotāju veidotu video sniegšana ir minētā pakalpojuma būtiska funkcionalitāte. Raidījumu un lietotāju veidotu video sniegšanu varētu uzskatīt par sociālo mediju pakalpojuma būtisku funkcionalitāti tad, ja audiovizuālais saturs nav tikai atvasināts vai neveido tikai nelielu daļu no minētā sociālo mediju pakalpojuma darbībām. Lai nodrošinātu īstenošanas skaidrību, efektivitāti un konsekvenci, Komisijai pēc apspriešanās ar kontaktkomiteju vajadzības gadījumā būtu jāizdod pamatnostādnes par “video koplietošanas platformas pakalpojuma” definīcijas būtiskas funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu. Minētās pamatnostādnes būtu jāizstrādā, pienācīgi ņemot vērā vispārēju sabiedrības interešu mērķus, kas jāsasniedz ar pasākumiem, kuri jāveic video koplietošanas platformas pakalpojumu sniedzējiem, un tiesības uz vārda brīvību” (5).

Saskaņā ar 5. apsvērumu pamatnostādnēs ir pienācīgi ņemta vērā vajadzība nodrošināt vārda brīvību un ievērot vispārēju interešu mērķus (6).

Šo pamatnostādņu sagatavošanas procesā Komisija pienācīgi apspriedās ar kontaktkomiteju, kā noteikts 5. apsvērumā.

II.   VIDEO KOPLIETOŠANAS PLATFORMU KATEGORIJAS, UZ KURĀM ATTIECAS AVMPD

Pamatojoties uz AVMPD 1. panta 1. punkta aa) apakšpunktā sniegto definīciju, video koplietošanas platformas pakalpojumus var identificēt, izmantojot šādus trīs kritērijus:

| 1) | pakalpojumi, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus; |
| --- | --- |

1)

pakalpojumi, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus;

| 2) | plašāki pakalpojumi, kas cita starpā ietver nošķiramu daļu, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus; |
| --- | --- |

2)

plašāki pakalpojumi, kas cita starpā ietver nošķiramu daļu, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus;

| 3) | pakalpojumi, kuru būtiskas funkcionalitātes nolūks ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus. |
| --- | --- |

3)

pakalpojumi, kuru būtiskas funkcionalitātes nolūks ir nodrošināt plašākai sabiedrībai raidījumus, lietotāju veidotus video vai abus.

Jāatzīmē, ka minētie kritēriji nav savstarpēji izslēdzoši. Piemēram, pakalpojumi ar nošķiramu daļu, kas varētu būt video koplietošanas platforma, piemērojot galvenā mērķa kritēriju, (2. kategorija), vienlaikus var tikt uzskatīti arī par video koplietošanas platformu kā veselums, pamatojoties uz būtiskas funkcionalitātes kritēriju (3. kategorija).

Ņemot vērā minēto, šī dokumenta mērķis ir sniegt pamatnostādnes par “video koplietošanas platformas pakalpojuma” būtiskās funkcionalitātes kritērija praktisko piemērošanu saskaņā ar AVMPD. Šīs pamatnostādnes nav saistošas. Ciktāl tās interpretē AVMPD, Komisijas nostāja neskar nekādu ES Tiesas interpretāciju.

III.   AUDIOVIZUĀLĀ SATURA NOZĪMĪGUMS PAKALPOJUMA DARBĪBU JOMĀ

Direktīvas (ES) 2018/1808 5. apsvērumā paskaidrots, ka, lai audiovizuālā satura sniegšanu varētu uzskatīt par pakalpojuma būtisku funkcionalitāti, audiovizuālais saturs nedrīkst būt “tikai atvasināts” vai veidot “tikai nelielu daļu” no attiecīgā pakalpojuma darbībām. Audiovizuālais saturs ir uzskatāms par atvasinātu no pakalpojuma darbībām, ja tas tikai tiek izmantots attiecīgās platformas pamata darbībai un nodrošinātajai funkcionalitātei. Tā varētu būt, piemēram, gadījumā, kad video tiek augšupielādēts vienīgi nolūkā atbalstīt saimnieciskus darījumus, piemēram, video, kuros tiek rādītas konkrētas preces vai pakalpojumi, lai tos potenciāli vai faktiski pārdotu (tas var ietvert, piemēram, e-komercijas platformas, kas ietver lietotāju video, kuros produkts redzams lietošanas laikā).

Audiovizuālo saturu var uzskatīt par “nelielu daļu” no attiecīgā pakalpojuma darbībām, ja, pamatojoties uz kvantitatīviem un/vai kvalitatīviem apsvērumiem, tas šķiet nenozīmīgs pakalpojuma kopējā ekonomikā. Kvantitatīvā ziņā, piemēram, tas, ka platforma uztur ievērojamu skaitu video, varētu liecināt, ka audiovizuālais saturs nav neliela tās pakalpojuma daļa. Vienlaikus, neatkarīgi no kvantitatīviem apsvērumiem, video var nebūt neliela platformas pakalpojuma daļa, ja tie ievērojami veicina paša pakalpojuma pievilcību, funkcionalitāti vai panākumus tirgū. To var secināt no vairākiem elementiem, piemēram, no tā, ka lietotāji patērē ievērojamu daudzumu video vai raidījumu vai ka platforma veic ieguldījumus audiovizuālajā saturā vai to izceļ.

Komisija uzskata, ka, lai izvērtētu, vai audiovizuālā satura funkcionalitāte ir būtiska, dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu īpaši jāņem vērā lietotāju veidotu video un raidījumu raksturs un īpašā nozīme platformas sniegtajā pakalpojumā. Konkrēti – valstu iestādēm būtu jāveic pakalpojuma kopējā analīze, ņemot vērā kvalitatīvus un/vai kvantitatīvus rādītājus, lai noteiktu, vai sniegtais audiovizuālais saturs ir tikai atvasināts vai veido tikai nelielu daļu no pakalpojuma darbībām (7).

Izvērtējot noteiktu pakalpojumu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, vai audiovizuālais saturs ir instrumentāls pakalpojuma komerciālajiem panākumiem vai tirgus pozīcijai. Taču būtiskās funkcionalitātes prasību nekādā gadījumā nevajadzētu uztvert kā prasību, ka platformā pieejamajam audiovizuālajam saturam jābūt komerciāli tik nozīmīgam, lai tā trūkuma gadījumā pakalpojums nevarētu funkcionēt vai to vairs nevarētu piedāvāt tirgū. Šāda šaura interpretācija negarantētu pienācīgu aizsardzības līmeni lietotājiem un nepilngadīgajiem, kad viņi patērē audiovizuālo saturu daudzās populārās platformās, piemēram, noteiktus sociālo mediju pakalpojumus, un tādējādi neatbilstu AVMPD mērķim (8).

Pakalpojumi, kuri izmanto audiovizuālo saturu kā tādu savas saimnieciskās darbības daļu, kas nav neliela vai tikai atvasināta, arī mēdz vairāk rādīt šādu saturu lietotājiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka, piemērojot būtiskās funkcionalitātes kritēriju, dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu arī jāpievērš īpaša uzmanība lietotāju skatpunktam un jo īpaši tam, kādā mērā viņi saskaras ar audiovizuālo saturu, piekļūstot attiecīgajiem pakalpojumiem.

Saskaņā ar minēto pieeju Komisija ir konstatējusi dažus nozīmīgus rādītājus, ko valstu iestādēm vajadzētu apsvērt, piemērojot video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzēja definīcijas būtiskās funkcionalitātes kritēriju. Pārskatāmības nolūkos šādus rādītājus var iedalīt četrās kategorijās: 1) saikne starp audiovizuālo saturu un pakalpojuma galveno saimniecisko darbību vai darbībām; 2) pakalpojumā pieejamā audiovizuālā satura kvantitatīvais un kvalitatīvais nozīmīgums; 3) audiovizuālā satura monetizācija vai no tā gūtie ieņēmumi; un 4) audiovizuālā satura pamanāmību vai pievilcību uzlabojošu rīku pieejamība.

Šos rādītājus nevajadzētu piemērot visus kopā. Konkrēti – ja viens vai vairāki no tiem trūkst, no tā nevajadzētu automātiski secināt, ka pakalpojums nav video koplietošanas platforma. Tā vietā pakalpojums būtu jāuzskata par būtiskas funkcionalitātes kritērijam atbilstošu, ja, pamatojoties uz kopējo novērtējumu, pietiekami daudz analizēto rādītāju ļauj secināt, ka pakalpojuma sniegtais audiovizuālais saturs nav tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no pakalpojuma darbībām.

1.   Saikne starp audiovizuālo saturu un pakalpojuma galveno saimniecisko darbību vai darbībām

Vispārīgā nozīmē, ja audiovizuālajam saturam pašam par sevi platformā ir vērtība, lietotāji var patērēt video un raidījumus kā atsevišķas platformas pakalpojuma vienības, t. i., neatkarīgi no pamata saimnieciskās darbības. Šādos gadījumos ir ticams, ka attiecīgais audiovizuālais saturs nav tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no pakalpojuma darbībām un ka lietotāji lielā mērā saskarsies ar šādu saturu.

Šajā saistībā dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu īpaši jāņem vērā tālāk uzskaitītie rādītāji.

| — | Platformas kopējā struktūra un ārējais izkārtojums. Ja platforma ir veidota tā, lai saturu koplietotu lietotāju informēšanas, izglītošanas vai izklaides nolūkā, nevis, piemēram, saimniecisko darījumu veicināšanai, audiovizuālo elementu, visticamāk, nevar uzskatīt par tādu, kas ir tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no platformas darbībām. Šajā kontekstā nozīmīgi elementi varētu būt pakalpojuma kopējā struktūra un ārējais izkārtojums, piemēram, vai tā galvenajā lapā (tostarp koplietošanas saskarnē) vai platformas laika joslā ir vai nav iekļautas labi pamanāmas video koplietošanas funkcijas (atšķirībā no tādām, kas paredzētas tikai e-komercijai), piemēram, tiek rādīti vai piedāvāti jauni vai populāri video vai tiešraides, ir pieejams video kategoriju saraksts, poga “uzņemt video” vai tieša saite uz tālruņa vai datora galerijas funkciju un tajā glabāto saturu. Šādu elementu esamības gadījumā ir ticams, ka audiovizuālais saturs nav neliela vai tikai atvasināta daļa no pakalpojuma. |
| --- | --- |

—

Platformas kopējā struktūra un ārējais izkārtojums. Ja platforma ir veidota tā, lai saturu koplietotu lietotāju informēšanas, izglītošanas vai izklaides nolūkā, nevis, piemēram, saimniecisko darījumu veicināšanai, audiovizuālo elementu, visticamāk, nevar uzskatīt par tādu, kas ir tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no platformas darbībām. Šajā kontekstā nozīmīgi elementi varētu būt pakalpojuma kopējā struktūra un ārējais izkārtojums, piemēram, vai tā galvenajā lapā (tostarp koplietošanas saskarnē) vai platformas laika joslā ir vai nav iekļautas labi pamanāmas video koplietošanas funkcijas (atšķirībā no tādām, kas paredzētas tikai e-komercijai), piemēram, tiek rādīti vai piedāvāti jauni vai populāri video vai tiešraides, ir pieejams video kategoriju saraksts, poga “uzņemt video” vai tieša saite uz tālruņa vai datora galerijas funkciju un tajā glabāto saturu. Šādu elementu esamības gadījumā ir ticams, ka audiovizuālais saturs nav neliela vai tikai atvasināta daļa no pakalpojuma.

| — | Atsevišķs audiovizuālais saturs. Ja video platformā tiek augšupielādēti vai koplietoti kā atsevišķas vienības, nevis nolūkā atvieglot saimnieciskos darījumus, un lietotāji tos skatās pašu video informatīvās, izklaidējošās vai izglītojošās vērtības dēļ, pastāv liela iespēja, ka tie ir īpaši nozīmīgi attiecīgās platformas darbībām. Turpretī fakts, ka platforma galvenokārt ir veidota kā tirgus līdzeklis vai nolūkā veicināt preču vai pakalpojumu (kas nav audiovizuāla satura sniegšana) tirgošanu, liecina, ka audiovizuālā funkcionalitāte ir atvasināta no pamata saimnieciskās darbības vai veido nelielu tās daļu. Piemēram, ja e-komercijas platforma ļauj pārdevējiem izmantot video tikai nolūkā parādīt konkrētus produktus, var secināt, ka platforma nav uzskatāma par video koplietošanas platformu. Šajā kontekstā valstu iestādes var pārbaudīt, vai lietotāji augšupielādē, koplieto vai lejupielādē video kā atsevišķas vienības, nevis nolūkā veicināt preču vai pakalpojumu pārdošanu. Šādos gadījumos pastāv arī lielāka iespēja, ka video ievērojami palielinās lietotāju saskaršanos ar audiovizuālo saturu un attiecīgi to varētu uzskatīt par tādu, kas nav tikai atvasināts no platformas darbībām vai to neliela daļa. |
| --- | --- |

—

Atsevišķs audiovizuālais saturs. Ja video platformā tiek augšupielādēti vai koplietoti kā atsevišķas vienības, nevis nolūkā atvieglot saimnieciskos darījumus, un lietotāji tos skatās pašu video informatīvās, izklaidējošās vai izglītojošās vērtības dēļ, pastāv liela iespēja, ka tie ir īpaši nozīmīgi attiecīgās platformas darbībām. Turpretī fakts, ka platforma galvenokārt ir veidota kā tirgus līdzeklis vai nolūkā veicināt preču vai pakalpojumu (kas nav audiovizuāla satura sniegšana) tirgošanu, liecina, ka audiovizuālā funkcionalitāte ir atvasināta no pamata saimnieciskās darbības vai veido nelielu tās daļu. Piemēram, ja e-komercijas platforma ļauj pārdevējiem izmantot video tikai nolūkā parādīt konkrētus produktus, var secināt, ka platforma nav uzskatāma par video koplietošanas platformu. Šajā kontekstā valstu iestādes var pārbaudīt, vai lietotāji augšupielādē, koplieto vai lejupielādē video kā atsevišķas vienības, nevis nolūkā veicināt preču vai pakalpojumu pārdošanu. Šādos gadījumos pastāv arī lielāka iespēja, ka video ievērojami palielinās lietotāju saskaršanos ar audiovizuālo saturu un attiecīgi to varētu uzskatīt par tādu, kas nav tikai atvasināts no platformas darbībām vai to neliela daļa.

| — | Pakalpojuma īpaša funkcionalitāte, kas ir pielāgota vai specifiska audiovizuālajam saturam. Tas, ka platforma ietver īpašas funkcijas, kas ir pielāgotas vai specifiskas audiovizuālajam saturam, liecina par audiovizuālā satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma kopējā ekonomikā. Īpaši nozīmīgi varētu būt tādi elementi kā automātiskās atskaņošanas funkcijas pieejamība, jo īpaši gadījumos, kad tā pēc noklusējuma ir ieslēgta, vai tiešraides funkcija. Līdzīgi var uztvert arī to, ka platforma ļauj meklēt tikai video saturu vai filtrēt konkrētas meklēšanas rezultātus, rādot tikai video. Šādu funkciju pieejamība liecina, ka audiovizuālais saturs nav tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no pakalpojuma darbībām, un parasti palielina lietotāju saskaršanos ar šādu saturu. |
| --- | --- |

—

Pakalpojuma īpaša funkcionalitāte, kas ir pielāgota vai specifiska audiovizuālajam saturam. Tas, ka platforma ietver īpašas funkcijas, kas ir pielāgotas vai specifiskas audiovizuālajam saturam, liecina par audiovizuālā satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma kopējā ekonomikā. Īpaši nozīmīgi varētu būt tādi elementi kā automātiskās atskaņošanas funkcijas pieejamība, jo īpaši gadījumos, kad tā pēc noklusējuma ir ieslēgta, vai tiešraides funkcija. Līdzīgi var uztvert arī to, ka platforma ļauj meklēt tikai video saturu vai filtrēt konkrētas meklēšanas rezultātus, rādot tikai video. Šādu funkciju pieejamība liecina, ka audiovizuālais saturs nav tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no pakalpojuma darbībām, un parasti palielina lietotāju saskaršanos ar šādu saturu.

| — | Tas, kā pakalpojums tiek pozicionēts tirgū, un uz kādu tirgus segmentu tas ir vērsts. Šajā ziņā nozīmīgus rādītājus par to, ka saturs nav atvasināts vai neliela daļa, var iegūt no tā, kā pakalpojums tiek pasniegts komunikācijā ar sabiedrību un kā tiek tirgoti vai reklamēti tā pakalpojumi lietotājiem tajā tirgus segmentā, uz kuru tas ir vērsts. Šajā ziņā būtu jāņem vērā tas, vai pakalpojums tiek pozicionēts un publiskajā komunikācijā pasniegts kā video koplietošanas platforma vai īpaši tiek norādīta tā audiovizuālais elements vai piedāvājums. |
| --- | --- |

—

Tas, kā pakalpojums tiek pozicionēts tirgū, un uz kādu tirgus segmentu tas ir vērsts. Šajā ziņā nozīmīgus rādītājus par to, ka saturs nav atvasināts vai neliela daļa, var iegūt no tā, kā pakalpojums tiek pasniegts komunikācijā ar sabiedrību un kā tiek tirgoti vai reklamēti tā pakalpojumi lietotājiem tajā tirgus segmentā, uz kuru tas ir vērsts. Šajā ziņā būtu jāņem vērā tas, vai pakalpojums tiek pozicionēts un publiskajā komunikācijā pasniegts kā video koplietošanas platforma vai īpaši tiek norādīta tā audiovizuālais elements vai piedāvājums.

2.   Audiovizuālā satura kvantitatīvais un kvalitatīvais nozīmīgums pakalpojuma darbību jomā

Komisija principā uzskata, ka lielāks audiovizuālā satura apjoms un nozīmīgums pakalpojumā attiecīgi samazina iespēju, ka šāds saturs ir tikai atvasināts vai tikai neliela daļa no pakalpojuma darbībām. Šādos gadījumos pastāv lielāka iespēja, ka pakalpojumi ievērojami palielinās lietotāju saskaršanos ar audiovizuālu saturu.

