# Eiropas Savienības C 301/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 301 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 30. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 301

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 30. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta — Gada pārskati par 2004. finanšu gadu |
| 2005/C 301/2 | Gada pārskats par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2005/C 301/3 | Gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm | 249 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta — Gada pārskati par 2004. finanšu gadu

2005/C 301/2

Gada pārskats par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm

1

2005/C 301/3

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm

249

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta — Gada pārskati par 2004. finanšu gadu

| 30.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 301/1

---

REVĪZIJAS PALĀTA

Image

Saskaņā ar EK līguma 248. panta 1. un 4. punktu, kā arī 143. pantu un 181. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un 116. pantu un 135. panta 2. punktu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam, Eiropas Kopienu Revīzijas palāta gada 2005. gada 28. septembra  sēdē pieņēma

PĀRSKATU

par 2004. finanšu gadu

Šis pārskats kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīts institūcijai, kas apstiprina budžeta izpildi, un pārējām iestādēm.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

(2005/C 301/01)

SATURS

| | Vispārējs ievads |
| --- | --- |

| 1. nodaļa | – | Ticamības deklarācija un tās atbalsa informācija |
| --- | --- | --- |

1. nodaļa

–

Ticamības deklarācija un tās atbalsa informācija

| 2. nodaļa | – | Budžeta pārvaldība |
| --- | --- | --- |

2. nodaļa

–

Budžeta pārvaldība

| 3. nodaļa | – | Ieņēmumi |
| --- | --- | --- |

3. nodaļa

–

Ieņēmumi

| 4. nodaļa | – | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- | --- |

4. nodaļa

–

Kopējā lauksaimniecības politika

| 5. nodaļa | – | Strukturālie pasākumi |
| --- | --- | --- |

5. nodaļa

–

Strukturālie pasākumi

| 6. nodaļa | – | Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība |
| --- | --- | --- |

6. nodaļa

–

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| 7. nodaļa | – | Ārējās darbības |
| --- | --- | --- |

7. nodaļa

–

Ārējās darbības

| 8. nodaļa | – | Pirmspievienošanās stratēģija |
| --- | --- | --- |

8. nodaļa

–

Pirmspievienošanās stratēģija

| 9. nodaļa | – | Administratīvie izdevumi |
| --- | --- | --- |

9. nodaļa

–

Administratīvie izdevumi

| 10. nodaļa | – | Finanšu instrumenti un banku darbības |
| --- | --- | --- |

10. nodaļa

–

Finanšu instrumenti un banku darbības

| I pielikums (1) | – | Finanšu informācija par budžetu |
| --- | --- | --- |

I pielikums (1)

–

Finanšu informācija par budžetu

| II pielikums (1) | – | Pārskati, ziņojumi un atzinumi, ko Revīzijas palāta pieņēmusi kopš 2000. gada |
| --- | --- | --- |

II pielikums (1)

–

Pārskati, ziņojumi un atzinumi, ko Revīzijas palāta pieņēmusi kopš 2000. gada

---

(1)  Pielikumi Gada pārskatam par budžeta izpildi doti šīs publikācijas beigās.

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Šis dokuments par 2004. finanšu gadu ietver Palātas 28. gada pārskatu par Eiropas Savienības kopbudžeta izpildi, kā arī tās Gada pārskatu saistībā ar Eiropas Attīstības fondiem. Dokumentam ir tāda pati struktūra kā citiem pēdējā laikā publicētajiem Gada pārskatiem: 1. nodaļā sniegta Ticamības deklarācija; 2. nodaļā – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību, 3.-9. nodaļā – pārskats par ieņēmumiem un darbībām, ko finansē no dažādām budžeta daļām, atspoguļojot finanšu plāna pozīcijas, savukārt 10. nodaļa attiecas uz finanšu instrumentiem un banku darbībām. Līdz ar pārskatiem sniegtas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes. |
| --- | --- |

0.1.