Audiovizuālā satura apjomu un nozīmīgumu var izvērtēt, pamatojoties gan uz kvantitatīviem, gan kvalitatīviem rādītājiem. Dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu īpaši jāņem vērā tālāk uzskaitītie rādītāji.

| — | Platformā pieejamā audiovizuālā satura apjoms. Ja platforma ietver ievērojamu apjomu video, pakalpojuma audiovizuālā funkcionalitāte, visticamāk, nav tikai atvasināta vai neliela daļa no pakalpojuma darbībām. Šāds vērtējums būtu jāpamato ar vērā ņemamiem un uzticamiem faktiem. Ja ir pieejami vērā ņemami dati, valstu iestādes var veikt kvantitatīvu novērtējumu, ņemot vērā, piemēram, platformā pieejamo video skaitu vai proporciju salīdzinājumā ar cita veida pieejamo saturu. Valstu iestādes tiek aicinātas vākt vai pārbaudīt šādus datus vai elementus autonomi vai ar tādu avotu starpniecību, kas ir neatkarīgi no attiecīgā pakalpojuma sniedzēja. Ja precīzu datu nav, valstu iestādēm varētu būt jāizmanto attiecīgi kvalitatīvie pierādījumi, piemēram, platformas daļu parauga analīze noteiktā laika periodā vai lietotāju/ieinteresēto personu apsekojumi. |
| --- | --- |

—

Platformā pieejamā audiovizuālā satura apjoms. Ja platforma ietver ievērojamu apjomu video, pakalpojuma audiovizuālā funkcionalitāte, visticamāk, nav tikai atvasināta vai neliela daļa no pakalpojuma darbībām. Šāds vērtējums būtu jāpamato ar vērā ņemamiem un uzticamiem faktiem. Ja ir pieejami vērā ņemami dati, valstu iestādes var veikt kvantitatīvu novērtējumu, ņemot vērā, piemēram, platformā pieejamo video skaitu vai proporciju salīdzinājumā ar cita veida pieejamo saturu. Valstu iestādes tiek aicinātas vākt vai pārbaudīt šādus datus vai elementus autonomi vai ar tādu avotu starpniecību, kas ir neatkarīgi no attiecīgā pakalpojuma sniedzēja. Ja precīzu datu nav, valstu iestādēm varētu būt jāizmanto attiecīgi kvalitatīvie pierādījumi, piemēram, platformas daļu parauga analīze noteiktā laika periodā vai lietotāju/ieinteresēto personu apsekojumi.

| — | Audiovizuālā satura izmantošana platformā. Tas, ka platformas lietotāji būtiskā mērā izmanto platformā pieejamos video, liecina, ka audiovizuālais saturs pakalpojumam ir īpaši nozīmīgs. Kā paskaidrots saistībā ar iepriekšējo rādītāju, valstu iestādes tiek aicinātas savā analīzē paļauties uz vērā ņemamiem un uzticamiem faktiem. Piemēram, ja vien ir pieejami vērā ņemami dati, valstu iestādes var izmantot šādus kvantitatīvus datus, piemēram, klikšķu, koplietošanas un “patīk” skaitu saistībā ar video. Ja iespējams, valstu iestādes var arī veikt piemērotu salīdzinājumu starp audiovizuālā satura un citu satura veidu izmantošanu platformā. Valstu iestādes tiek arī aicinātas vākt vai pārbaudīt šādus datus vai elementus autonomi vai ar tādu avotu starpniecību, kas ir neatkarīgi no attiecīgā pakalpojuma sniedzēja. Ja precīzu datu nav, valstu iestādēm varētu būt jāizmanto attiecīgi kvalitatīvie pierādījumi, piemēram, platformas daļu parauga analīze noteiktā laika periodā vai lietotāju/ieinteresēto personu apsekojumi. |
| --- | --- |

—

Audiovizuālā satura izmantošana platformā. Tas, ka platformas lietotāji būtiskā mērā izmanto platformā pieejamos video, liecina, ka audiovizuālais saturs pakalpojumam ir īpaši nozīmīgs. Kā paskaidrots saistībā ar iepriekšējo rādītāju, valstu iestādes tiek aicinātas savā analīzē paļauties uz vērā ņemamiem un uzticamiem faktiem. Piemēram, ja vien ir pieejami vērā ņemami dati, valstu iestādes var izmantot šādus kvantitatīvus datus, piemēram, klikšķu, koplietošanas un “patīk” skaitu saistībā ar video. Ja iespējams, valstu iestādes var arī veikt piemērotu salīdzinājumu starp audiovizuālā satura un citu satura veidu izmantošanu platformā. Valstu iestādes tiek arī aicinātas vākt vai pārbaudīt šādus datus vai elementus autonomi vai ar tādu avotu starpniecību, kas ir neatkarīgi no attiecīgā pakalpojuma sniedzēja. Ja precīzu datu nav, valstu iestādēm varētu būt jāizmanto attiecīgi kvalitatīvie pierādījumi, piemēram, platformas daļu parauga analīze noteiktā laika periodā vai lietotāju/ieinteresēto personu apsekojumi.

| — | Audiovizuālā satura izplatība. Populāri video, pat ja to nav daudz, var sasniegt lielu skaitu lietotāju, jo īpaši ar koplietošanas un ieteikumu palīdzību. Populāra video satura, kura mērķis ir informēt, izglītot vai izklaidēt lietotājus, pieejamība platformā liecina, ka šādam saturam nav atvasināts vai nelielas daļas raksturs. Šādos gadījumos pakalpojuma audiovizuālā funkcionalitāte, visticamāk, nav uzskatāma par tikai atvasinātu vai nelielu daļu no pakalpojuma darbībām. Saskaņā ar 5. apsvērumu un vajadzību pienācīgi ņemt vērā vispārējās sabiedrības intereses, kas jāaizsargā ar jaunajiem noteikumiem, īpaša uzmanība šajā kontekstā būtu jāpievērš platformas mērķauditorijai, jo īpaši tam, vai platforma ir paredzēta nepilngadīgajiem vai, pat ja tā nav īpaši paredzēta nepilngadīgajiem, to regulāri izmanto nepilngadīgie un platforma neveic nekādus pasākumus, lai no šādas izmantošanas atturētu. Konkrētāk, šādos gadījumos ar platformā pieejamo audiovizuālo saturu var saskarties liels skaits (neaizsargātu) lietotāju, pat ja attiecīgā satura relatīvais apjoms platformā ir ierobežots. Tāpēc novērtējumā būtu jāņem vērā riska pakāpe, kādā nepilngadīgie pakalpojumā var saskarties ar audiovizuālo saturu. |
| --- | --- |

—

Audiovizuālā satura izplatība. Populāri video, pat ja to nav daudz, var sasniegt lielu skaitu lietotāju, jo īpaši ar koplietošanas un ieteikumu palīdzību. Populāra video satura, kura mērķis ir informēt, izglītot vai izklaidēt lietotājus, pieejamība platformā liecina, ka šādam saturam nav atvasināts vai nelielas daļas raksturs. Šādos gadījumos pakalpojuma audiovizuālā funkcionalitāte, visticamāk, nav uzskatāma par tikai atvasinātu vai nelielu daļu no pakalpojuma darbībām. Saskaņā ar 5. apsvērumu un vajadzību pienācīgi ņemt vērā vispārējās sabiedrības intereses, kas jāaizsargā ar jaunajiem noteikumiem, īpaša uzmanība šajā kontekstā būtu jāpievērš platformas mērķauditorijai, jo īpaši tam, vai platforma ir paredzēta nepilngadīgajiem vai, pat ja tā nav īpaši paredzēta nepilngadīgajiem, to regulāri izmanto nepilngadīgie un platforma neveic nekādus pasākumus, lai no šādas izmantošanas atturētu. Konkrētāk, šādos gadījumos ar platformā pieejamo audiovizuālo saturu var saskarties liels skaits (neaizsargātu) lietotāju, pat ja attiecīgā satura relatīvais apjoms platformā ir ierobežots. Tāpēc novērtējumā būtu jāņem vērā riska pakāpe, kādā nepilngadīgie pakalpojumā var saskarties ar audiovizuālo saturu.

3.   Audiovizuālā satura monetizācija vai no tā gūtie ieņēmumi

Tas, ka platformas monetizē audiovizuālo saturu vai gūst no tā ieņēmumus, parasti liecina, ka šāds saturs nav tikai atvasināts vai neliela to darbību daļa. Parasti tas arī liecina par šāda satura komerciālo nozīmīgumu pakalpojumam (9). Praksē pastāv lielāka iespēja, ka attiecīgie pakalpojumi lielā mērā liks lietotājiem saskarties ar šādu saturu, lai palielinātu radītos ieņēmumus vai citus saistītus ieguvumus.

Dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu īpaši jāņem vērā tālāk uzskaitītie rādītāji.

| — | Komercpaziņojumu iekļaušana audiovizuālajā saturā vai ap to (piemēram, rullīši pirms, pēc vai tā laikā (10)). Šis rādītājs būtu jāsaprot kā tāds, kas ietver gan pakalpojuma kontrolētos komercpaziņojumus, gan arī reklāmas laukuma pārdošanu trešām pusēm, piemēram, reklāmdevējiem. Šajā kontekstā papildus būtu jāņem vērā politika, ko pakalpojumi īsteno, lai garantētu audiovizuālā satura, ap kuru vai kurā tiek rādīti konkrēta trešās puses zīmola komercpaziņojumi, piemērotību. |
| --- | --- |

—

Komercpaziņojumu iekļaušana audiovizuālajā saturā vai ap to (piemēram, rullīši pirms, pēc vai tā laikā (10)). Šis rādītājs būtu jāsaprot kā tāds, kas ietver gan pakalpojuma kontrolētos komercpaziņojumus, gan arī reklāmas laukuma pārdošanu trešām pusēm, piemēram, reklāmdevējiem. Šajā kontekstā papildus būtu jāņem vērā politika, ko pakalpojumi īsteno, lai garantētu audiovizuālā satura, ap kuru vai kurā tiek rādīti konkrēta trešās puses zīmola komercpaziņojumi, piemērotību.

| — | Par piekļuvi audiovizuālajam saturam ir jāmaksā. Tas, ka platforma liek maksāt par piekļuvi audiovizuālajam saturam, piemēram, izmantojot abonementu vai atsevišķus maksājumus par katru skatīšanās reizi, pierāda, ka pakalpojums no šāda satura gūst ieņēmumus. Šādu maksājumu sistēmu izmantošana ir svarīga neatkarīgi no tā, vai monetizācijas sistēmu tieši pārvalda pakalpojums vai augšupielādētāji/izveidotāji. |
| --- | --- |

—

Par piekļuvi audiovizuālajam saturam ir jāmaksā. Tas, ka platforma liek maksāt par piekļuvi audiovizuālajam saturam, piemēram, izmantojot abonementu vai atsevišķus maksājumus par katru skatīšanās reizi, pierāda, ka pakalpojums no šāda satura gūst ieņēmumus. Šādu maksājumu sistēmu izmantošana ir svarīga neatkarīgi no tā, vai monetizācijas sistēmu tieši pārvalda pakalpojums vai augšupielādētāji/izveidotāji.

| — | Sponsorēšanas līgumi starp zīmoliem un augšupielādētājiem. Sponsorēšanas vai produktu izvietošanas līgumi starp dažādu veidu trešās puses produktu un pakalpojumu zīmoliem un augšupielādētājiem (audiovizuālā satura izveidotājiem) kļūst par ierastu audiovizuālā satura monetizācijas veidu, arvien vairāk un vairāk zīmoliem slēdzot līgumus ar populāriem izveidotājiem vai ietekmētājiem, kuri piesaista daudz skatījumu. Dažos gadījumos pakalpojumi īpaši atbalsta vai veicina šādus līgumus, piemēram, rīkojot pasākumus trešās puses zīmoliem un izveidotājiem vai sniedzot loģistikas atbalstu. Lai gan video koplietošanas platformas pakalpojumi šādos līgumos tieši var nepiedalīties, viņi netieši gūst labumu no attiecīgo izveidotāju popularitātes un piesaistīto skatījumu skaita. Tāpēc šādu līgumu esamība liecina par audiovizuālā satura (netiešu) monetizāciju platformā. |
| --- | --- |

—

Sponsorēšanas līgumi starp zīmoliem un augšupielādētājiem. Sponsorēšanas vai produktu izvietošanas līgumi starp dažādu veidu trešās puses produktu un pakalpojumu zīmoliem un augšupielādētājiem (audiovizuālā satura izveidotājiem) kļūst par ierastu audiovizuālā satura monetizācijas veidu, arvien vairāk un vairāk zīmoliem slēdzot līgumus ar populāriem izveidotājiem vai ietekmētājiem, kuri piesaista daudz skatījumu. Dažos gadījumos pakalpojumi īpaši atbalsta vai veicina šādus līgumus, piemēram, rīkojot pasākumus trešās puses zīmoliem un izveidotājiem vai sniedzot loģistikas atbalstu. Lai gan video koplietošanas platformas pakalpojumi šādos līgumos tieši var nepiedalīties, viņi netieši gūst labumu no attiecīgo izveidotāju popularitātes un piesaistīto skatījumu skaita. Tāpēc šādu līgumu esamība liecina par audiovizuālā satura (netiešu) monetizāciju platformā.

| — | Lietotāju darbību izsekošana platformā. Arī tas, ka platforma dažādos tirgvedības/komerciālos nolūkos, piemēram, lai piedāvājumu pielāgotu atlasītu patērētāju uzvedībai vai īstenotu datu kopīgošanas līgumus, izseko lietotāju veiktās darbības ar pakalpojumā pieejamo audiovizuālo saturu, būtu jāuzskata par netiešas monetizācijas līdzekli. |
| --- | --- |

—

Lietotāju darbību izsekošana platformā. Arī tas, ka platforma dažādos tirgvedības/komerciālos nolūkos, piemēram, lai piedāvājumu pielāgotu atlasītu patērētāju uzvedībai vai īstenotu datu kopīgošanas līgumus, izseko lietotāju veiktās darbības ar pakalpojumā pieejamo audiovizuālo saturu, būtu jāuzskata par netiešas monetizācijas līdzekli.

4.   Audiovizuālā satura pamanāmību vai pievilcību uzlabojošu rīku pieejamība (11)

Īpašu rīku audiovizuālā satura pamanāmības vai pievilcības uzlabošanai pieejamība konkrētā pakalpojumā parasti liecina, ka šāds saturs nav tikai atvasināts vai neliela tā darbību daļa. Šādi rīki parasti arī liek lietotājiem vairāk saskarties ar audiovizuālo saturu.

Dalībvalstīm, tostarp to valsts regulatīvajām iestādēm, būtu īpaši jāņem vērā tālāk uzskaitītie rādītāji.

| — | Īpašas funkcijas vai darbības, kas veicina audiovizuālā satura patēriņu. Tas, ka lietotāju saskarne ietver īpašas funkcijas, kas veicina audiovizuālā satura patēriņu, liecina par šāda satura nozīmīgumu gan lietotājiem, gan platformas darbībām. Piemēram, tas, ka platforma bez jebkāda īpaša pieprasījuma vai lietotāja veiktām darbībām piedāvā vai rāda video galvenajā lapā vai platformas laika joslā, ir nozīmīgs elements, kas jāņem vērā. Valstu iestādes arī varētu ņemt vērā to, vai pakalpojums veicina vai dod priekšroku audiovizuālajam saturam lietotāju veiktās meklēšanas rezultātos un attiecīgi vai var uzskatīt, ka audiovizuālais saturs tiek aktīvi piedāvāts lietotājiem. |
| --- | --- |

—

Īpašas funkcijas vai darbības, kas veicina audiovizuālā satura patēriņu. Tas, ka lietotāju saskarne ietver īpašas funkcijas, kas veicina audiovizuālā satura patēriņu, liecina par šāda satura nozīmīgumu gan lietotājiem, gan platformas darbībām. Piemēram, tas, ka platforma bez jebkāda īpaša pieprasījuma vai lietotāja veiktām darbībām piedāvā vai rāda video galvenajā lapā vai platformas laika joslā, ir nozīmīgs elements, kas jāņem vērā. Valstu iestādes arī varētu ņemt vērā to, vai pakalpojums veicina vai dod priekšroku audiovizuālajam saturam lietotāju veiktās meklēšanas rezultātos un attiecīgi vai var uzskatīt, ka audiovizuālais saturs tiek aktīvi piedāvāts lietotājiem.

| — | Rīki, kas pieejami video vai ap tiem un ir veidoti, lai piesaistītu lietotājus un veicinātu viņu līdzdalību. Rīku vai sistēmu, piemēram, filtru, koplietošanas iespēju, ar audiovizuālo saturu īpaši savienotas reāllaika tērzēšanas vai video kopīgas skatīšanās tiešsaistē pieejamība liecina par pakalpojuma vēlmi veicināt lietotāju līdzdalību video un raidījumos un piesaistīt lietotāju uzmanību. Šādu rīku un sistēmu izmantošanas mērķis ir veicināt, uzlabot vai palielināt lietotāju audiovizuālos iespaidus platformā un audiovizuālā satura popularitāti. Tāpēc var uzskatīt, ka tie liecina par šāda satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībai vai darbībām. Šis rādītājs arī ietver jebkādu attīstību vai ieguldījumus, ko pakalpojumi veic inovatīvos, iegremdējošākos un interaktīvos veidos, kā koplietot un patērēt audiovizuālo saturu. Konkrēti – to, ka pakalpojums atbalsta īpašu hibrīdtelevīzijas lietotni, var uzskatīt par pazīmi, ka tas ne tikai padara iespējamu, bet arī aktīvi veicina audiovizuālā satura patēriņu. |
| --- | --- |

—

Rīki, kas pieejami video vai ap tiem un ir veidoti, lai piesaistītu lietotājus un veicinātu viņu līdzdalību. Rīku vai sistēmu, piemēram, filtru, koplietošanas iespēju, ar audiovizuālo saturu īpaši savienotas reāllaika tērzēšanas vai video kopīgas skatīšanās tiešsaistē pieejamība liecina par pakalpojuma vēlmi veicināt lietotāju līdzdalību video un raidījumos un piesaistīt lietotāju uzmanību. Šādu rīku un sistēmu izmantošanas mērķis ir veicināt, uzlabot vai palielināt lietotāju audiovizuālos iespaidus platformā un audiovizuālā satura popularitāti. Tāpēc var uzskatīt, ka tie liecina par šāda satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībai vai darbībām. Šis rādītājs arī ietver jebkādu attīstību vai ieguldījumus, ko pakalpojumi veic inovatīvos, iegremdējošākos un interaktīvos veidos, kā koplietot un patērēt audiovizuālo saturu. Konkrēti – to, ka pakalpojums atbalsta īpašu hibrīdtelevīzijas lietotni, var uzskatīt par pazīmi, ka tas ne tikai padara iespējamu, bet arī aktīvi veicina audiovizuālā satura patēriņu.

| — | Rīki vai sistēmas, kas lietotājiem ļauj izvēlēties, kāds audiovizuālais saturs viņiem tiek piedāvāts. Daži pakalpojumi sniedz lietotājiem iespēju izveidot pašiem savu audiovizuālo piedāvājumu, paziņojot, kas viņus interesē, vai īpaši atsakoties no noteiktiem satura veidiem. Šajā nolūkā parasti tiek izmantotas anketas, paraugi vai līdzīgas metodes. Šādi rīki vai sistēmas lietotājiem tiek piedāvāti, lai nezaudētu lietotāju uzmanību un līdzdalību audiovizuālajā saturā, un tāpēc liecina par audiovizuālās funkcionalitātes īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībām. |
| --- | --- |

—

Rīki vai sistēmas, kas lietotājiem ļauj izvēlēties, kāds audiovizuālais saturs viņiem tiek piedāvāts. Daži pakalpojumi sniedz lietotājiem iespēju izveidot pašiem savu audiovizuālo piedāvājumu, paziņojot, kas viņus interesē, vai īpaši atsakoties no noteiktiem satura veidiem. Šajā nolūkā parasti tiek izmantotas anketas, paraugi vai līdzīgas metodes. Šādi rīki vai sistēmas lietotājiem tiek piedāvāti, lai nezaudētu lietotāju uzmanību un līdzdalību audiovizuālajā saturā, un tāpēc liecina par audiovizuālās funkcionalitātes īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībām.

| — | Rīki vai sistēmas rezultātu izsekošanai un platformā augšupielādētā satura pārvaldībai. Pakalpojumi var arī uzlabot sava audiovizuālā satura pievilcību, piedāvājot augšupielādētājiem rīkus vai sistēmas, lai izsekotu un pārvaldītu pakalpojumā augšupielādētā satura rezultātus. To darot, pakalpojumi ļauj augšupielādētājiem labāk izprast savu skatītāju vēlmes, kas savukārt ļauj platformā piedāvāt pievilcīgāku saturu. Tāpēc būtu jāuzskata, ka šādu rīku pieejamība liecina par audiovizuālā satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībās. |
| --- | --- |

—

Rīki vai sistēmas rezultātu izsekošanai un platformā augšupielādētā satura pārvaldībai. Pakalpojumi var arī uzlabot sava audiovizuālā satura pievilcību, piedāvājot augšupielādētājiem rīkus vai sistēmas, lai izsekotu un pārvaldītu pakalpojumā augšupielādētā satura rezultātus. To darot, pakalpojumi ļauj augšupielādētājiem labāk izprast savu skatītāju vēlmes, kas savukārt ļauj platformā piedāvāt pievilcīgāku saturu. Tāpēc būtu jāuzskata, ka šādu rīku pieejamība liecina par audiovizuālā satura īpašo nozīmīgumu pakalpojuma darbībās.

IV.   PIEZĪMES PAR PROCEDŪRU

Lēmumu par to, vai audiovizuālā satura sniegšana ir pakalpojuma būtiska funkcionalitāte (AVMPD 1. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nolūkos), pieņem dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir attiecīgais pakalpojums, saskaņā ar AVMPD 28.a pantu.

Novērtējot, vai pakalpojums atbilst būtiskas funkcionalitātes kritērijam, valsts iestādei katrs gadījums būtu jāizskata atsevišķi un jāņem vērā attiecīgā pakalpojuma specifika.

Valstu iestādēm būtu jāinformē pakalpojuma sniedzēji par notiekošo vērtēšanu un tiesiskajām sekām, ko rada to uzskatīšana par video koplietošanas platformas pakalpojuma sniedzēju saskaņā ar AVMPD, un lai iegūtu nepieciešamo informāciju notiekošās vērtēšanas nolūkos.

Taču tam nevajadzētu liegt valstu iestādēm vērtēšanas ietvaros sadarboties ar regulatīvajiem partneriem citās dalībvalstīs. Šāda sadarbība varētu būt vēlama, jo īpaši lai iegūtu attiecīgos datus vai informāciju un ierobežotu risku, ka valstu regulatīvās iestādes atšķirīgi interpretē minētos rādītājus. Piemērotais forums šādas sadarbības veicināšanai ir Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA).

Valstu regulatīvās iestādes ir aicinātas pienācīgi informēt ERGA, vērtējot to, vai noteikti pakalpojumi atbilst būtiskas funkcionalitātes kritērijam un attiecīgi ir uzskatāmi par video koplietošanas platformas pakalpojumu. Konkrētāk, valstu regulatīvajām iestādēm būtu jāinformē ERGA par sākotnējiem secinājumiem, kā arī par apsvērumiem, kas ir to veiktā novērtējuma pamatā. Šajā saistībā ERGA būtu jāinformē Komisija par jebkādām būtiskām vai pastāvīgām neatbilstībām valstu regulatīvo iestāžu izmantotajās pieejās. Komisija informēs AVMPD kontaktkomiteju par šādām tendencēm.

---

(1)  Šo pamatnostādņu vajadzībām atsauces AVMPD saprot kā atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts), par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.), kā tā grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/1808 (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.)

(2)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI 5. pantā (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.).

(3)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/93/ES (2011. gada 13. decembris) par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI, 5. panta 4. punktā (OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.).

(4)  Kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris) par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm 1. pantā (OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.).

(5)  Šajā saistībā nozīmīgs ir arī Direktīvas (ES) 2018/1808 6. apsvērums, kurā no video koplietošanas platformas pakalpojumu definīcijas jomas tiek izslēgtas “ar saimniecisko darbību nesaistītas darbības, tādas kā audiovizuāla satura sniegšana privātās tīmekļa vietnēs un nekomerciālās interešu grupās”.

(6)  Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1808 51. apsvērumu, veicot pienācīgus pasākumus, ar kuriem aizsargā lietotājus un nepilngadīgos, būtu rūpīgi jālīdzsvaro piemērojamās pamattiesības, tostarp vārda brīvība.

(7)  Šī pieeja arī ir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1808 4. apsvērumu, kurā precizēts, ka sociālo mediju pakalpojumi būtu jāiekļauj Direktīvas darbības jomā, ja tie konkurē par tām pašām auditorijām un ieņēmumiem kā audiovizuālo mediju pakalpojumi.

(8)  AVMPD 4. apsvērums ietver atsauci uz sociālo mediju pakalpojumiem, kas “ir kļuvuši par svarīgu informācijas apmaiņas, izklaides un izglītošanas līdzekli, tostarp sniedzot piekļuvi raidījumiem un lietotāju veidotiem video” un kam “ir arī ievērojama ietekme tādā ziņā, ka tie lietotājiem atvieglo iespēju veidot un ietekmēt citu lietotāju viedokli”.

(9)  Audiovizuālā satura monetizācija ietver pakalpojuma gūtos tiešos ieņēmumus un netiešos ieguvumus. Pat gadījumos, kad pakalpojums nesaņem tiešus ieņēmumus, tas var netieši gūt labumu no lietotāju augšupielādētā un monetizētā audiovizuālā satura. Iespēja monetizēt savu saturu parasti stimulē veidotājus sagatavot augstākas kvalitātes saturu, lai piesaistītu skatījumus un attiecīgi arī ieņēmumus. No tā savukārt var gaidīt pozitīvu ietekmi uz popularitāti un pakalpojuma panākumiem.

(10)  Tas attiecas uz video reklāmām, kas tiek rādītas pirms satura, ko tās papildina, satura rādīšanas laikā vai pēc tā beigām.

(11)  Saskaņā ar AVMPD 1. panta 1. punkta aa) apakšpunktā minēto video koplietošanas platformu definīciju šīs rādītāju kategorijas nolūkos tiek uzskatīts, ka minētie rīki nesniedz attiecīgajai platformai tādu faktisku kontroli pār audiovizuālo saturu, kas līdzinātos “redakcionālai atbildībai” un attiecīgi kvalificētu to kā mediju pakalpojumu sniedzēju, nevis video koplietošanas platformas pakalpojumu (tas, vai tā tiešām ir, attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm ir jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi). Šīs pamatnostādnes arī neskar Direktīvas 2000/31/EK 12., 13. un 14. pantu, kā papildus precizēts Direktīvas (ES) 2018/1808 48. apsvērumā un AVMPD 28.b pantā.

---

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/10

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 13. panta 7. punktu par to, kā aprēķināt Eiropas darbu daļu pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu katalogos un noteikt šauru auditoriju un zemu apgrozījumu

(2020/C 223/03)

I.   PAMATINFORMĀCIJA

Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā (1) (turpmāk “AVMPD”) ir paredzēti stingrāki noteikumi par Eiropas darbu popularizēšanu. AVMPD 13. panta 1. punktā ir noteikts, ka pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā audiovizuālo mediju pakalpojumus pēc pieprasījuma (turpmāk “pēc pieprasījuma” jeb “video pēc pieprasījuma (VPP) pakalpojumi”), “gādā, lai to katalogos būtu vismaz 30 % Eiropas darbu, un nodrošina minēto darbu pamanāmību”.

AVMPD 13. panta 2. punktā ir noteikts: “Ja dalībvalstis prasa to jurisdikcijā esošajiem mediju pakalpojumu sniedzējiem finansiāli piedalīties Eiropas darbu veidošanā, (..) tās var arī prasīt šādas finansiālas iemaksas (..) veikt mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija ir to teritorijās, bet kuri uzņēmējdarbību veic citās dalībvalstīs.” Šādas iemaksas “ir samērīgas un nediskriminējošas”.

AVMPD 13. panta 6. punktā ir noteikts, ka uzņēmumiem ar zemu apgrozījumu vai šauru auditoriju piemēro obligātus atbrīvojumus no pienākumiem, kas paredzēti 13. panta 1. punktā, un no iespējamajām prasībām, kas noteiktas 13. panta 2. punktā. Kā skaidrots direktīvas 40. apsvērumā, atbrīvojumu mērķis ir nodrošināt, lai pienākumi attiecībā uz Eiropas darbu popularizēšanu negrautu tirgus attīstību un nekavētu jaunu tirgus dalībnieku ienākšanu.

Saskaņā ar AVMPD 13. panta 7. punktu šā dokumenta mērķis ir noteikt pamatnostādnes attiecībā uz to,

| a) | kā aprēķina Eiropas darbu daļu to pakalpojumu sniedzēju katalogos, kas piedāvā pakalpojumus pēc pieprasījuma; un |
| --- | --- |

a)

kā aprēķina Eiropas darbu daļu to pakalpojumu sniedzēju katalogos, kas piedāvā pakalpojumus pēc pieprasījuma; un

| b) | kā nosaka, kas ir šaura auditorija un zems apgrozījums iepriekšminēto atbrīvojumu kontekstā. |
| --- | --- |

b)

kā nosaka, kas ir šaura auditorija un zems apgrozījums iepriekšminēto atbrīvojumu kontekstā.

Pamatnostādnes nav saistošas. Izstrādājot šīs pamatnostādnes, Komisija pienācīgi apspriedās ar kontaktkomiteju, kā noteikts 13. panta 7. punktā. Ciktāl šajās vadlīnijās ir ietverta AVMPD interpretācija, Komisijas nostāja neskar Eiropas Savienības Tiesas sniegto interpretāciju.

II.   EIROPAS DARBU DAĻAS APRĒĶINS

1.   Aprēķins pēc nosaukumiem

Lineāro audiovizuālo mediju pakalpojumu (televīzijas apraides) tirgū Eiropas darbu daļu raidorganizāciju programmās aprēķina, atsaucoties uz raidlaiku. AVMPD 16. pantā ir noteikts, ka raidorganizācijām lielākā daļa sava raidlaika ir jāatvēl Eiropas darbiem. Tas skaidri atspoguļo laikā ierobežoto lineāro pakalpojumu raksturu, jo vienā un tajā pašā laikā un noteiktā laikposmā iespējams pārraidīt tikai ierobežotu skaitu programmu. Tādējādi ilguma elements ir specifiski saistīts ar televīzijas apraides to (lineāro) pakalpojumu īpašībām, kuru plānošanas pamatā ir ikdienas (24 stundu) programmas.

Uz pakalpojumu sniedzējiem, kuri piedāvā audiovizuālo mediju pakalpojumus pēc pieprasījuma (VPP), šādi ierobežojumi neattiecas. Pēc pieprasījuma sniegtu pakalpojumu gadījumā konkrēta raidījuma iekļaušana nav atkarīga no laika nišas pieejamības programmā. Turklāt konkrēta tāda raidījuma iekļaušana katalogā, kuram ir noteikts ilgums, neparedz cita līdzīga ilguma raidījuma izslēgšanu/aizstāšanu. Citiem vārdiem sakot, VPP pakalpojumu sniedzēji neveido savus katalogus, pamatojoties uz apsvērumiem, kas ir saistīti ar laiku, bet ņemot vērā iespējami liela skaita lietotāju rīcībā nodotu atsevišķu programmu pievilcību.

Arī no lietotāju skatpunkta izvēli skatīties raidījumus, kas pieejami pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu katalogos, neierobežo ar laiku saistīti apsvērumi, jo, skatoties konkrētu raidījumu, nav jāatsakās no visu citu tajā pašā laikā pieejamo raidījumu skatīšanās. VPP pakalpojumu būtību raksturo tieši tas, ka lietotājs no kataloga var izvēlēties un skatīties atsevišķu raidījumu paša izraudzītā laikā un tik reizes, cik viņš to vēlas.

Tā kā gan VPP pakalpojumu sniedzēju, gan šo pakalpojumu lietotāju attiecīgās izvēles ir saistītas ar atsevišķiem raidījumiem (pamatojoties uz, piemēram, uztverto kvalitāti, pievilcību, individuālo gaumi), Komisija uzskata, ka VPP pakalpojumu gadījumā, ņemot vērā to iezīmes, Eiropas darbu daļu katalogos atbilstošāk aprēķināt, pamatojoties uz nosaukumiem, nevis raidlaiku (skatīšanās laiku).

Izvēle par labu nosaukumiem katalogā, nevis satura ilgumam kā atbilstošai mērvienībai ir veikta, pamatojoties uz papildu apsvērumiem. Pirmkārt, VPP pakalpojumu sniedzējiem izvēloties raidījumus, ko iekļaut katalogos, Eiropas darbu daļas aprēķināšana, pamatojoties uz nosaukumiem, gan filmu, gan televīzijas (turpmāk tekstā “TV”) seriālu gadījumā ir neitrālāka. Ja aprēķinu veiktu, pamatojoties uz ilgumu, pakalpojumu sniedzējiem varētu rasties stimuls dot priekšroku Eiropas darbiem ar lielu kopējo ilgumu (piemēram, seriāliem ar lielu sēriju skaitu), lai viegli nodrošinātu 30 % daļu. Aprēķins, kura pamatā ir nosaukumi, ir neitrālāks, un domājams, ka tas sekmēs daudzveidīgāka Eiropas darbu piedāvājuma radīšanu.

Otrkārt, aprēķins, pamatojoties uz nosaukumiem, VPP pakalpojumu sniedzējiem, iespējams, būs mazāk apgrūtinošs salīdzinājumā ar aprēķinu, kura pamatā ir ilgums. Ir lielāka iespēja, ka VPP pakalpojumu sniedzējiem būs informācija par to, cik no viņu katalogos pieejamo nosaukumu kopskaita ir Eiropas darbu nosaukumi, nevis par to, kādu daļu no visu viņu katalogos iekļauto darbu kopējā skatīšanās laika veido Eiropas darbu kopējais skatīšanās laiks.

Treškārt, domājams, ka aprēķina veikšana, pamatojoties uz nosaukumiem, atvieglos attiecīgo valsts iestāžu veikto pārraudzību un kontroli, jo pārbaudīt un uzraudzīt nosaukumus ir vienkāršāk nekā kopējos skatīšanās laikus.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka, lai aprēķinātu Eiropas darbu daļu (30 %) pēc pieprasījuma sniegto pakalpojumu katalogos, ir lietderīgi balstīties uz (kopējo) nosaukumu skaitu katalogā.

2.   Kas ir nosaukums?

Mākslas filmu un TV filmu gadījumā katra katalogā iekļautā filma ir jāuzskata par nosaukumu. Arī dažādas franšīzes filmas (2) ir jāuzskata par atsevišķiem nosaukumiem katalogā.

Televīzijas seriālu vai citu serializētā (t. i., secīgu sēriju) formātā veidotu darbu gadījumā ir sarežģītāk noteikt, kas ir uzskatāms par nosaukumu. Televīzijas seriālu sērijas bieži grupē atšķirīgās sezonās. Šādos gadījumos rodas jautājums, vai viens nosaukums ir jāattiecina uz visu seriālu, vienu tā sezonu vai vienu atsevišķu sēriju.

Komisija uzskata, ka viens nosaukums attiecas uz vienu sezonu. Ja seriāliem piemērotu aprēķinu, pamatojoties uz sezonām, tiktu nodrošināta pilnmetrāžas filmām un TV filmām līdzīga pieeja. Viena seriāla sezona parasti ir vienas un tās pašas autoru/audiovizuālo profesionāļu grupas ilgstoša radoša darba rezultāts. Seriāla sezona ir veidota vienotā laikposmā, izmantojot vienu budžetu. Turklāt laišana tirgū un saistītie reklāmas pasākumi bieži vien tiek īstenoti saistībā ar atsevišķām sezonām. Šā iemesla dēļ darbu, kas ir veikts, lai radītu vienu seriāla sezonu, varētu uzskatīt par līdzīgu darbam, kas parasti jāiegulda, lai uzņemtu vienu filmu.

Turklāt aprēķina veikšana, pamatojoties uz sezonām, mazinātu iespējamos stimulus pakalpojumu sniedzējiem dot priekšroku Eiropas darbiem ar lielu kopējo ilgumu (piemēram, seriāliem vai cita formāta darbiem ar lielu sēriju skaitu), lai nodrošinātu vajadzīgo darbu daļu, tādējādi kaitējot īsākiem darbiem (piemēram, pilnmetrāžas filmām un augstas kvalitātes TV seriāliem) ar lielāku aprites potenciālu starp dalībvalstīm (3).

Taču dažu audiovizuālo darbu producēšanas izmaksas var būt lielākas salīdzinājumā ar citām katalogā iekļautajām vienībām, piemēram, lielu tiešo ieguldījumu vai licencēšanas izmaksu gadījumā saistībā ar augstas kvalitātes spēlfilmām, kuru sērijas ilgums un producēšanas izmaksas līdzinās pilnmetrāžas filmas ilgumam un producēšanas izmaksām. Šādos gadījumos, ja tas ir pamatoti, valsts iestādes varētu paredzēt iespēju piešķirt šiem darbiem augstāku svērumu, piemēram, ņemot vērā pakalpojumu sniedzēja pamatotu pieprasījumu.

3.   Aprēķins atbilstoši valstu katalogiem

Dažiem Savienībā aktīviem VPP pakalpojumu sniedzējiem ir vairāki valstu katalogi ar atšķirīgu saturu atkarībā no to mērķa valsts tirgus (dalībvalsts). Pakalpojumu sniedzējs, kurš apkalpo vairākas valstis, konkrētas valsts katalogā var iekļaut vietējo filmu nosaukumus, kuri var nebūt pieejami (vai kuru pieejamība var būt ļoti ierobežota) katalogos, kurus šis pats pakalpojumu sniedzējs piedāvā citās dalībvalstīs (4). Tāpēc ir jānosaka, kā šādos gadījumos būtu jāaprēķina Eiropas darbu daļa.

AVMPD 13. panta 1. punkta būtība ir nodrošināt, lai VPP pakalpojumu sniedzēji aktīvi sekmētu kultūras daudzveidības veicināšanas mērķa īstenošanu Savienībā, savā piedāvājumā iekļaujot obligātu Eiropas darbu daļu. Komisija uzskata, ka šo mērķi iespējams īstenot tikai tad, ja katrā valsts katalogā, kuru piedāvā VPP pakalpojumu sniedzēji, kuri darbojas vairākās valstīs, ir nodrošināta Eiropas darbu daļa 30 % apmērā. Tādējādi tiks nodrošināts, ka ikvienā dalībvalstī, kurā pakalpojumu sniedzējs piedāvā valsts katalogu, skatītājiem tiek piedāvāti Eiropas darbi. Šīs pieejas radīta priekšrocība ir arī tāda, ka tā, domājams, stimulēs Eiropas darbu apriti un pieejamību Savienībā.

Svarīgi atcerēties, ka izcelsmes valstij ir jānodrošina, lai tās jurisdikcijā strādājošie pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā pakalpojumus pēc pieprasījuma, izpildītu pienākumu iekļaut savos katalogos noteiktu daļu Eiropas darbu. Ja dalībvalsts jurisdikcijā esošais VPP pakalpojumu sniedzējs citās dalībvalstīs piedāvā atšķirīgus valsts katalogus, minētās jurisdikcijas dalībvalsts (t. i., izcelsmes valsts) pienākums ir nodrošināt ar Eiropas darbu daļu saistītā pienākuma izpildi attiecībā uz visiem dažādajiem valstu katalogiem.

4.   Laika dimensija

Faktiskā Eiropas darbu daļa VPP pakalpojumu katalogos dažādās dienās var būt atšķirīga. Piemēram, ja VPP pakalpojumu sniedzējs savā katalogā iekļauj jaunu TV seriālu, kas producēts trešā valstī, uz laiku – līdz brīdim, kad vēlāk tiek pievienoti papildu Eiropas darbi, – var samazināties kopējā Eiropas darbu daļa. No tā izriet jautājums, kurā laikā jānodrošina atbilstība prasībai par 30 %. Pakalpojumu sniedzējiem var noteikt prasību nodrošināt minēto atbilstību jebkurā laikā vai vidēji iepriekš noteiktā laikposmā. Piemērojot otro iespēju, būtu atļautas īslaicīgas svārstības.

AVMPD nav norādīts, kurai no abām iespējām būtu jādod priekšroka. Kultūras daudzveidības veicināšanas vēlamo mērķi attiecībā uz VPP katalogiem varētu sasniegt ar abām metodēm. Attiecīgi Komisija uzskata, ka dalībvalstis var brīvi izvēlēties, kuru metodi piemērot, lai pārraudzītu atbilstību AVMPD 13. panta 1. punktam. Tomēr, pieņemot lēmumu par pārraudzības metodi, dalībvalstīm būtu pienācīgi jāņem vērā vajadzība samazināt ar atbilstību un noteikumu izpildi saistīto administratīvo slogu, kā arī nodrošināt pārredzamību un juridisko noteiktību VPP pakalpojumu sniedzējiem.