Šis dokuments par 2004. finanšu gadu ietver Palātas 28. gada pārskatu par Eiropas Savienības kopbudžeta izpildi, kā arī tās Gada pārskatu saistībā ar Eiropas Attīstības fondiem. Dokumentam ir tāda pati struktūra kā citiem pēdējā laikā publicētajiem Gada pārskatiem: 1. nodaļā sniegta Ticamības deklarācija; 2. nodaļā – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību, 3.-9. nodaļā – pārskats par ieņēmumiem un darbībām, ko finansē no dažādām budžeta daļām, atspoguļojot finanšu plāna pozīcijas, savukārt 10. nodaļa attiecas uz finanšu instrumentiem un banku darbībām. Līdz ar pārskatiem sniegtas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes.

| 0.2. | Gada pārskatā par kopbudžeta izpildi nodaļām par ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām raksturīgi šādi elementi:






  — | īpašie izvērtējumi jeb detalizēta analīze un rezultāti, kas gūti, veicot ar Ticamības deklarāciju saistīto revīzijas darbu; |
| --- | --- | --- |

0.2.

Gada pārskatā par kopbudžeta izpildi nodaļām par ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām raksturīgi šādi elementi:

—

īpašie izvērtējumi jeb detalizēta analīze un rezultāti, kas gūti, veicot ar Ticamības deklarāciju saistīto revīzijas darbu;

| — | pēcpārbaužu rezultāti saistībā ar attīstību to Palātas un budžeta iestāžu ieteikumu īstenošanā, kas radušies iepriekšējās revīzijās; |
| --- | --- |

—

pēcpārbaužu rezultāti saistībā ar attīstību to Palātas un budžeta iestāžu ieteikumu īstenošanā, kas radušies iepriekšējās revīzijās;

| — | kopsavilkumi par Īpašajiem ziņojumiem, ko Palāta publicējusi kopš pēdējā gada pārskata. |
| --- | --- |

—

kopsavilkumi par Īpašajiem ziņojumiem, ko Palāta publicējusi kopš pēdējā gada pārskata.

| 0.3. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir: to galveno pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējums, ar ko pārvalda ieņēmumus un katru izdevumu jomu; Palātas veikto pakārtoto darījumu pārbaužu rezultāti; Ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju novērtējums; kā arī, ja nepieciešams, citu revidentu darba rezultāti. Palātas kopējais šo elementu novērtējums veido pamatu 1. nodaļā sniegtajai Ticamības deklarācijai. Turklāt 4.-9. nodaļas pielikumi ietver elementus, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

0.3.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir: to galveno pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējums, ar ko pārvalda ieņēmumus un katru izdevumu jomu; Palātas veikto pakārtoto darījumu pārbaužu rezultāti; Ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju novērtējums; kā arī, ja nepieciešams, citu revidentu darba rezultāti. Palātas kopējais šo elementu novērtējums veido pamatu 1. nodaļā sniegtajai Ticamības deklarācijai. Turklāt 4.-9. nodaļas pielikumi ietver elementus, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai.

| 0.4. | Ar desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos 1. maijā 2004. gads iezīmēja lielāko paplašināšanos ES vēsturē. Bija jāturpina konsolidēt Komisijas finanšu pārvaldes reformu, un 2004. gads bija pirmais gads, kad budžetu pilnībā izveidoja un īstenoja ABB (Activity Based Budgeting) formātā, t. i., sadalot budžeta līdzekļus atbilstīgi darbības jomām. Tā rezultātā ir mainījies finanšu informācijas noformējums, sīkāku informāciju budžetā uzrādot pa ABB darbības jomām. |
| --- | --- |

0.4.