III.   ŠAURAS AUDITORIJAS UN ZEMA APGROZĪJUMA NOTEIKŠANA

1.   Ievadpiezīmes

AVMPD 40. apsvērumā ir noteikts, ka, “lai nodrošinātu, ka pienākumi attiecībā uz Eiropas darbu popularizēšanu negrauj tirgus attīstību, un lai ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem”, prasības popularizēt Eiropas darbus nebūtu piemērojamas tādiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem nav ievērojamas klātbūtnes tirgū. Lai gan iepriekšminētie apsvērumi attiecas gan uz 13. panta 1. punktu, gan 13. panta 2. punktu, šos noteikumus raksturo konkrētas atšķirības, kuras ir jāņem vērā:

| — | izcelsmes dalībvalstij jānodrošina, lai tās jurisdikcijā esošie pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā pakalpojumus pēc pieprasījuma, izpildītu 13. panta 1. punktā paredzēto pienākumu iekļaut savos katalogos noteiktu daļu Eiropas darbu; iepriekšminētajai izcelsmes dalībvalstij arī jānodrošina 13. panta 6. punktā noteikto atbrīvojumu piemērošana šādiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

—

izcelsmes dalībvalstij jānodrošina, lai tās jurisdikcijā esošie pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā pakalpojumus pēc pieprasījuma, izpildītu 13. panta 1. punktā paredzēto pienākumu iekļaut savos katalogos noteiktu daļu Eiropas darbu; iepriekšminētajai izcelsmes dalībvalstij arī jānodrošina 13. panta 6. punktā noteikto atbrīvojumu piemērošana šādiem pakalpojumu sniedzējiem.

| — | Situācija saistībā ar 13. panta 2. punktu ir atšķirīga. Šajā punktā noteikts, ka ikviena dalībvalsts var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuru mērķauditorija ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā, bet kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, veiktu samērīgas un nediskriminējošas finansiālas iemaksas. Šādos gadījumos dalībvalstij, kurā atrodas mērķauditorija, ir jāpiemēro gan tās tiesiskais regulējums, kurā noteiktas šādas finansiālas iemaksas, gan AVMPD 13. panta 6. punktā paredzētie atbrīvojumi. |
| --- | --- |

—

Situācija saistībā ar 13. panta 2. punktu ir atšķirīga. Šajā punktā noteikts, ka ikviena dalībvalsts var prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuru mērķauditorija ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā, bet kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, veiktu samērīgas un nediskriminējošas finansiālas iemaksas. Šādos gadījumos dalībvalstij, kurā atrodas mērķauditorija, ir jāpiemēro gan tās tiesiskais regulējums, kurā noteiktas šādas finansiālas iemaksas, gan AVMPD 13. panta 6. punktā paredzētie atbrīvojumi.

Apsverot norādījumu sniegšanu par 13. panta 6. punktā paredzētajiem atbrīvojumiem un ņemot vērā šos atšķirīgos tiesiskos kontekstus, ir atbilstoši izvērtēt šo pienākumu īpašās iezīmes. Jo īpaši jāatceras, ka, kā precizēts 36. apsvērumā, “ņemot vērā tiešo saikni starp finansiāliem pienākumiem un dalībvalstu atšķirīgo kultūras politiku”, dalībvalstīm ir arī atļauts noteikt finansiālus pienākumus mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija ir tās teritorijā.

Tādējādi, nosakot šauras auditorijas un zemu apgrozījumu, ir svarīgi rast pienācīgu līdzsvaru starp mērķi saglabāt vajadzīgo inovāciju telpu mazākiem audiovizuālā tirgus dalībniekiem un veicināt kultūras daudzveidību, dalībvalstu kultūras politikas ietvaros atvēlot atbilstošu finansējumu Eiropas darbiem. Tāpēc, lai gan pamatnostādnes paredz atbrīvot uzņēmumus ar zemu apgrozījumu un šauru auditoriju no 13. pantā paredzētajiem pienākumiem, konkrētos gadījumos var būt nepieciešamas atsevišķas papildu garantijas, jo īpaši attiecībā uz finansiālo iemaksu piemērošanu, lai nodrošinātu audiovizuālo darbu un filmu finansēšanas sistēmu ilgtspējību.

2.   Atšķirība starp Savienības un valsts tiesību aktos noteiktajiem atbrīvojumiem

AVMPD 13. panta 2. punkts nesaskaņo pienākumus veikt finansiālas iemaksas nolūkā popularizēt Eiropas darbus. Šajā punktā ir tikai norādīts, ka dalībvalstis pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija ir to teritorijās, var piemērot pienākumu veikt finansiālas iemaksas tiešu ieguldījumu vai nodevu veidā saskaņā ar nediskriminācijas un samērīguma principiem. Tādējādi, ja dalībvalsts pieņem lēmumu izmantot šo iespēju, tās kompetencē ir noteikt un piemērot attiecīgos pienākumus.

Ja dalībvalstī šādas saistības ir spēkā vai ja tā nosaka mediju pakalpojumu sniedzējiem pienākumus finansiāli piedalīties Eiropas darbu veidošanā, un ja minētie pienākumi attiecas tikai uz tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī, šīs pamatnostādnēs nav piemērojamas. Tās ir piemērojamas tad, ja minētā dalībvalsts šādas prasības piemēro arī pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, bet kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. AVMPD 13. panta 6. punktā paredzēto atbrīvojumu mērķis nav aizstāt valsts līmenī paredzētos atbrīvojumus, ar kuriem paredz iemaksu veikšanas pienākumu piemērošanas jomu, bet gan nodrošināt garantijas pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem.

Tādējādi šajā sadaļā paredzētie norādījumi neskar mērķauditorijas dalībvalstu brīvību valsts līmenī noteikt atšķirīgus sliekšņus, kas piemērojami to jurisdikcijā esošajiem mediju pakalpojumu sniedzējiem.

Ir svarīgi ņemt vērā, ka dalībvalstīm, kuras piemēro finansiālo iemaksu pienākumus pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ir jāpiemēro nediskriminācijas princips. Tādējādi, ja dalībvalstīs ir spēkā vai tās valsts līmenī ievieš atbrīvojumus attiecībā uz pakalpojumu sniedzējiem, kuri veic uzņēmējdarbību to teritorijā, šie atbrīvojumi nediskriminējošā veidā ir jāpiemēro arī pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem – pat tad, ja sliekšņi ir augstāki, nekā norādīts šajās pamatnostādnēs.

3.   Zems apgrozījums

Saistībā ar zema apgrozījuma slieksni, kas jāizmanto kā 13. panta 6. punktā minētā atbrīvojuma pamatojums, Komisija atsaucas uz Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5).

Saskaņā ar pastāvošo politikas veidošanas pieeju mikrouzņēmumi ir a priori jāizslēdz no ierosinātā tiesiskā regulējuma piemērošanas jomas, izņemot gadījumus, kad ir apliecināta to iekļaušanas nepieciešamība un samērīgums (6). Tāpēc Komisija uzskata, ka zema apgrozījuma slieksni varētu noteikt, atsaucoties uz iepriekšminētajā Komisijas ieteikumā izstrādāto mikrouzņēmuma jēdzienu un konkrēti pamatojoties uz mikrouzņēmuma definīcijā izmantoto apgrozījuma slieksni (t. i., uzņēmumi, kuru kopējais gada apgrozījums nepārsniedz 2 miljonus EUR). Uzņēmuma ikgadējais apgrozījums ir jānosaka saskaņā ar iepriekšminēto Komisijas ieteikumu, ņemot vērā arī partneruzņēmumu un saistīto uzņēmumu apgrozījumu (7).

Mikrouzņēmumu ierobežotā lieluma un resursu dēļ tos jo īpaši var ietekmēt tiesību aktos noteiktie maksājumi. Nepiemērojot mikrouzņēmumiem pienākumu popularizēt Eiropas darbus (13. panta 1. punkts un 13. panta 2. punkts), netiek kavēta jaunu dalībnieku ienākšana tirgū. Tādējādi šī pieeja atbilst mērķim stimulēt jaunu uzņēmumu radīšanu un sekmēt tirgus attīstību.

Tajā pašā laikā AVMPD 40. apsvērumā ir noteikts, ka “zema apgrozījuma noteikšanā būtu jāņem vērā dažādie audiovizuālo tirgu lielumi dalībvalstīs”. Piemēram, atsevišķās dalībvalstīs valsts tirgus lielums ir aptuveni dažu miljonu euro vērtībā. Dažos gadījumos šādu tirgu vērtība ir ievērojami zemāka par desmit miljoniem euro. Šādos tirgos arī mikrouzņēmumu klātbūtni var uzskatīt par ievērojamu.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka dalībvalstīm ar mazākiem valsts audiovizuālo pakalpojumu tirgiem vajadzētu būt iespējai noteikt zemākus apgrozījuma sliekšņus. Pamatojoties uz vispārējām tirgus iezīmēm, šādi zemāki sliekšņi varētu būt pamatoti un samērīgi, ja tie paredz atbrīvojumu piemērošanu uzņēmumiem, kuru daļa attiecīgajā valsts audiovizuālo pakalpojumu tirgū ir mazāka par 1 % no kopējiem ieņēmumiem.

4.   Šaura auditorija

4.1.   Video pēc pieprasījuma pakalpojumi

4.1.1.   Metodoloģija

Saskaņā ar AVMPD 40. apsvērumu “šauru auditoriju var noteikt, piemēram, pamatojoties uz skatīšanās laiku vai pārdošanu, atkarībā no pakalpojuma būtības (..)”. Lineāro pakalpojumu kontekstā auditoriju parasti nosaka, pamatojoties uz skatīšanās laiku. VVP pakalpojumu gadījumā nav spēkā konkrēta auditorijas definīcija, un dalībvalstīs nav noteikti standartizēti nozares mērījumi. Tādējādi nav pieejami trešās puses pārbaudīti dati par auditoriju, kurus varētu izmantot, lai noteiktu, vai konkrēta VPP pakalpojumu sniedzēja auditorija ir šaura. Lai gan šī situācija nākotnē varētu mainīties, šajā posmā tik un tā ir jāparedz praktiska metode, lai AVMPD 13. panta mērķu īstenošanai varētu noteikt šauru VVP pakalpojumu sniedzēja auditoriju.

Kā paskaidrots 40. apsvērumā, jēdzienu “šaura auditorija” var saistīt ar, “piemēram”, pakalpojumu pārdošanu. Tā kā aplūkojamajā nozarē nav pieņemtu mērījumu, Komisija uzskata, ka šī pašlaik ir piemērotākā metode auditorijas noteikšanai VPP jomā.

Lai gan direktīva dalībvalstīm būtībā neaizliedz izmantot alternatīvus kritērijus, šajās pamatnostādnēs galvenā uzmanība ir vērsta uz metodi VPP pakalpojumu sniedzēju auditorijas noteikšanai, pamatojoties uz pakalpojumu pārdošanu.

VPP vidē konkrēta pakalpojuma lietotāju/skatītāju skaits ir šādas pārdošanas apjoma aizstājējvērtība. Konkrētāk, auditoriju varētu noteikt, pamatojoties uz atsevišķa pakalpojuma aktīvo lietotāju skaitu, piemēram, abonējama video pakalpojuma pēc pieprasījuma (AVPP) maksājošo abonentu skaitu, interaktīvu video darbu pēc pieprasījuma (IVDPP) unikālo pircēju/unikālo kontu, kas izmantoti to iegādei, skaitu, kā arī reklāmas video pēc pieprasījuma (RVPP) unikālo skatītāju skaitu.

IVDPP pakalpojumu gadījumā par aktīvajiem lietotājiem varētu uzskatīt, piemēram, lietotājus, kuri noteiktā laikposmā ir iegādājušies vismaz vienu no katalogā pieejamajiem nosaukumiem. RVPP gadījumā auditoriju varētu noteikt kā aktīvo lietotāju vidējo skaitu noteiktā laikposmā. Tādu abonentu gadījumā, kuri maksā par pakalpojumu komplektiem, kuri ietver arī VPP kontu, VPP pakalpojumu auditoriju, iespējams, nevarētu precīzi atspoguļot to abonentu skaits, kuri maksā par šo pakalpojumu komplektu kopumā, jo atsevišķi no šiem lietotājiem var nebūt VPP pakalpojumu lietotāji. Šādos gadījumos valsts iestādes var piemērot mērījumu, kura pamatā ir lietotāji, kuri noteiktā laikposmā ir faktiski piekļuvuši pakalpojuma video saturam. Visos šajos gadījumos vērā ņemtajam laikposmam jābūt atbilstošam un jēgpilnam (t. i., ne pārāk īsam), tas ir jānosaka iepriekš, un tas nedrīkst būt apgrūtinošs īstenošanas ziņā.

Praksē auditorija būtu jānosaka, ņemot vērā konkrētā pakalpojuma aktīvo lietotāju skaitu: VPP pakalpojuma auditorija būtu šī pakalpojuma lietotāju skaits, kas ir dalīts ar valsts tirgū pieejamu (līdzīgu) VPP pakalpojumu lietotāju kopskaitu un reizināts ar 100, lai iegūtu procentuālo daļu.

Tā kā auditorijas daļas ir laba pārdošanas aizstājējvērtība un atspoguļo attiecīgā pakalpojuma tirgus pozīciju šajā jomā, to pakalpojuma sniedzēju, kuriem ir mazs aktīvo lietotāju skaits, tirgus klātbūtne būtu neliela, tādējādi sniedzot pamatojumu 13. panta 6. punktā paredzētā atbrīvojuma piemērošanai. Šī metode ir arī tuva TV auditorijas daļas jēdzienam, kas atspoguļo to faktisko televizoru īpašnieku skaitu, kuri noteiktā laikposmā ir ieslēguši konkrētus kanālus, salīdzinājumā ar izlasē iekļauto televizoru kopskaitu.

4.1.2.   Slieksnis

Komisija uzskata, ka tie pakalpojumu sniedzēji, kuru auditorijas daļa konkrētā dalībvalstī nesasniedz 1 %, būtu jāuzskata par pakalpojumu sniedzējiem ar šauru auditoriju. Šis slieksnis liecina, ka šo pakalpojumu sniedzēju nodrošināto pakalpojumu izmantojums salīdzinājumā ar atbilstīgajiem valstu tirgiem ir neliels. Tas tā var būt, piemēram, tāpēc, ka pakalpojumu sniedzējs ir jauns dalībnieks valsts tirgū. Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, galveno Eiropas AVPP sniedzēju (8) daļa valstu tirgos, kuros tie darbojas, parasti būtiski pārsniedz 1 %.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija principā uzskata, ka ir atbilstīgi atbrīvot no 13. pantā noteiktajiem pienākumiem tos pakalpojumu sniedzējus, kuru auditorija attiecīgajā dalībvalstī ir mazāka par 1 %.

AVMPD 13. panta 1. punkta kontekstā tas nozīmē, ka šos pakalpojumu sniedzējus to izcelsmes dalībvalsts atbrīvo no pienākuma nodrošināt Eiropas darbu daļu tajos katalogos (kas ir paredzēti izcelsmes dalībvalstij vai citām dalībvalstīm), kuru auditorija nesasniedz iepriekšminēto slieksni. Attiecībā uz 13. panta 2. punktu tas nozīmē, ka mērķauditorijas dalībvalstis šos pakalpojumu sniedzējus atbrīvo no pienākuma finansiāli piedalīties Eiropas darbu veidošanā.

4.2.   Lineārie audiovizuālo mediju pakalpojumi

Lineāro pakalpojumu gadījumā auditorija ir noteikts jēdziens, un vairākās dalībvalstīs ir pieejami auditorijas mērījumu pakalpojumi. Tāpēc šauras auditorijas definīcijas pamatā jābūt AVMPD kontekstā jau pieņemtiem un izmantotiem rādītājiem, proti, attiecībā uz atsauces gadu aprēķinātajai dienas auditorijas daļai (9).

Ārvalstu pakalpojumu sniedzēju klātbūtnes ziņā lineāro pakalpojumu tirgus atšķiras no VPP tirgus. VPP gadījumā dalībvalstu tirgos lielā mērā dominē ārvalstu pakalpojumu sniedzēji. Lineāro pakalpojumu jomā situācija ir atšķirīga. Galvenie tirgus dalībnieki parasti ir TV grupas, kuras kopumā iegūst visu savu auditoriju vai lielu tās daļu savā iekšzemes tirgū. Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu ES audiovizuālo pakalpojumu tirgū ir maz tādu TV kanālu, kuri ir ieguvuši lielu auditorijas daļu. Lielākajai daļai kanālu ir mazas auditorijas daļas: tikai 5 % TV kanālu ir auditorijas daļas, kuras pārsniedz 10 %, un aptuveni 80 % TV kanālu jebkurā Savienības valstī ir auditorijas daļas, kas ir 2 % vai mazākas (10).

Šauras auditorijas slieksnis būtu jānosaka, ņemot vērā kanālu ar auditoriju saistītā klātbūtne un situācija lineāro audiovizuālo mediju pakalpojumu tirgū. Tāpēc, ņemot vērā lineāro pakalpojumu tirgus īpatnības, pārrobežu kanāli ar individuālo auditorijas daļu, kas attiecīgajā mērķauditorijas dalībvalstī nesasniedz 2 %, AVMPD 13. panta 6. punkta izpratnē būtu jāuzskata par kanāliem ar šauru auditoriju (11). Jo īpaši tādu pakalpojumu sniedzēju gadījumā, kuriem ir vairāki uz mērķauditoriju vērsti kanāli, dalībvalstis, piemērojot atbrīvojumu, var ņemt vērā pakalpojumu sniedzēja vispārējo stāvokli tirgū (12).

5.   Korekcijas, lai ņemtu vērā finansiālo iemaksu specifisko raksturu

AVMPD 13. panta 2. punktā ir minēti divu veidu finansiālo iemaksu veikšanas pienākumi Eiropas darbu veidošanā, proti, tieši ieguldījumi audiovizuālajā saturā un iemaksas valsts fondos (nodevas). Komisija uzskata, ka, nosakot atbilstošus sliekšņus, jāņem vērā šo pienākumu veidu atšķirīgā ietekme uz pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem. Tiešais ieguldījums (piemēram, ražošana, kopražošana, darbu tiesību iegāde) parasti ietver lielāku uzņēmējdarbības aktivitāti nekā nodevas samaksa, jo to raksturo cita līmeņa finansiālā iesaiste un saistītie riski. Ieguldījuma pienākuma izpilde ir atkarīga arī no tā, vai ir pieejami Eiropas darbi, tostarp filmu veidošanas projekti, kuros pakalpojumu sniedzējs varētu ieguldīt pieejamos resursus.

Komisija saprot, ka dažas dalībvalstis, jo īpaši atkarībā no to audiovizuālo pakalpojumu tirgus lieluma un struktūras, var uzskatīt par svarīgu piemērot finansiālo iemaksu veikšanas pienākumu arī tādiem pēc pieprasījuma sniegtu pakalpojumu nodrošinātājiem, kuru apgrozījums nesasniedz 2 miljonus EUR vai kuru auditorijas daļa ir mazāka par 1 %, kā arī pārrobežu lineāro pakalpojumu sniedzējiem, kuru auditorijas daļa nesasniedz 2 %, jo īpaši TV pakalpojumu sniedzējiem, jo to klātbūtne valsts tirgū tik un tā var tikt uzskatīta par būtisku. Lai rastu risinājumu šādās situācijās, dalībvalstis var pieņemt lēmumu par zemāku sliekšņu piemērošanu pienācīgi pamatotos gadījumus un saskaņā ar to kultūras politikas mērķiem, tostarp valsts audiovizuālās jomas un filmu finansēšanas sistēmu ilgtspējas nodrošināšanas mērķi.

Nosakot šos sliekšņus un piemērojamās finansiālās iemaksas, būtu jāņem vērā pakalpojumu sniedzēja finansiālā spēja, jāievēro nediskriminācijas un samērīguma principi, nedrīkstētu kavēt tirgus attīstību un būtu jāļauj ienākt tirgū jauniem dalībniekiem.

Saistībā ar pārrobežu tiešo ieguldījumu pienākumiem Komisija aicina dalībvalstis, jo īpaši tās, kurām ir lielāki audiovizuālie tirgi, apsvērt atbrīvojuma piemērošanu arī uzņēmumiem, kuru kopējais apgrozījums pārsniedz 2 miljonus EUR (13), nosakot augstāku slieksni, vai vismaz noteikt šiem uzņēmumiem mazāk apgrūtinošus ieguldījumu pienākumus, jo īpaši ņemot vērā iespējamās grūtības attiecīgajās dalībvalstīs atrast audiovizuālos darbus, kuros ieguldīt pieejamos resursus.

IV.   PIEZĪMES PAR PROCEDŪRU

Lai gan par AVMPD 13. panta 1. punkta un 13. panta 2. punkta īstenošanu ir atbildīgas valsts iestādes, tās šajās pamatnostādnēs aplūkotajās jomās tiek mudinātas aktīvi sadarboties ar citu dalībvalstu valsts iestādēm. Šāda sadarbība varētu būt noderīga, jo īpaši nolūkā apkopot attiecīgos datus vai informāciju, kā arī lai mazinātu valsts iestāžu interpretācijas atšķirību riskus. Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA) varētu būt piemērots forums šādas sadarbības sekmēšanai.

Ņemot vērā iepriekšminēto, valsts regulatīvās iestādes ERGA ietvaros tiek aicinātas apmainīties ar informāciju, datiem un paraugpraksēm, kā arī apspriest jebkādus jautājumus, kas tām varētu rasties, piemērojot šīs pamatnostādnes. Šajā kontekstā ERGA būtu jāinformē Komisija par būtiskām problēmām saistībā ar valsts regulatīvo iestāžu īstenotajām pieejām. Komisija ziņos AVMPD kontaktkomitejai par šādām norisēm.

AVMPD 13. panta 4. punktā noteikto ziņošanas pienākumu ietvaros dalībvalstīm jāziņo Komisijai par šo pamatnostādņu piemērošanu.

---

(1)  Šajās pamatnostādnēs atsauces uz “AVMPD” ir atsauces uz Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

(2)  Ar franšīzi jāsaprot tādu saistītu filmu virkne, kuras vieno kopīga izdomāta pasaule.

(3)  Saskaņā ar Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumu ES tiek uzņemti galvenokārt īsa formāta darbi (TV seriāli ar 26 vai mazāk sērijām). Konkrētāk, 90 % no visām TV filmām ir seriāli, kurus veido 26 vai mazāk sērijas, un 44 % no tiem ir TV filmas (1–2 sērijas). Tomēr šie īsformāta darbi veido nelielu daļu, t. i., 33 %, no darbu kopskaita. Turpretī tikai 10 % no uzfilmētajām filmām ir pilnmetrāžas TV spēlfilmas, tomēr tās veido 67 % no visām uzfilmētajām TV spēlfilmu stundām. Šajā pašā pētījumā izcelts, ka īsāka formāta filmas var uzskatīt par “augstas kvalitātes” TV filmām, kurām ir kopražošanas un eksporta potenciāls, savukārt garā formāta seriālu gadījumā parasti ir mazāki filmēšanas izdevumi un spēcīgāks nacionālais fons, turklāt domājams, ka to pārrobežu izmantošanas iespējas ir mazākas. Raugoties no šāda viedokļa, aprēķina veikšana, pamatojoties uz nosaukumiem un sezonām, varētu labvēlīgi ietekmēt tādu Eiropas darbu apriti, kuriem ir patiess pārrobežu izmantošanas potenciāls. Skatīt G. Fontaine, TV fiction production in the European Union, Eiropas Audiovizuālā observatorija, Strasbūra, 2017.

(4)  C. Grece, Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age – 2018. gada izdevums, Eiropas Audiovizuālā observatorija, Strasbūra, 2018.

(5)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (izziņots ar dokumenta numuru C(2003) 1422)) (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Jo īpaši skatīt ieteikuma 3. un 6. pantu.

(8)  Skatīt, piemēram, Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers (2018. gada decembris), publicēts Eiropas Audiovizuālās observatorijas gadagrāmatā (2019), Strasbūra, 2018. gada decembris.

(9)  Skatīt pārskatītās pamatnostādnes par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) 16. un 17. panta piemērošanas pārraudzību, Doc CC AVMSD (2011) 2, 3. lpp.

(10)  A. Schneeberger, The internationalisation of TV audience markets in Europe, Eiropas Audiovizuālā observatorija, Strasbūra, 2019, 16. lpp.

(11)  Šādiem tirgiem raksturīgi, ka dažiem kanāliem ir ļoti lielas auditorijas daļas (parasti 20 % dominējošo kanālu ir 80 % auditorijas) un lielam skaitam kanālu ir šauras auditorijas (vidēji 80 % TV kanālu Eiropā auditorijas daļa ir 2 % vai mazāka).

(12)  Tās var izvērtēt, vai pakalpojumu sniedzējs kopumā ir viens no dominējošajiem pakalpojumu sniedzējiem, kuram attiecīgajā valstī ir 80 % auditorijas.

(13)  Aprēķins veikts saskaņā ar noteikumiem Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/17

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 6. jūlijs

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1325 |
| JPY | Japānas jena | 121,78 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4516 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90505 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4848 |
| CHF | Šveices franks | 1,0642 |
| ISK | Islandes krona | 157,20 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,6218 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,705 |
| HUF | Ungārijas forints | 352,83 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4689 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8375 |
| TRY | Turcijas lira | 7,7743 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6230 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5333 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7769 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7293 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5753 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 350,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,2761 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9498 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5610 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 328,00 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8441 |
| PHP | Filipīnu peso | 55,871 |
| RUB | Krievijas rublis | 81,3769 |
| THB | Taizemes bāts | 35,158 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,9745 |
| MXN | Meksikas peso | 25,1207 |
| INR | Indijas rūpija | 84,4535 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1325

JPY

Japānas jena

121,78

DKK

Dānijas krona

7,4516

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90505

SEK

Zviedrijas krona

10,4848

CHF

Šveices franks

1,0642

ISK

Islandes krona

157,20

NOK

Norvēģijas krona

10,6218

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,705

HUF

Ungārijas forints

352,83

PLN

Polijas zlots

4,4689

RON

Rumānijas leja

4,8375

TRY

Turcijas lira

7,7743

AUD

Austrālijas dolārs

1,6230

CAD

Kanādas dolārs

1,5333

HKD

Hongkongas dolārs

8,7769

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7293

SGD

Singapūras dolārs

1,5753

KRW

Dienvidkorejas vona

1 350,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,2761

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9498

HRK

Horvātijas kuna

7,5610

IDR

Indonēzijas rūpija

16 328,00

MYR

Malaizijas ringits

4,8441

PHP

Filipīnu peso

55,871

RUB

Krievijas rublis

81,3769

THB

Taizemes bāts

35,158

BRL

Brazīlijas reāls

5,9745

MXN

Meksikas peso

25,1207

INR

Indijas rūpija

84,4535

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 223/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Permira Holdings Limited (“Permira”, Gērnsija), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited (“Permira”, Gērnsija),

| — | Warburg Pincus LLC (“Warburg Pincus”, ASV), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC (“Warburg Pincus”, ASV),

| — | Tilney Group Limited (“Tilney”, Apvienotā Karaliste), kuru pilnībā kontrolē Permira Holdings Limited (“Permira”, Gērnsija) un |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited (“Tilney”, Apvienotā Karaliste), kuru pilnībā kontrolē Permira Holdings Limited (“Permira”, Gērnsija) un

| — | Smith & Williamson Holdings Limited (“Smith & Williamson”, Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited (“Smith & Williamson”, Apvienotā Karaliste).

Permira un Warburg Pincus Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumiem Smith & Williamson un Tilney. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Permira ir privātkapitāla sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pārvaldības pakalpojumus vairākiem ieguldījumu fondiem, |
| --- | --- |

—

Permira ir privātkapitāla sabiedrība, kas sniedz ieguldījumu pārvaldības pakalpojumus vairākiem ieguldījumu fondiem,

| — | Warburg Pincus ir pasaules mēroga privātkapitāla sabiedrība ar centrālo biroju Ņujorkā. Uzņēmumi, kas ir Warburg Pincus portfelī, darbojas dažādās nozarēs, tostarp enerģētikas, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, rūpniecības un uzņēmējdarbības pakalpojumu, tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļu un telekomunikāciju nozarē, |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus ir pasaules mēroga privātkapitāla sabiedrība ar centrālo biroju Ņujorkā. Uzņēmumi, kas ir Warburg Pincus portfelī, darbojas dažādās nozarēs, tostarp enerģētikas, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, rūpniecības un uzņēmējdarbības pakalpojumu, tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļu un telekomunikāciju nozarē,

| — | Tilney ir neatkarīga kapitāla pārvaldības sabiedrība ar centrālo biroju Londonā, kurai ir biroji visā Apvienotajā Karalistē. Tā galvenokārt nodarbojas ar finanšu plānošanas, ieguldījumu pārvaldības un konsultāciju pakalpojumu sniegšanu privātiem klientiem, |
| --- | --- |

—

Tilney ir neatkarīga kapitāla pārvaldības sabiedrība ar centrālo biroju Londonā, kurai ir biroji visā Apvienotajā Karalistē. Tā galvenokārt nodarbojas ar finanšu plānošanas, ieguldījumu pārvaldības un konsultāciju pakalpojumu sniegšanu privātiem klientiem,

| — | Smith & Williamson ir neatkarīga finanšu un profesionālo pakalpojumu sabiedrība ar centrālo biroju Londonā, kurai ir biroji Apvienotajā Karalistē un Īrijā. Smith & Williamson sniedz profesionālus, finanšu un ieguldījumu pārvaldības pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson ir neatkarīga finanšu un profesionālo pakalpojumu sabiedrība ar centrālo biroju Londonā, kurai ir biroji Apvienotajā Karalistē un Īrijā. Smith & Williamson sniedz profesionālus, finanšu un ieguldījumu pārvaldības pakalpojumus privātpersonām un uzņēmumiem.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Wiliamson

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/20

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 223/06)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA/AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Casciotta d’Urbino”

ES Nr.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018.

ACVN (X) AĢIN ()

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP [ACVN “Casciotta d’Urbino” aizsardzības konsorcijs], Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pezāro un Urbīno, Itālija), tālr. +39 0721879832, fakss +39 0721879807; e-pasta adrese: casciottadiurbino@.it.

ACVN “Casciotta d’Urbino” aizsardzības konsorcija sastāvā ir “Casciotta d’Urbino” siera ražotāji. Tam ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu atbilstīgi Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktam.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☒

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☐ | Saikne |
| --- | --- |

☐

Saikne

| ☒ | Marķējums |
| --- | --- |

☒

Marķējums

| ☒ | Cits: specifikācijas pantus pārdēvē un iekļauj dažus pantus par nosaukumu un par kontroles iestādi. |
| --- | --- |

☒

Cits: specifikācijas pantus pārdēvē un iekļauj dažus pantus par nosaukumu un par kontroles iestādi.

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

ACVN “Casciotta d’Urbino” tika reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā minētajai procedūrai.

Informācija par attiecīgo ACVN ir pieejama Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības resursu ministrijas 1993. gada 4. augusta dekrētā, kopsavilkumā un piecas lappuses garajā ziņojumā.

Tāpēc ar šo grozījumu visu šajos dažādajos dokumentos ietverto informāciju iekļauj produkta specifikācijā, tādējādi saskaņojot specifikāciju ar minēto regulu.

Produkta apraksts

Grozījums attiecas uz specifikācijas 2. pantu (Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības resursu ministrijas 1995. gada 4. augusta dekrēts), vienotā dokumenta pašreizējo 3.2. punktu.

| — | Palielina siera rituļu augstuma maksimālo robežvērtību. |
| --- | --- |

—

Palielina siera rituļu augstuma maksimālo robežvērtību.

Teksta pašreizējā redakcija ir šāda:

“Rituļa augstums ir 5–7 cm”.

To aizstāj ar šādu redakciju:

“Rituļa augstums ir 5–9 cm”.

Kā pierādījies gadu gaitā veiktajās pārbaudēs, siera rituļa augstums var pārsniegt 7 cm, kas pašreiz minēti specifikācijā, diametra un svara prasībām paliekot nemainīgām.

Šo lielumu groza, lai sierus nevarētu atzīt par neatbilstošiem tikai tādas produkta specifikācijas izstrādē pieļautas kļūdas dēļ, kura būtībā radusies tāpēc, ka pieejamie dati pilnībā neatspoguļoja “Casciotta d’Urbino” siera ražošanas faktiskos apstākļus.

| — | Pievieno šādu teikumu:

  “Sieru virsmas pārklāšanai var izmantot jebkuru vielu, kas ir atļauta ar piemērojamajiem noteikumiem. Ārējā virsma (miza) nav ēdama.” |
| --- | --- |

—

Pievieno šādu teikumu:

“Sieru virsmas pārklāšanai var izmantot jebkuru vielu, kas ir atļauta ar piemērojamajiem noteikumiem. Ārējā virsma (miza) nav ēdama.”

Lai gan pašreizējā specifikācijā šī prakse, ko īsteno daži siera ražotāji, nav aizliegta, ieteicams iekļaut šo skaidro norādi.

Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskā apgabala definīciju pielāgo administratīvajām izmaiņām, norādot, ka dažas pašvaldības ir Rimini provinces teritorijā. Specifikācijas 1. pants (Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības resursu ministrijas 1995. gada 4. augusta dekrēts), kopsavilkuma f) punkts, vienotā dokumenta 4. punkts.

Pašreizējā redakcija ir šāda:

““Casciotta d’Urbino” ražo un nogatavina Pezāro un Urbīno provincē, kas ir arī izmantotā piena izcelsmes apgabals.”

To aizstāj ar šādu redakciju:

““Casciotta d’Urbino” ražo un nogatavina Pezāro un Urbīno provincē, kā arī šādu pašvaldību teritorijā: Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo un Pennabilli Rimini provincē. Šis ir arī izmantotā piena izcelsmes apgabals.”

Novafeltria

Talamello

Sant’Agata Feltria

Casteldelci

Maiolo

San Leo

Pennabilli

Pats ģeogrāfiskais apgabals nav mainījies, taču dažas pašvaldības, kas nosaukuma reģistrēšanas laikā atradās Pezāro un Urbīno provinces teritorijā, nu atrodas Rimini provinces teritorijā.

Izcelsmes apliecinājums

Izcelsmes apliecinājums

Pievieno pantu, kurš attiecas tieši uz izcelsmes apliecinājumu un pašreiz specifikācijā nav iekļauts.

Pantu izsaka šādā redakcijā:

“4. pants

Izcelsmes apliecinājums

Visus ražošanas posmus uzrauga, katrā posmā dokumentējot izejmateriālus un gatavo produkciju. Tā tiek nodrošināta produktu izsekojamība, ko sekmē arī lauksaimnieku, siera ražotāju, nogatavināšanas vietu, sadalītāju un iepakotāju norādīšana kontroles iestādes reģistros un visu saražoto daudzumu savlaicīga deklarēšana. Visas reģistros norādītās fiziskās un juridiskās personas pārbauda kontroles iestāde, kā noteikts specifikācijā un attiecīgajā pārbaužu plānā.”

Pievienojot produkta specifikācijai informāciju par izcelsmes apliecinājumu, tā tiks saskaņota ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem.

Ražošanas metode

Ražošanas metode

| — | Produkta specifikācijas 2. panta pirmo daļu groza, svītrojot:






  — | vārdkopu, ar ko sieru raksturo kā “pusvārītu sieru”, |
| --- | --- | --- |

—

Produkta specifikācijas 2. panta pirmo daļu groza, svītrojot:

—

vārdkopu, ar ko sieru raksturo kā “pusvārītu sieru”,

| — | frāzi “divās slaukšanas reizēs dienā”. |
| --- | --- |

—

frāzi “divās slaukšanas reizēs dienā”.

Pašreizējā redakcija ir šāda:

“Casciotta d’Urbino” ir pusvārīts siers, ko 3. pantā norādītajā noteiktajā apgabalā ražo no piena: 70–80 % aitas pilnpiena, kā arī govs pilnpiena, kas iegūts divās slaukšanas reizēs dienā un veido pārējos 20–30 % izmantotā piena.”

To aizstāj ar šādu redakciju:

““Casciotta d’Urbino” ir siers, ko 3. pantā norādītajā noteiktajā apgabalā ražo no piena: 70–80 % aitas pilnpiena, kā arī govs pilnpiena, kas veido pārējos 20–30 % izmantotā piena.”

Vārdu “pusvārīts” svītro, jo “Casciotta d’Urbino” neatbilst visbiežāk izmantotajās klasifikācijās iekļautās “pusvārīta siera” (“formaggio a pasta semicotta”) definīcijas prasībām. Gadu gaitā šī definīcija sagādājusi problēmas kontroles posmā. Tāpēc, svītrojot šo jēdzienu, tiek labota neprecizitāte pašreizējā specifikācijā, nemainot produkta specifiku vai īpašības.

Atsauci uz divām slaukšanas reizēm dienā svītro, jo ir jāievieš iespēja izmantot robotizētas slaukšanas sistēmas.

Gadu gaitā veiktās pārbaudēs pierādījies, ka, lai pārliecinātos par to, ka sieram ir produkta specifikācijā norādītās īpašības, pietiek ar to, ka pārbauda siera atbilstību nepieciešamajai tauku/kazeīna attiecībai. Robotizētas slaukšanas sistēmas izmantošana neietekmē piena īpašības tehniskā vai zinātniskā ziņā, un tiek uzlaboti dzīvnieku labturības standarti.

| — | Specifikācijā iekļauj informāciju par lauksaimniecības dzīvnieku šķirnēm un barību; līdz šim minētā informācija bija iekļauta tikai ACVN “Casciotta d’Urbino” aizsardzības konsorcija rīcībā esošajos dokumentos. |
| --- | --- |

—

Specifikācijā iekļauj informāciju par lauksaimniecības dzīvnieku šķirnēm un barību; līdz šim minētā informācija bija iekļauta tikai ACVN “Casciotta d’Urbino” aizsardzības konsorcija rīcībā esošajos dokumentos.

Failā, kas izmantots nosaukuma “Casciotta d’Urbino” reģistrācijai, norādīto šķirņu saraksts faktiski uzskatāms drīzāk par reprezentatīvu, nevis izsmeļošu to aitu šķirņu sarakstu, kuras reģistrēšanas laikā atradās saimniecībās.

Dokumentācijā, kas pievienota Komisijas materiālos iekļautajam reģistrācijas pieteikumam, nav norādītas liellopu šķirnes, toties ir norādītas šādas aitu šķirnes: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Vissana, Merino.

Sarda

Sopravvissana

Gentile di Puglia

Vissana

Merino

Ražotāju apvienības dokumentos, kas ir plašāki un detalizētāki, norādītas šādas

aitu šķirnes: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Pinzirita un šo šķirņu krustojumi;

Sarda

Sopravvissana

Gentile di Puglia

Merino

Comisana

Massese

Vissana

Cornella White

Fabrianese

Pinzirita

liellopu šķirnes: Frisona Italiana, Bruna italiana, Pezzata Rossa italiana, Jersey un šo šķirņu krustojumi.

Frisona Italiana

Bruna italiana

Pezzata Rossa italiana

Jersey

Attiecīgi ierosinātajā specifikācijas redakcijā iekļauj to aitu un liellopu šķirņu pilnu sarakstu, kuru pienu izmanto “Casciotta d’Urbino” ražošanā.

Ierosina pievienot arī šādas aitu šķirnes: Delle Langhe,
  Lacuane un Assaf.

Delle Langhe,

Lacuane

Assaf

Minēto šķirņu pievienošanas pamatojums ir arī to pielāgotība turēšanai daļēji stacionārās novietnēs. Aptuveni 10 gadus lauku saimniecībām bieži, pat dienas laikā, uzbrukuši apgabalā klaiņojošie vilki, nodarot kaitējumu, tāpēc lauksaimnieki ir bijuši spiesti samazināt ganību laikus un dot priekšroku šķirnēm, kas ir labāk pielāgotas turēšanai novietnēs (ja nepieciešams).

Pievieno šādu jaunu tekstu:

“Aitu šķirnes ir šādas: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita un šo šķirņu krustojumi.

“

Sarda

Sopravvissana

Gentile di Puglia

Merino

Comisana

Massese

Vissana

Cornella White

Fabrianese

Delle Langhe

Lacaune

Assaf

Pinzirita

Govs pienu iegūst no šķirņu Frisona Italiana, Bruna italiana, Pezzata Rossa italiana, Jersey un to krustojumu govīm.”

Frisona Italiana

Bruna italiana

Pezzata Rossa italiana

Jersey

Attiecībā uz dzīvnieku barību tekstā minēts:

“Lauksaimniecības dzīvniekus var turēt novietnēs vai ganībās.

Vismaz 50 % no piena lopu pamatbarības, ko veido lopbarība (svaiga vai žāvēta), dzīvnieku barība vai barības koncentrāti, ir jābūt no 3. pantā norādītā izcelsmes apgabala, un šāda barība jāizēdina govīm laktācijas periodā, cietstāvošām govīm un telēm, kas vecākas par 7 mēnešiem. Ikdienas devā vismaz 75 % lopbarībā esošās sausnas jābūt no dzīvnieku barības, kas iegūta 3. pantā norādītajā piena ražošanas apgabalā. Atļautā lopbarība ir šāda: svaiga lopbarība no pastāvīgajām vai pagaidu pļavām, dažādu sugu lopbarības augi, laukā žāvēts dažādu sugu lopbarības augu siens, labības salmi, zāles skābbarība, kapāta zāle, skābsiens. Atļautā dzīvnieku barība ir šāda: labība un labības produkti, kukurūzas rauši, eļļas augi un eļļas augu produkti, bumbuļi un saknes, sausā lopbarība un cukurrūpniecības produkti, piemēram, melase un/vai no tās iegūti produkti – tikai tehnoloģisko aktivatoru un aromatizētāju veidā –, nepārsniedzot 2,5 % no dienas barības devas sausnas. Turklāt atļauts izēdināt arī: pākšaugu sēklas un kaltētus ceratonijas augļus un no tiem iegūtus produktus, taukvielas, minerālsāļus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, un piedevas, piemēram, vitamīnus, mikroelementus, aminoskābes, aromatizētājus un antioksidantus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka atļauti ir tikai dabiskie vai dabiskajiem identiski antioksidanti un aromatizētāji. Pārtikas piedevu premiksos atļauts izmantot inaktivētu alus raugu.

Aitu pamatbarība ir lopbarība (svaiga vai konservēta), dzīvnieku barība un/vai koncentrāti, no kuriem vismaz 50 % ir jābūt no 3. pantā norādītā izcelsmes apgabala. Ikdienas devā vismaz 75 % lopbarībā esošās sausnas jābūt no dzīvnieku barības, kas iegūta 3. pantā norādītajā piena ražošanas apgabalā.

Abu dzīvnieku veidu lopbarības izcelsmes vieta nav tikai noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, jo, ņemot vērā ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus un to, ka arvien vairāk lauksaimnieku izbeidz savu darbību, nav paredzams, ka pašreiz vai nākotnē šajā apgabalā būs iespējams pilnībā nodrošināt lauku saimniecībām vajadzīgo barību. Tā kā šo barību nav iespējams aizstāt ar citu augstākās kvalitātes lopbarību no šā apgabala, jāatļauj izmantot lopbarību, koncentrātus un papildbarību, kas nav no noteiktā apgabala. Šiem produktiem ir augsta noārdīšanās un šķīšanas pakāpe (barība, kuras daļiņu izmērs ir mazāks par 0,8 cm), un tie nodrošina enerģiju (galvenokārt no rezerves ogļhidrātiem, piemēram, cietes) un mikrobiomai viegli pieejamas olbaltumvielas. Tā kā tiem ir tikai fizioloģiska mikrobiomas atbalsta funkcija, tie nekādi neietekmē piena un “Casciotta d’Urbino” īpašības. Tādas bagātīgas, lopbarībā balstītas barības uzņemšana, kurā vismaz 75 % no dienas devā ietilpstošās lopbarības sausnas ir no noteiktā apgabala, veicina izejvielas un gatavā produkta ķīmisko un sensoro īpašību veidošanos. Tādējādi tā veido būtisku saikni starp izejvielām, gatavo produktu un apgabalu.”

Šo grozījumu izdara tāpēc, ka ir nepieciešams saskaņot produkta specifikāciju ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem.

| — | Pašreizējās specifikācijas 2. panta a) apakšpunkta grozījums. |
| --- | --- |

—

Pašreizējās specifikācijas 2. panta a) apakšpunkta grozījums.

Šajā pantā nu ir paredzēts, ka piens var būt svaigs vai pasterizēts. Tajā ir paredzēta arī iespēja izmantot ieraugu. Ir arī pārformulēts teikums, kurā apraksta posmu pēc rūgušpiena biezmasas izņemšanas.

Pašreizējā redakcija ir šāda:

“Aitas un govs piena sarecināšanu veic aptuveni 35 °C, izmantojot šķidro un/vai pulverveida himozīnu. Sieriem jābūt ar roku presētiem piemērotās veidnēs, izmantojot raksturīgo paņēmienu.”

To aizstāj ar šādu redakciju:

“Svaigā vai pasterizētā aitas un govs piena sarecināšanu veic aptuveni 35 °C, izmantojot šķidro un/vai pulverveida himozīnu. Var izmantot arī ieraugu. Rūgušpiena biezmasa ir jāieliek piemērotās veidnēs ar mērķi izspiest sūkalas.”

Tā kā pašreizējā specifikācijā nav norādes par to, vai pienam jābūt svaigam vai termiski apstrādātam, ir atzīts par lietderīgu precizēt (arī tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu uzraudzību), ka izmantojamais piens var būt vai nu svaigs, vai termiski apstrādāts. Faktiski tā vienmēr bijusi “Casciotta d’Urbino” ražošanā īstenota prakse.

Piena mikrobioloģisko īpašību vispārēja uzlabošanās, kas konstatēta pēdējos gados, izraisīja klātesošo baktēriju skaita būtisku samazināšanos, un tas, savukārt, atsevišķos gadījumos radīja problēmas recināšanas un nogatavināšanas posmā. Lai pārvarētu šīs potenciālās problēmas, specifikācija nu paredz iespēju izmantot pienskābes baktēriju ieraugu.

| — | Groza 2. panta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

Groza 2. panta b) apakšpunktu.

Teksta pašreizējā redakcija ir šāda:

“Siera ražotāji var sieru vai nu sālīt ar sauso paņēmienu, vai pamīšus sālīt sālsūdenī un ar sauso paņēmienu. Siers ir jānogatavina vismaz 20–30 dienas 10–14 °C un 80–90 % mitrumā atkarībā no lieluma.”

To aizstāj ar šādu redakciju:

“Sālīšana. Siera ražotāji var sieru vai nu sālīt ar sauso paņēmienu, vai sālīt sālsūdenī. Siers ir jānogatavina vismaz 15–30 dienas 8–14 °C un 80–90 % mitrumā atkarībā no lieluma.”

Sālīšanas paņēmienu aprakstu izsaka citā redakcijā, minimālo nogatavināšanas laiku samazina no 20 dienām līdz 15 dienām, un minimālo nogatavināšanas temperatūru samazina no 10 °C līdz 8 °C.

Ražotāji, specifikācijā izmantojot vārdu “pamīšus”, bija paredzējuši abas minētās iespējas kā alternatīvas, t. i., ka siera ražotāji var izvēlēties vienu vai otru iespēju. Tāpēc nolemts vienkāršot šā ražošanas posma aprakstu ar mērķi novērst jebkādus pārpratumus.

Attīstītās tehnoloģijas, ko siera ražotāji gadu gaitā sākuši izmantot, tai skaitā pielāgojumi, ko tie veikuši, lai panāktu atbilstību ES veselības un higiēnas jomas tiesību aktiem, ir uzlabojuši ražošanas procesu, tāpēc “Casciotta d’Urbino” produkta specifikācijā norādītie standarti ir sasniedzami, izmantojot īsāku nogatavināšanas laiku.

Nogatavināšanas temperatūra bija jāsamazina, jo pēdējos gados, “Casciotta d’Urbino” nogatavināšanas vietās izmantojot precīzākus termometrus, atklājies, ka šis parametrs ir jāpārskata, lai novērstu produkta neatbilstību “Casciotta d’Urbino” īpašībām.

Saikne

Saikne

Specifikācijā iekļauj arī pantu, kas attiecas tieši uz saikni, kura līdz šim aprakstīta tikai kopsavilkumā. Tāpēc informāciju no kopsavilkuma d) un f) punkta iekļauj specifikācijā, ieviešot 6. pantu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”. Daļa informācijas ir arī iekļauta atbilstoši ES regulai.

Iekļauj šādu pantu:

“6. pants

Saikne ar vietējo apgabalu

Saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir īpaši vietējie augsnes un klimatiskie apstākļi, kā arī lauksaimniecības prakse, kuru galvenokārt īsteno, izmantojot vietējās ganības. Ļoti degradētu vai degradējamu ganību racionāla izmantošana novērš pārmērīgu izmantošanu un uzlabo ganību īpašības, nodrošinot lielāku līdzsvaru starp lauksaimniecības, mežsaimniecības un ganību zemēm. Sekmējošs faktors ir augkopības ekstensifikācija, ar ko ne tikai nodrošina lauksaimniecības un mežsaimniecības zemju uzturēšanu, bet arī piešķir tām raksturīgo sastāvu, kas pienam un tādējādi arī sieram dod tam raksturīgo smaržu un garšu. Būtiski cilvēkfaktori ir siera vēsturiskā klātbūtne un tā izplatīšanās noteiktajā apgabalā.

Konkrēti aitu un liellopu audzēšana sākta jau 1500. gadā, kad to veicināja hercogu Montefeltro [Montefeltro] un Roveres [Rovere] pieeja savās zemēs ierobežot dzīvnieku sezonālu pārvietošanu.

Montefeltro

Rovere

Daudz pierādījumu jau no renesanses laika liecina, ka siera ražošana noteiktajā apgabalā ir vēsturiska.

Produkta īpatnības ir tā lielums, svars un rituļa augstums, kas ir cieši saistīti ar tādu Urbania apgabalam tipisku terakotas un māla veidņu izmantošanu, kurām ir slēgts, izliekts pamats un caurumiņš sūkalu notecināšanai.

Urbania

Vēl viena specifiska iezīme ir siera ražošanā izmantotā piena maisījuma sastāvs (70 % aitas piena un 30 % govs piena).

Ražošanas metodes, gadsimtiem ilgi piekoptās tradīcijas un klimatiskie un vides apstākļi piešķir šim produktam tā specifiskās organoleptiskās un komerciālās īpašības. “Casciotta d’Urbino” ir plāna miza, kura pēc nogatavināšanas parasti iegūst salmu krāsu. Pārgriežot redzama gaiša salmu krāsas masa ar maigu un drupenu konsistenci, un tai raksturīgs viegls acojums (šos caurumiņus dēvē par “buchini”, un tie rodas, dabiski veidojoties gāzei). Ja “Casciotta d’Urbino” nenogatavina, tas saglabā svaigam pienam raksturīgo garšu, par ko īpaši labi liecina tā svaigā un izteiktā smarža. “Casciotta d’Urbino” ir salda, pilnīga un patīkami skābena garša, kas raksturīga aitas un govs pienam.

Marķējums

Marķējums

Punktu, kas attiecas uz produkta marķēšanu un tirdzniecību, paplašina (pašreizējās specifikācijas 3. pants un ierosinātās specifikācijas 8. pants). Līdz šim pielikumā izklāstītos norādījumus par ACVN logotipu nu iekļauj arī produkta specifikācijas pamattekstā.

Pašreizējā redakcija ir šāda:

“Kad sieru ar cilmes vietas nosaukumu “Casciotta d’Urbino” laiž apgrozībā, tam jābūt marķētam ar A pielikumā (kas ir šā dekrēta neatņemama daļa) norādīto logotipu, kas apliecina, ka tas atbilst visām attiecīgajām juridiskajām prasībām.”

To aizstāj ar šādu redakciju:

“ACVN “Casciotta d’Urbino” sierus laiž apgrozībā vai nu veselus, vai sadalītus daļās.

Pie vienas no tirgotā produkta divām plakanajām malām jābūt piestiprinātai informatīvai etiķetei.

Šajā etiķetē ne tikai jābūt iekļautam produkta logotipam, ES simbolam, konkrētām frāzēm (kas atbilst ES noteikumiem) un tiesību aktos paredzētajai informācijai, bet arī skaidri un salasāmi jābūt norādītai šādai informācijai:

| — | nosaukums “Casciotta d’Urbino”, kurš nedrīkst būt tulkots un aiz kura norāda vai nu saīsinājumu (DOP vai ACVN), vai pilnu tulkojamo frāzi “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”), |
| --- | --- |

—

nosaukums “Casciotta d’Urbino”, kurš nedrīkst būt tulkots un aiz kura norāda vai nu saīsinājumu (DOP vai ACVN), vai pilnu tulkojamo frāzi “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

DOP

| — | siera ražotāja, nogatavināšanas vietas un iepakotāja nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

—

siera ražotāja, nogatavināšanas vietas un iepakotāja nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese.

Produktu var pārdot iepakotu vakuuma iepakojumos – vai nu veselu, vai sadalītu daļās.

Ir atļauts izmantot atsauci uz nosaukumiem, uzņēmumu nosaukumiem vai zīmoliem, ja vien tie nav ar cildinošu nozīmi vai tādi, kas var maldināt pircēju. Var izmantot arī citas patiesas un pārbaudāmas atsauces, kas ir atļautas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja tās nav pretrunā šīs produkta specifikācijas mērķiem un saturam.

Logotips ietver vienkāršu attēlu, kurā redzams siera ritulis, kam izgriezts ceturtdaļas izmēra gabals. Siers ir divās salmu dzeltenās krāsas nokrāsās (pantone 102 un pantone 100) ar zilu (pantone Reflex Blue) kontūru.

pantone

pantone

pantone Reflex Blue

Siera rituļa apakšdaļā redzama sarkana (pantone 032) lente ar šķeltu galu.

pantone

Virs logotipa pusaplī iekļauta vārdkopa “Casciotta d’Urbino” (Futura Bold burtveidols pantone Reflex Blue krāsā).

Futura Bold

pantone Reflex Blue

Logotipu var pielāgot dažādiem izmantošanas veidiem.”

Image 1

Pantu uzlabo, pievienojot informāciju, kas to padara vispusīgāku un patērētājiem saprotamāku.

Cits

Cits

| — | Pievieno pantu, kas attiecas tieši uz produkta nosaukumu un pašreiz specifikācijā nav iekļauts. |
| --- | --- |

—

Pievieno pantu, kas attiecas tieši uz produkta nosaukumu un pašreiz specifikācijā nav iekļauts.

Pantu izsaka šādā redakcijā:

“1. pants

Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) “Casciotta d’Urbino” var izmantot tikai attiecībā uz sieru, kas atbilst šajā produkta specifikācijā norādītajiem nosacījumiem un prasībām.”

| — | Pievieno pantu, kurš attiecas tieši uz kontroles iestādi un pašreiz specifikācijā nav iekļauts. |
| --- | --- |

—

Pievieno pantu, kurš attiecas tieši uz kontroles iestādi un pašreiz specifikācijā nav iekļauts.

Jauno pantu izsaka šādā redakcijā:

“7. pants

Pārbaudes

Pārbaudes

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem kontroles iestāde pārbauda, vai produkts atbilst specifikācijā norādītajām prasībām.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem kontroles iestāde pārbauda, vai produkts atbilst specifikācijā norādītajām prasībām.

Pārbaudes ar mērķi noskaidrot, vai produkts atbilst specifikācijā norādītajām prasībām, veic Markes Pārtikas un lauksaimniecības nozares pakalpojumu aģentūras (ASSAM) Valsts kontroles iestāde (APC) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ankona, Itālija), tālr. +39 0718081, fakss +39 07185979, e-pasts: direzione@assam.marche.it).”

Pārbaudes ar mērķi noskaidrot, vai produkts atbilst specifikācijā norādītajām prasībām, veic Markes Pārtikas un lauksaimniecības nozares pakalpojumu aģentūras (ASSAM) Valsts kontroles iestāde (APC) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ankona, Itālija), tālr. +39 0718081, fakss +39 07185979, e-pasts: direzione@assam.marche.it).”

Šo grozījumu izdara tāpēc, ka ir nepieciešams saskaņot produkta specifikāciju ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumiem.

| — | Pašreizējos specifikācijas punktus pārdēvē un pievieno dažus pantus, kas attiecas uz kontroles iestādi, tāpēc nu specifikācijas struktūra ir šāda: |
| --- | --- |

—

Pašreizējos specifikācijas punktus pārdēvē un pievieno dažus pantus, kas attiecas uz kontroles iestādi, tāpēc nu specifikācijas struktūra ir šāda:

“1. pants. Nosaukums”, “2. pants. Produkta īpašības”, “3. pants. Ražošanas apgabals”, “4. pants. Izcelsmes apliecinājums”, “5. pants. Ražošanas metode”, “6. pants. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, “7. pants. Pārbaudes”, “8. pants. Iepakošana un marķēšana”.

Ar šo grozījumu visu regulā prasīto informāciju ir iespējams apkopot specifikācijā un padarīt to vieglāk uztveramu.

VIENOTS DOKUMENTS

“CASCIOTTA D’URBINO”

“CASCIOTTA D’URBINO”

ES Nr.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018.

ES Nr.: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018.

ACVN (X) AĢIN ()

ACVN (X) AĢIN ()

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Casciotta d’Urbino”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Kad ar ACVN “Casciotta d’Urbino” apzīmēto produktu laiž apgrozībā, tam ir šādas īpašības:

forma: zems, cilindrisks siera ritulis ar noapaļotām malām;

izmēri: diametrs 12–16 cm un augstums 5–9 cm;

svars: 800–1 200 g atkarībā no lieluma;

izskats: plāna miza, kuras biezums ir aptuveni 1 mm un kura pēc nogatavināšanas ir salmu krāsā;

masa: ar maigu un drupenu iekšējo konsistenci un vieglu acojumu; pārgriežot masa ir gaišā salmu krāsā;

garša: maiga garša, ko iegūst, izmantojot īpašās siera ražošanas metodes;

tauku saturs sausnā: vismaz 45 %. Produktu izmanto kā galda sieru.

Sieru virsmas pārklāšanai var izmantot jebkuru vielu, kas ir atļauta ar piemērojamajiem noteikumiem. Ārējā virsma (miza) nav ēdama.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Casciotta d’Urbino” ir siers, ko ražo no 70–80 % aitas pilnpiena, kā arī govs pilnpiena, kas veido pārējos 20–30 % izmantotā piena.

Atļautās aitu šķirnes ir šādas: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita un šo šķirņu krustojumi.

Sarda

Sopravvissana

Gentile di Puglia

Merino

Comisana

Massese

Vissana

Cornella White

Fabrianese

Delle Langhe

Lacaune

Assaf

Pinzirita

Govs pienu iegūst no šķirņu Frisona Italiana, Bruna italiana, Pezzata Rossa italiana, Jersey un to krustojumu govīm.

Frisona Italiana

Bruna italiana

Pezzata Rossa italiana

Jersey

Lauksaimniecības dzīvniekus var turēt novietnēs vai ganībās.

Vismaz 50 % no piena lopu pamatbarības, kas ir lopbarība (svaiga vai žāvēta), dzīvnieku barība vai barības koncentrāti un ko izēdina govīm laktācijas periodā, cietstāvošām govīm un telēm, kuras vecākas par 7 mēnešiem, ir jābūt no 4. punktā norādītā izcelsmes apgabala. Ikdienas devā vismaz 75 % lopbarībā esošās sausnas jābūt no dzīvnieku barības, kas iegūta 4. punktā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Atļautā lopbarība ir šāda: svaiga lopbarība no pastāvīgajām vai pagaidu pļavām, dažādu sugu lopbarības augi, laukā žāvēts dažādu sugu lopbarības augu siens, labības salmi, zāles skābbarība, kapāta zāle, skābsiens. Atļautā dzīvnieku barība ir šāda: labība un labības produkti, kukurūzas rauši, eļļas augi un eļļas augu produkti, bumbuļi un saknes, sausā lopbarība un cukurrūpniecības produkti, piemēram, melase un/vai no tās iegūti produkti – tikai tehnoloģisko aktivatoru un aromatizētāju veidā –, nepārsniedzot 2,5 % no dienas barības devas sausnas. Turklāt atļauts izēdināt arī: pākšaugu sēklas un kaltētus ceratonijas augļus un no tiem iegūtus produktus, taukvielas, minerālsāļus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, un piedevas, piemēram, vitamīnus, mikroelementus, aminoskābes, aromatizētājus un antioksidantus, kas atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka atļauti ir tikai dabiskie vai dabiskajiem identiski antioksidanti un aromatizētāji. Pārtikas piedevu premiksos atļauts izmantot inaktivētu alus raugu.

Vismaz 50 % no pamatbarības, kas ir lopbarība (svaiga vai konservēta), dzīvnieku barība un/vai koncentrāti un ko izēdina aitām, ir jābūt no noteiktā ģeogrāfiskā apgabala. Ikdienas devā vismaz 75 % lopbarībā esošās sausnas jābūt no dzīvnieku barības, kas iegūta 4. punktā norādītajā piena ražošanas apgabalā.

Abu dzīvnieku veidu lopbarības izcelsmes vieta nav tikai noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, jo, ņemot vērā ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus un to, ka arvien vairāk lauksaimnieku izbeidz savu darbību, nav paredzams, ka pašreiz vai nākotnē šajā apgabalā būs iespējams pilnībā nodrošināt lauku saimniecībām vajadzīgo barību. Tā kā šo barību nav iespējams aizstāt ar citu augstākās kvalitātes lopbarību no šā apgabala, jāatļauj izmantot lopbarību, koncentrātus un papildbarību, kas nav no noteiktā apgabala. Šiem produktiem ir augsta noārdīšanās un šķīšanas pakāpe (barība, kuras daļiņu izmērs ir mazāks par 0,8 cm), un tie nodrošina enerģiju (galvenokārt no rezerves ogļhidrātiem, piemēram, cietes) un mikrobiomai viegli pieejamas olbaltumvielas. Tā kā tiem ir tikai fizioloģiska mikrobiomas atbalsta funkcija, tie nekādi neietekmē piena un “Casciotta d’Urbino” īpašības. Tādas bagātīgas, lopbarībā balstītas barības uzņemšana, kurā vismaz 75 % no dienas devā ietilpstošās lopbarības sausnas ir no noteiktā apgabala, veicina izejvielas un gatavā produkta ķīmisko un sensoro īpašību veidošanos. Tādējādi tā veido būtisku saikni starp izejvielām, gatavo produktu un apgabalu.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem ražošanas procesa posmiem (liellopu audzēšanai, slaukšanai, siera ražošanai un nogatavināšanai) ir jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

ACVN “Casciotta d’Urbino” sierus laiž apgrozībā vai nu veselus, vai sadalītus daļās. Produktu var pārdot iepakotu vakuuma iepakojumos – vai nu veselu, vai sadalītu daļās.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Pie vienas no tirgotā produkta divām plakanajām malām jābūt piestiprinātai informatīvai etiķetei.

Šajā etiķetē ne tikai jābūt iekļautam produkta logotipam, ES simbolam, konkrētām frāzēm (kas atbilst ES noteikumiem) un tiesību aktos paredzētajai informācijai, bet arī skaidri un salasāmi jābūt norādītai šādai informācijai:

| — | nosaukums “Casciotta d’Urbino”, kurš nedrīkst būt tulkots un aiz kura norāda vai nu saīsinājumu (DOP vai ACVN), vai pilnu tulkojamo frāzi “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”), |
| --- | --- |

—

nosaukums “Casciotta d’Urbino”, kurš nedrīkst būt tulkots un aiz kura norāda vai nu saīsinājumu (DOP vai ACVN), vai pilnu tulkojamo frāzi “Denominazione di Origine Protetta” (“Aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

DOP

| — | siera ražotāja, nogatavināšanas vietas un iepakotāja nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

—

siera ražotāja, nogatavināšanas vietas un iepakotāja nosaukums, uzņēmuma nosaukums un adrese.

Ir atļauts izmantot atsauci uz nosaukumiem, uzņēmumu nosaukumiem vai zīmoliem, ja vien tie nav ar cildinošu nozīmi vai tādi, kas var maldināt pircēju. Var izmantot arī citas patiesas un pārbaudāmas atsauces, kas ir atļautas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja tās nav pretrunā šīs produkta specifikācijas mērķiem un saturam.

Logotips ietver vienkāršu attēlu, kurā redzams siera ritulis, kam izgriezts ceturtdaļas izmēra gabals. Siers ir divās salmu dzeltenās krāsas nokrāsās (pantone 102 un pantone 100) ar zilu (pantone Reflex Blue) kontūru.

pantone

pantone

pantone Reflex Blue

Siera rituļa apakšdaļā redzama sarkana (pantone 032) lente ar šķeltu galu.

pantone

Virs logotipa pusaplī iekļauta vārdkopa “Casciotta d’Urbino” (Futura Bold burtveidols pantone Reflex Blue krāsā).

Futura Bold

pantone Reflex Blue

Logotipu var pielāgot dažādiem izmantošanas veidiem.

Image 2

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Casciotta d’Urbino” ražo un nogatavina Pezāro un Urbīno provincē, kā arī šādu pašvaldību teritorijā: Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo un Pennabilli Rimini provincē. Šis ir arī izmantotā piena izcelsmes apgabals.

Novafeltria

Talamello

Sant’Agata Feltria

Casteldelci

Maiolo

San Leo

Pennabilli

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saiknes ar ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir īpaši vietējie augsnes un klimatiskie apstākļi, kā arī lauksaimniecības prakse, kuru galvenokārt īsteno, izmantojot vietējās ganības. Ļoti degradētu vai degradējamu ganību racionāla izmantošana novērš pārmērīgu izmantošanu un uzlabo ganību īpašības, nodrošinot lielāku līdzsvaru starp lauksaimniecības, mežsaimniecības un ganību zemēm. Sekmējošs faktors ir augkopības ekstensifikācija, ar ko ne tikai nodrošina lauksaimniecības un mežsaimniecības zemju uzturēšanu, bet arī piešķir tām raksturīgo sastāvu, kas pienam un tādējādi arī sieram dod tam raksturīgo smaržu un garšu. Būtiski cilvēkfaktori ir siera vēsturiskā klātbūtne un tā izplatīšanās noteiktajā apgabalā.

Konkrēti aitu un liellopu audzēšana sākta jau 1500. gadā, kad to veicināja hercogu Montefeltro [Montefeltro] un Roveres [Rovere] pieeja savās zemēs ierobežot dzīvnieku sezonālu pārvietošanu.

Montefeltro

Rovere

Daudz pierādījumu jau no renesanses laika liecina, ka siera ražošana noteiktajā apgabalā ir vēsturiska.

Produkta īpatnības ir tā lielums, svars un rituļa augstums, kas ir cieši saistīti ar tādu Urbania apgabalam tipisku terakotas un māla veidņu izmantošanu, kurām ir slēgts, izliekts pamats un caurumiņš sūkalu notecināšanai.

Urbania

Vēl viena specifiska iezīme ir siera ražošanā izmantotā piena maisījuma sastāvs (70 % aitas piena un 30 % govs piena).

Ražošanas metodes, gadsimtiem ilgi piekoptās tradīcijas un klimatiskie un vides apstākļi piešķir šim produktam tā specifiskās organoleptiskās un komerciālās īpašības. “Casciotta d’Urbino” ir plāna miza, kura pēc nogatavināšanas parasti iegūst salmu krāsu. Pārgriežot redzama gaiša salmu krāsas masa ar maigu un drupenu konsistenci, un tai raksturīgs viegls acojums (šos caurumiņus dēvē par “buchini”, un tie rodas, dabiski veidojoties gāzei). Ja “Casciotta d’Urbino” nenogatavina, tas saglabā svaigam pienam raksturīgo garšu, par ko īpaši labi liecina tā svaigā un izteiktā smarža. “Casciotta d’Urbino” ir salda, pilnīga un patīkami skābena garša, kas raksturīga aitas un govs pienam.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilnais teksts pieejams tīmekļa vietnē http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

atverot tieši Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it), noklikšķinot uz Qualità (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz Prodotti DOP IGP STG (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

Qualità

Prodotti DOP IGP STG

Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 7.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/31

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

(2020/C 223/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo grozījuma pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“PeperonE di Senise”

ES Nr.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās līkumīgās intereses

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise (Province of Potenza)

ITALIA

info@peperonediseniseigp.it

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP (AĢIN “Peperone di Senise” Aizsardzības asociācijai) ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu saskaņā ar Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☒ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☒

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☐

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☐ | Saikne |
| --- | --- |

☐

Saikne

| ☒ | Marķējums |
| --- | --- |

☒

Marķējums

| ☐ | Cits [norādīt] |
| --- | --- |

☐

Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Produkta nosaukums

Nosaukums “Peperone di Senise” jānomaina uz “Peperoni di Senise”.

1996. gada 25. marta kopsavilkuma 3. punktā nosaukuma “Peperoni di Senise” vietā ir ierakstīts nosaukums “Peperone di Senise”, kā redzams gan kopsavilkuma f) apakšpunktā, gan visā produkta specifikācijā, kas attiecas uz nosaukumu, ko Itālija 1996. gadā iesniedza saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā noteikto reģistrācijas procedūru.

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt, lai abi minētie dokumenti būtu konsekventi, un izvairīties no pārpratumiem attiecībā uz pareizo nosaukumu, kas jāizmanto, lai aprakstītu šo produktu.

Produkta apraksts

Produkta specifikācijas 6. pants

| 1. | Trīs veidu (“smailo”, “zvanveida” un “izliekto”) dārzeņpiparu “krāsa, kad tie ir gatavi pārdošanai”:






  — | “zaļa, |
| --- | --- | --- |

1.

—

“zaļa,

| — | purpursarkana;” |
| --- | --- |

—

purpursarkana;”

ir grozīta šādi:

“dārzeņpiparu krāsa, kad tie ir gatavi pārdošanai: no zaļas līdz purpursarkanai;”.

Grozījumā ir ņemta vērā produkta pakāpeniskā krāsas maiņa no zaļas uz sarkanu, tam nogatavojoties.

| 2. | Šis teikums:
  “Izkaltētajiem produktiem jābūt savērtiem:






  — | dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), sākot no 1,5 līdz 2 m, pākstis (kurām ir tāda pati forma kā svaigiem dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas aptuveni 120° leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 10–12 %, un dārzeņpipariem jābūt burgundieša krāsā.” |
| --- | --- | --- |

2.

“Izkaltētajiem produktiem jābūt savērtiem:

—

dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), sākot no 1,5 līdz 2 m, pākstis (kurām ir tāda pati forma kā svaigiem dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas aptuveni 120° leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 10–12 %, un dārzeņpipariem jābūt burgundieša krāsā.”

ir grozīts šādi:

“Izkaltētajiem produktiem jābūt savērtiem:

dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), kuru garums nepārsniedz 2 m, pākstis (kurām ir tāda pati forma kā svaigiem dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 18 %, un dārzeņpipariem jābūt burgundieša krāsā.”

Šis grozījums ir nepieciešams, lai tirgū varētu laist arī produktu, kas savērts īsākās virtenēs/vītnēs (īsākas par 1,5 metriem) nekā šobrīd noteikts, lai apmierinātu konkrētas tirgus prasības.

Mitruma saturs bija jāpalielina, jo, kā noteikts produkta specifikācijā, mākslīga žāvēšana nav atļauta. Tomēr noteiktos gada laikposmos klimats neļauj saglabāt 12 % mitruma līmeni, kas nozīmē, ka, lai gan produkts ir ražots saskaņā ar produkta specifikācijas prasībām, to nevar sertificēt.

| 3. | Tagad kaltēto produktu var pārdot arī šādi:
  “Kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā.”
  Grozījums paredz pārdot “Peperoni di Senise” kā atsevišķas veselas pākstis vai pākstis bez kāta vai sēklām. Šī grozījuma mērķis ir apmierināt to patērētāju prasības, kuri izvēlas iegādāties iepakojumus ar atsevišķām dārzeņpiparu pākstīm, nevis vītnes/virtenes. |
| --- | --- |

3.

“Kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā.”

Grozījums paredz pārdot “Peperoni di Senise” kā atsevišķas veselas pākstis vai pākstis bez kāta vai sēklām. Šī grozījuma mērķis ir apmierināt to patērētāju prasības, kuri izvēlas iegādāties iepakojumus ar atsevišķām dārzeņpiparu pākstīm, nevis vītnes/virtenes.

| 4. | Teikums:
  “Kā smalks “pulveris, ko ražo, saberžot kaltētus dārzeņpiparus, kas tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.”
  ir grozīts un izteikts šādi:
  “saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas, iespējams, tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.”
  Šis teikums ir pārfrāzēts, lai iekļautu saberztu “Peperoni di Senise”, kas ir rupjāks nekā līdz šim paredzētais pulveris, lai apmierinātu konkrētas tirgus prasības. |
| --- | --- |

4.

“Kā smalks “pulveris, ko ražo, saberžot kaltētus dārzeņpiparus, kas tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.”

ir grozīts un izteikts šādi:

“saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas, iespējams, tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.”

Šis teikums ir pārfrāzēts, lai iekļautu saberztu “Peperoni di Senise”, kas ir rupjāks nekā līdz šim paredzētais pulveris, lai apmierinātu konkrētas tirgus prasības.

Kopsavilkuma 3. punkta b) apakšpunkts

| 5. | Šāds teksts:
  “Īpaši izturīgs augs, kas ir lieliski pielāgojies Itālijas augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, jo īpaši dienvidos, lai gan tas ir atkarīgs no ūdens pieejamības.”
  ir pārvietots uz vienotā dokumenta attiecīgo sadaļu (5. punkts). |
| --- | --- |

5.

“Īpaši izturīgs augs, kas ir lieliski pielāgojies Itālijas augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, jo īpaši dienvidos, lai gan tas ir atkarīgs no ūdens pieejamības.”

ir pārvietots uz vienotā dokumenta attiecīgo sadaļu (5. punkts).

| 6. | Šāds teksts:
  “Senise dārzeņpiparu augļiem raksturīgas plānas sieniņas un zems augļapvalka mitruma saturs, kas ļauj tos ātri izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, pakļaujot tos tiešiem saules stariem.”
  ir grozīts šādi:
  ““Peperoni di Senise” dārzeņpiparu augļiem raksturīgas plānas sieniņas un zems augļapvalka mitruma saturs, kas ļauj tos ātri izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, pakļaujot tos netiešiem saules stariem vai kaltējot telpās ar labu ventilāciju.”
  Atsauce uz “Senise dārzeņpiparu augļiem” ir precizēta, konkrēti atsaucoties uz to kā “Peperoni di Senise”, un vienotais dokuments ir saskaņots ar 4. panta 4. punkta grozījumu produkta specifikācijas sadaļā “Pārstrādes procedūra”. Grozījuma, kas attiecas uz produkta dabīgās kaltēšanas procedūrām, mērķis ir novērst tiešu saules staru ietekmi, jo tā sabojā dārzeņpiparu tik ļoti plāno un trauslo miziņu. |
| --- | --- |

6.

“Senise dārzeņpiparu augļiem raksturīgas plānas sieniņas un zems augļapvalka mitruma saturs, kas ļauj tos ātri izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, pakļaujot tos tiešiem saules stariem.”

ir grozīts šādi:

““Peperoni di Senise” dārzeņpiparu augļiem raksturīgas plānas sieniņas un zems augļapvalka mitruma saturs, kas ļauj tos ātri izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, pakļaujot tos netiešiem saules stariem vai kaltējot telpās ar labu ventilāciju.”

Atsauce uz “Senise dārzeņpiparu augļiem” ir precizēta, konkrēti atsaucoties uz to kā “Peperoni di Senise”, un vienotais dokuments ir saskaņots ar 4. panta 4. punkta grozījumu produkta specifikācijas sadaļā “Pārstrādes procedūra”. Grozījuma, kas attiecas uz produkta dabīgās kaltēšanas procedūrām, mērķis ir novērst tiešu saules staru ietekmi, jo tā sabojā dārzeņpiparu tik ļoti plāno un trauslo miziņu.

| 7. | Šāds teksts:
  “Pārstrādātais produkts ir pieejams kā savērtas saulē kaltētu augļu “virtenes” vai “virknes” vai kā smalks “pulveris”, ko iegūst, saberžot kaltētos augļus.”
  ir grozīts šādi:
  “Pārstrādātais produkts ir pieejams:






  — | dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), kuru garums nepārsniedz 2 m, pākstis (kurām ir tādas pašas morfoloģiskās īpašības kā svaigiem Senise dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 18 %, un pākstīm jābūt burgundieša krāsā, |
| --- | --- | --- |

7.

“Pārstrādātais produkts ir pieejams kā savērtas saulē kaltētu augļu “virtenes” vai “virknes” vai kā smalks “pulveris”, ko iegūst, saberžot kaltētos augļus.”

ir grozīts šādi:

“Pārstrādātais produkts ir pieejams:

—

dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), kuru garums nepārsniedz 2 m, pākstis (kurām ir tādas pašas morfoloģiskās īpašības kā svaigiem Senise dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 18 %, un pākstīm jābūt burgundieša krāsā,

| — | kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā, |
| --- | --- |

—

kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā,

| — | saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma. |
| --- | --- |

—

saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.

Vienotais dokuments ir saskaņots ar produkta specifikācijas 6. panta pēdējās daļas grozījumu.

Ražošanas metode

4. pants

8.   Šāds sējas un pārstādīšanas laiks:

“Sējas

laiks: no pēdējās februāra dekādes līdz marta otrajai dekādei;

Pārstādīšanas

laiks: no maija otrās dekādes līdz jūnija pirmajai dekādei;”

ir grozīts šādi:

“Sējas

laiks: februāris – marts.

Pārstādīšanas

laiks: maijs – jūnijs.”

Sējas un pārstādīšanas laika grozījumi ir saistīti ar gadu gaitā notikušajām klimata izmaiņām. Jāatzīmē, ka šīs izmaiņas neietekmē produkta organoleptiskās īpašības.

9.   Šāda frāze attiecībā uz pārstādīšanas metodi:

| “— | ar koka dēstāmo mietiņu izveidotos caurumos;” |
| --- | --- |

“—

ar koka dēstāmo mietiņu izveidotos caurumos;”

ar šo tiek grozīta šādi:

| “— | ar koka dēstāmo lāpstiņu vai citu pārstādīšanai piemērotu instrumentu izveidotos caurumos.” |
| --- | --- |

“—

ar koka dēstāmo lāpstiņu vai citu pārstādīšanai piemērotu instrumentu izveidotos caurumos.”

Pievienota iespēja izmantot inovatīvas pārstādīšanas metodes, lai iegūtu tādas pašas kvalitātes produktu, ievērojami samazinot problēmas, kas var rasties pārstādīšanas ar rokām rezultātā un kas neietekmē paša produkta kvalitāti.

10.   Šādas prasības attiecībā uz atstatumu starp augiem:

| “— | vienas rindas vagās ar 25–30 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 70–80 cm lielu atstatumu starp vagām, |
| --- | --- |

“—

vienas rindas vagās ar 25–30 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 70–80 cm lielu atstatumu starp vagām,

| — | divu rindu vagās: ar 35 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 35 cm lielu atstatumu starp abām rindām un 120 cm lielu atstatumu starp divām divu rindu vagām, |
| --- | --- |

—

divu rindu vagās: ar 35 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 35 cm lielu atstatumu starp abām rindām un 120 cm lielu atstatumu starp divām divu rindu vagām,

| — | Uzraktās dobēs (“rasole”): ar 35 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 40 cm lielu atstatumu starp rindām.”; |
| --- | --- |

—

Uzraktās dobēs (“rasole”): ar 35 cm lielu atstatumu starp augiem rindās un ar 40 cm lielu atstatumu starp rindām.”;

ir grozītas šādi:

“Dārzeņpiparus var stādīt vienas rindas vagā, divu rindu vagā vai uzraktās dobēs (“rasole”) ar vai bez mulčas, ar minimālo stādu blīvumu 30 000 augu uz hektāru un maksimālo stādu blīvumu 57 000 augu uz hektāru.”

Stādīšanas atstatumi ir atmesti, jo tie rada pārmērīgus audzēšanas ierobežojumus un apgrūtina lauksaimniekus. Pievienota prasība veikt pietiekamu ieguldījumu un norādīta stādījumu blīvuma kategorija. Neviena no šīm izmaiņām nav nelabvēlīgi ietekmējusi produkta īpašības. Visbeidzot, jaunais formulējums ievieš mulčēšanas iespēju, lai uzlabotu kaitēkļu apkarošanu.

11.   Šāds noteikums par ražas novākšanas periodu:

“ražas novākšanas laiks: no augusta pirmās dekādes, kad pākstīm parādās tām raksturīgā purpursarkanā krāsa;”

ir grozīts šādi:

“ražas novākšanas laiks: no brīža, kad pākstis ir gatavas pārdošanai, kā aprakstīts 6. pantā, līdz augu ražas sezonas beigām.”

Lai aprakstītu ražas novākšanas laiku, atsauce uz augusta pirmo dekādi ir aizstāta ar atsauci par to, ka dārzeņpipari ir gatavi pārdošanai. Grozījums ir saistīts ar klimatiskām atšķirībām, kas ietekmē auga ražošanas un ražas novākšanas laiku.

12.   Šāds noteikums sadaļā “Pārstrādes procedūra”:

“Produkts jānovāc, kad tas ir pilnībā nogatavojies.”

ir grozīts šādi:

“Produkts jānovāc, sākot no brīža, kad pākšu krāsa no zaļas ir kļuvusi sarkana, līdz tās ir pilnībā nogatavojušās (kļūst purpursarkanas).”

Iespēja novākt dārzeņpiparus, pirms tie ir pilnībā nogatavojušies, ir nepieciešama, lai tie nepārgatavotos uzglabāšanas laikā. Pākstis pēc ražas novākšanas turpina nogatavoties, iegūstot pilnībā nogatavojošos augļu sarkano krāsu.

13.   Šāds noteikums sadaļā “Pārstrādes procedūra”:

“Dārzeņpipari vismaz uz divām līdz trīs dienām jāizvieto uz auduma palagiem vai tīkliem sausās un labi vēdināmās telpās, bez gaismas.”

ir grozīts šādi:

“Dārzeņpipari vismaz uz divām līdz trīs dienām jāatstāj ražas novākšanas kastēs vai jāizvieto uz auduma palagiem vai tīkliem sausās un labi vēdināmās telpās, bez gaismas.”

Mūsdienās auduma palagu vietā izmanto ražas novākšanas kastes, lai nodrošinātu labāku veselības aizsardzību un higiēnu.

14.   Šāds noteikums sadaļā “Pārstrādes procedūra”:

“Virteni veido, saverot precīzā virtenē katru kātiņu pēc kārtas, pākstīm izkārtojoties spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas aptuveni 120 ° leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Šādi tiek veidotas dažādas vītnes (“collane”)/virtenes (“serte”).”

ir grozīts šādi:

“Dārzeņpiparus var kaltēt,

| 1) | saverot precīzā virtenē katru kātiņu pēc kārtas, veidojot dažādas vītnes (“collane”)/virtenes (“serte”), kurās pākstis ir izkārtotas spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu; |
| --- | --- |

1)

saverot precīzā virtenē katru kātiņu pēc kārtas, veidojot dažādas vītnes (“collane”)/virtenes (“serte”), kurās pākstis ir izkārtotas spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu;

| 2) | novietojot tās tieši uz režģiem.” |
| --- | --- |

2)

novietojot tās tieši uz režģiem.”

Pārstrādes procedūra ir grozīta, svītrojot ierobežojumu “aptuveni 120° leņķī”, kas attiecas uz pākšu slīpu pākšu spirāles veidošanu, un operatoriem bieži vien ir grūti to izpildīt. Jaunais formulējums ļauj uz režģiem atsevišķi kaltēt atsevišķus dārzeņpiparus. Tas atvieglo turpmākos posmus, kas saistīti ar kaltēta produkta ražošanu.

15.   Šāds noteikums sadaļā “Pārstrādes procedūra”:

“Dārzeņpiparu virtenes jākaltē tiešos saules staros, līdz mitruma saturs sasniedz 10–12 %. Pēc tam tos jānovieto labi vēdināmās telpās.”

ir grozīts šādi:

“Dārzeņpiparu virtenes vai atsevišķas veselas pākstis vai nu jākaltē netiešos saules staros, vai arī jānovieto labi vēdināmās kaltēšanas telpās.”

Noteikumu par kaltēšana, kas nosaka kaltēšanu tiešos saules staros, līdz mitruma saturs sasniedz 10–12 %, aizstāj ar noteikumu, kas nosaka, ka kaltēšana netiešos saules staros vai kaltēšana labi vēdināmās telpās ir iespējama kā alternatīva. Grozījuma mērķis ir neļaut tiešu saules staru iedarbībai sabojāt dārzeņpiparu tik ļoti plāno un trauslo miziņu.

Specifikāciju attiecībā uz mitruma saturu vajadzēja atcelt, jo noteiktos gada laikos klimats neļauj saglabāt mitruma līmeni zem 12 %. Šīs izmaiņas neietekmē produkta organoleptiskās īpašības.

16.   Šādi noteikumi sadaļā “Pārstrādes procedūra”:

| “— | Pēc kaltēšanas posma dārzeņpipari jākarsē krāsnī, lai tos atbrīvotu no atlikušā mitruma un atvieglotu malšanu. |
| --- | --- |

“—

Pēc kaltēšanas posma dārzeņpipari jākarsē krāsnī, lai tos atbrīvotu no atlikušā mitruma un atvieglotu malšanu.

| — | Produkts jāsamaļ pulverī.” |
| --- | --- |

—

Produkts jāsamaļ pulverī.”

ir grozīti šādi:

“Pēc kaltēšanas posma dārzeņpiparus, kurus ir paredzēts saberzt pulverī, var karsēt krāsnī, lai tos atbrīvotu no atlikušā mitruma.”

Jaunais formulējums nosaka, ka karsēšana krāsnī nav obligāta, ļaujot to veikt tikai tad, ja produkts satur lieku mitrumu. Turklāt atsauces uz dārzeņpipariem, kas pārvērsti pulverī, tos samaļot, ir aizstātas ar kodolīgāku terminu “saberžot”, kas ir tehniski precīzāks termins, lai aprakstītu, kā produkts tiek pārstrādāts.

5. pants

17.   Šis punkts:

“Audzējot “Peperoni di Senise” ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, atļauts izmantot tikai tādu agronomijas praksi, kas produktam piešķir tā unikālās īpašības.”

ir pārvietots uz attiecīgo pantu (4. pantu).

18.   Šis punkts:

“Reģionālās kontroles iestādes un “Peperoni di Senise” Aizsardzības asociācija, ko izveido pēc Veicināšanas komitejas iniciatīvas, ir atbildīgas par šādu aspektu apstiprināšanu un pārbaudīšanu:

| — | 6. pantā minēto pākšu formu, |
| --- | --- |

—

6. pantā minēto pākšu formu,

| — | vai augļapvalks sastāv no 13–15 % sausās masas. |
| --- | --- |

—

vai augļapvalks sastāv no 13–15 % sausās masas.

Produkta Aizsardzības asociācijai cita starpā:

| — | jāpārbauda, vai lauku saimniecības ievēro produkta specifikāciju, |
| --- | --- |

—

jāpārbauda, vai lauku saimniecības ievēro produkta specifikāciju,

| — | jānodrošina “Peperoni di Senise” ražotāji ar šīs specifikācijas ieviešanai nepieciešamajiem pakalpojumiem un palīdzību, |
| --- | --- |

—

jānodrošina “Peperoni di Senise” ražotāji ar šīs specifikācijas ieviešanai nepieciešamajiem pakalpojumiem un palīdzību,

| — | jāuztur ražotāju reģistrs un jāapkopo dati un informācija par “Peperoni di Senise”, |
| --- | --- |

—

jāuztur ražotāju reģistrs un jāapkopo dati un informācija par “Peperoni di Senise”,

| — | jāveicina un jāpārvalda aizsargātās produkcijas preču zīme un tās regulēšanas plāni un grafiki, lai saglabātu tās ekonomisko un komerciālo vērtību un kvalitātes standartus, |
| --- | --- |

—

jāveicina un jāpārvalda aizsargātās produkcijas preču zīme un tās regulēšanas plāni un grafiki, lai saglabātu tās ekonomisko un komerciālo vērtību un kvalitātes standartus,

| — | sadarbībā ar valsts iestādēm un struktūrām jāveic kontroles un uzraudzības pasākumi, lai novērstu un izskaustu jebkādus pārkāpumus, nelikumības un nelikumīgas darbības, kas nodarītas, kaitējot “Peperoni di Senise”.” |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar valsts iestādēm un struktūrām jāveic kontroles un uzraudzības pasākumi, lai novērstu un izskaustu jebkādus pārkāpumus, nelikumības un nelikumīgas darbības, kas nodarītas, kaitējot “Peperoni di Senise”.”

ir grozīts šādi:

“Katru ražošanas procesa posmu uzrauga, dokumentējot visas izejvielas un iegūto produkciju. Šādā veidā tiek garantēta produkta izsekojamība, kā arī norādot tā zemes gabalu kadastra numuru, kuros audzē dārzeņpiparus, kā arī ziņas par ražotājiem un iepakotājiem sarakstos, ko šim nolūkam glabā un pārvalda kontroles iestāde. Visas sarakstā reģistrētās fiziskās un juridiskās personas pārbauda kontroles iestāde saskaņā ar produkta specifikācijas noteikumiem un attiecīgo kontroles plānu.”

Atsauce uz reģionālo kontroles iestāžu un Asociācijas darbībām ir svītrota, jo tā neattiecas uz Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. pantu. Ar grozījumu punkts ir pārfrāzēts, aizstājot iepriekšējo tekstu ar punktu, kura saturs atbilst iepriekš minētās regulas 7. panta d) apakšpunkta un 37. panta noteikumiem. Tādējādi produkta specifikācijas jaunā versija ir pielāgota saskaņā ar spēkā esošo tiesību aktu noteikumiem.

Saikne

Saikne

Produkta specifikācijai pievienota kopsavilkuma f) apakšpunktā minētā informācija, kas nosaka “Peperoni di Senise” ierakstu Eiropas Savienības ACVN-AĢIN reģistrā. Šī informācija ir iekļauta arī šī grozījuma pieprasījumam pievienotā vienotā dokumenta 5. punktā.

Pievienots šāds pants:

““Peperoni di Senise” piemīt unikālas īpašības, kas, ņemot vērā ražošanas apgabala īpašos augsnes un vides apstākļus, ļauj tiem ievērojami atšķirties no citiem tās pašas sugas produktiem ar to izcilajām un kvalitatīvajām īpašībām, proti, pākšu plāno miziņu un stingro kātiņu.

Kopš neatminamiem laikiem “Peperoni di Senise” sākotnējais ražošanas apgabals ir bijis nevainojami piemērots dārzeņu audzēšanai, ņemot vērā tā labi apūdeņotās teritorijas un augsnes un klimatiskos apstākļus, kas ir īpaši piemēroti dārzeņpiparu audzēšanas prasībām.

Tāpēc Senise apgabals noteikti ir viena no tām vietām, kurā dārzeņpiparu audzēšana tika veiksmīgi ieviesta jau sen un kurā dārzeņpipara augs pielāgojās augsnei un videi, saglabājot lielu daļu no apgabalā ievesto pirmatnējo “augu” izturības.

“Peperoni di Senise” ir ļoti plāna miziņa, kas ļauj tos viegli izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, kas raksturīgas ražošanas apgabalam, un tas nozīmē, ka pākstis ir nevainojami piemērotas saberšanai. Vēl viena svarīga īpašība ir kātiņš, kas neatdalās no pāksts pat pēc kaltēšanas. Tādējādi augļus var sasiet kopā, veidojot ierastās “vītnes”.”

Iepakojums

Iepakojums

7. pants

19.   Šāds teksts:

““Peperoni di Senise” laiž tirgū šādi:

Svaigā veidā: koka kastēs ar 12–15 kg ietilpību.

Kaltētā veidā: 1,5–2 m garās virtenēs (vītnēs).

Pārstrādātā veidā: 500 un 1 000 g necaurspīdīgos stikla traukos vai 50 un 100 g ar plastmasu pārklātos papīra maisiņos ar caurspīdīgu lodziņu.”

ir grozīts šādi:

““Peperoni di Senise” laiž tirgū šādi:

Svaigā veidā: pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām.

Kaltētā veidā:

| — | virtenēs (vītnēs), kuru garums nepārsniedz 2 m, |
| --- | --- |

—

virtenēs (vītnēs), kuru garums nepārsniedz 2 m,

| — | kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiņa un bez sēklām, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām. |
| --- | --- |

—

kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiņa un bez sēklām, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām.

Pārstrādātā veidā: saberztu, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām.”

Ar šo grozījumu ievieš jaunus noteikumus par produkta iepakošanu svaigā, kaltētā un saberztā veidā, ļaujot iepakotājiem apmierināt atšķirīgo tirgus pieprasījumu.

Attiecībā uz kaltēto produktu jaunajos noteikumos ir ņemti vērā arī produkta specifikācijas 6. panta grozījumi attiecībā uz virteņu/vītņu garumu un atsevišķu pākšu ar vai bez kātiņiem un sēklām kā papildu produkta veida ieviešanu.

Grozītais teksts attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.5. punktu.

Marķējums

Marķējums

9. pants

1.   Pievienots šāds teikums, kas jau bija iekļauts kopsavilkumā, ar kuru sākotnēji tika reģistrēts nosaukums:

“Produktam, kas tiek laists tirdzniecībā, jābūt ar šādu norādi: “Peperoni di Senise” I.G.P. [AĢIN], kam seko logotips.”

2.   Logotips

Jaunu tirgus vajadzību dēļ tika uzskatīts par lietderīgu mainīt “Peperoni di Senise” AĢIN logotipu, lai padarītu to inovatīvāku.

Logotips ir šāds:

Produkta specifikācijā ir iekļauts logotipa atveidošanai nepieciešamais apraksts un tehniskās specifikācijas.

20. un 21. grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.6. punktu.

8. pants

3.   Precizētas kontroles iestādes atsauces uz pārbaudēm attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijai. Šis punkts:

“Šīs produkta specifikācijas ieviešanu uzrauga Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības resursu ministrija, kura “Peperoni di Senise” ražošanas un tirdzniecības uzraudzības nolūkā var izmantot ražotāju apvienības pakalpojumus saskaņā ar 10. pantu Regulā (EEK) Nr. 2081/92.”

ir grozīts un izteikts šādi:

“Pārbaudi attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijai veic saskaņā ar 37. pantu Regulā (ES) Nr. 1151/2012. Kontroles iestāde, kas atbild par produkta specifikācijas pārbaudi, ir Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 00144 Rome, Italy – Tālr. +39 0654228675 – Fakss +39 0654228692 – E-pasts: agroqualita@agroqualita.it”

VIENOTS DOKUMENTS

“Peperoni di Senise”

“Peperoni di Senise”

ES Nr.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

ES Nr.: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019.

ACVN ( ) AĢIN (X)

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

“Peperoni di Senise”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukums “Peperoni di Senise” ir ražots, audzējot Solenaceae dzimtas Capsicum annuum dārzeņpiparus, kuru dzimtene ir Amerikas Savienotās Valstis.

Solenaceae

Capsicum annuum

Senise audzēto dārzeņpiparu populāciju nevar klasificēt kā kādu oficiāli atzītu kultivāciju, bet tā ir lokāli plaši izplatīts ekotips.

Senise

“Peperoni di Senise” dārzeņpiparu augļiem raksturīgas plānas sieniņas un zems augļapvalka mitruma saturs, kas ļauj tos ātri izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, pakļaujot tos netiešiem saules stariem vai kaltējot telpās ar labu ventilāciju.

“Peperoni di Senise” tiek tirgots gan svaigā, gan pārstrādātā veidā.

Svaigā veidā produkts ir pieejams ar “smailu”, “zvanveida” vai “izliektu” formu.

Pārstrādātais produkts ir pieejams:

| — | dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), kuru garums nepārsniedz 2,0 m, pākstis (kurām ir tāda pati forma kā svaigiem dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 18 %, un dārzeņpipariem jābūt burgundieša krāsā, |
| --- | --- |

—

dažāda garuma virtenēs (“serte”)/vītnēs (“collane”), kuru garums nepārsniedz 2,0 m, pākstis (kurām ir tāda pati forma kā svaigiem dārzeņpipariem) kārtojot spirālē, kurā katrs nākamais dārzeņpipars atrodas noteiktā leņķī pret iepriekšējo dārzeņpiparu. Mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 18 %, un dārzeņpipariem jābūt burgundieša krāsā,

serte

collane

| — | kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā, |
| --- | --- |

—

kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiem un bez sēklām, ar mitruma saturu, kas nepārsniedz 18 %, un burgundieša krāsā,

| — | saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas, iespējams, tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma. |
| --- | --- |

—

saberzts, ražots no kaltētiem dārzeņpipariem, kas, iespējams, tika karsēti krāsnī, lai atbrīvotos no atlikušā mitruma.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Peperoni di Senise” audzē un pārstrādā ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Peperoni di Senise” laiž tirgū šādi:

Svaigā veidā: pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām.

Kaltētā veidā:

| — | virtenēs (vītnēs), kuru garums nepārsniedz 2 m, |
| --- | --- |

—

virtenēs (vītnēs), kuru garums nepārsniedz 2 m,

| — | kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiņa un bez sēklām, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām, |
| --- | --- |

—

kā atsevišķas pākstis, veselas vai bez kātiņa un bez sēklām, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām,

| — | pārstrādātā veidā: saberztu, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām. |
| --- | --- |

—

pārstrādātā veidā: saberztu, pārtikas iepakojumā, kas atbilst spēkā esošajām tiesību normām.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Produktam, kas tiek laists tirdzniecībā, jābūt ar šādu norādi: “Peperoni di Senise” I.G.P., kam seko logotips.

Logotips:

Image 4

Papildu atsauces uz nosaukumiem, uzņēmumu nosaukumiem un lauku saimniecībām var izmantot, ja produkts visos veidos atbilst šīs specifikācijas prasībām un nemaldina patērētājus.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ražošanas apgabals ietver piemērotās Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jónico un Craco pašvaldību teritorijas.

Senise

Francavilla S.S.

Chiaromonte

Valsinni

Colobraro

Tursi

Noepoli

S. Giorgio Lucano

Sant’Arcangelo

Roccanova

Montalbano Jónico

Craco

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Peperoni di Senise” piemīt unikālas īpašības, kas, ņemot vērā ražošanas apgabala īpašos augsnes un vides apstākļus, ļauj tiem ievērojami atšķirties no citiem tās pašas sugas produktiem ar to izcilajām un kvalitatīvajām īpašībām, proti, pākšu plāno miziņu un stingro kātiņu.

Kopš neatminamiem laikiem “Peperoni di Senise” sākotnējais ražošanas apgabals ir bijis nevainojami piemērots dārzeņu audzēšanai, ņemot vērā tā labi apūdeņotās teritorijas un augsnes un klimatiskos apstākļus, kas ir īpaši piemēroti dārzeņpiparu audzēšanas prasībām.

Tāpēc Senise apgabals noteikti ir viena no tām vietām, kurā dārzeņpiparu audzēšana tika veiksmīgi ieviesta jau sen un kurā dārzeņpipara augs pielāgojās augsnei un videi, saglabājot lielu daļu no apgabalā ievesto pirmatnējo “augu” izturības.

Senise

“Peperoni di Senise” ir ļoti plāna miziņa, kas ļauj tos viegli izkaltēt, izmantojot dabiskas metodes, kas raksturīgas ražošanas apgabalam, un tas nozīmē, ka pākstis ir nevainojami piemērotas saberšanai. Vēl viena svarīga īpašība ir kātiņš, kas neatdalās no pāksts pat pēc kaltēšanas. Tādējādi augļus var sasiet kopā, veidojot ierastās “vītnes”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilnais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

atverot tieši Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it) un noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšējā labajā pusē), pēc tam uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā pusē) un visbeidzot “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---