Ar desmit jaunu dalībvalstu pievienošanos 1. maijā 2004. gads iezīmēja lielāko paplašināšanos ES vēsturē. Bija jāturpina konsolidēt Komisijas finanšu pārvaldes reformu, un 2004. gads bija pirmais gads, kad budžetu pilnībā izveidoja un īstenoja ABB (Activity Based Budgeting) formātā, t. i., sadalot budžeta līdzekļus atbilstīgi darbības jomām. Tā rezultātā ir mainījies finanšu informācijas noformējums, sīkāku informāciju budžetā uzrādot pa ABB darbības jomām.

| 0.5. | Komisija turpināja gatavoties pilnīgas uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanai – fundamentālai reformai pārskatu veidošanā un finanšu informācijas noformēšanā – 2005. finanšu gadam. Šā pārskata 1. nodaļā (sk. 1.21.-1.45. punktu) sniegti revīzijas darba rezultāti saistībā ar šo pašreizējo procesu, jo īpaši par sākuma bilanču noteikšanas būtisko procesu. Palātas darbs rāda, ka jāpieliek papildu pūles, lai 2005. gada beigās Komisija varētu sniegt precīzu uzskaites informāciju. |
| --- | --- |

0.5.

Komisija turpināja gatavoties pilnīgas uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanai – fundamentālai reformai pārskatu veidošanā un finanšu informācijas noformēšanā – 2005. finanšu gadam. Šā pārskata 1. nodaļā (sk. 1.21.-1.45. punktu) sniegti revīzijas darba rezultāti saistībā ar šo pašreizējo procesu, jo īpaši par sākuma bilanču noteikšanas būtisko procesu. Palātas darbs rāda, ka jāpieliek papildu pūles, lai 2005. gada beigās Komisija varētu sniegt precīzu uzskaites informāciju.

| 0.6. | Kopš reformas procesa sākuma 2000. gadā Palāta ir ievērojusi, ka ir uzlabojies veids, kādā Komisija organizē savu darbību un pārvalda ES budžetu. Ir pilnveidoti Komisijas kontroles mehānismi izdevumiem, kurus tā pārvalda tieši. Tomēr vēl ir jāpieliek ievērojamas pūles, jo īpaši tajās budžeta jomās, kas tiek pārvaldītas kopā ar dalībvalstīm. Komisijai un dalībvalstīm ir ļoti svarīgi kopīgi noteikt nepilnības shēmu modeļos un darbībā un veikt piemērotu korektīvu rīcību. |
| --- | --- |

0.6.

Kopš reformas procesa sākuma 2000. gadā Palāta ir ievērojusi, ka ir uzlabojies veids, kādā Komisija organizē savu darbību un pārvalda ES budžetu. Ir pilnveidoti Komisijas kontroles mehānismi izdevumiem, kurus tā pārvalda tieši. Tomēr vēl ir jāpieliek ievērojamas pūles, jo īpaši tajās budžeta jomās, kas tiek pārvaldītas kopā ar dalībvalstīm. Komisijai un dalībvalstīm ir ļoti svarīgi kopīgi noteikt nepilnības shēmu modeļos un darbībā un veikt piemērotu korektīvu rīcību.

| 0.7. | Palāta 2004. gada aprīlī sniedza Atzinumu Nr. 2/2004 (1) par “vienotas revīzijas” modeli, kurā bija iekļauts priekšlikums par Kopienas iekšējās kontroles struktūru. Atzinuma pamatā bija daudzos gados uzkrātā Palātas revīzijas darba pieredze – jo īpaši iekšējās kontroles sistēmās konstatētās nepilnības gan Eiropas iestāžu, gan dalībvalstu līmenī, kas noved pie nozīmīgas kļūdu sastopamības pakārtotajos darījumos lielā daļā budžeta. Palāta ierosina izstrādāt un lietot pašreizējās vai jaunas sistēmas Komisijā un dalībvalstīs koordinēti un saskaņā ar kopējiem principiem un standartiem. Turklāt kontroles sistēmas jāparedz tā, lai nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp kontroles mehānismu izmaksām un ieguvumu, ko tās sniedz, pārvaldot kļūdu risku. |
| --- | --- |

0.7.

Palāta 2004. gada aprīlī sniedza Atzinumu Nr. 2/2004 (1) par “vienotas revīzijas” modeli, kurā bija iekļauts priekšlikums par Kopienas iekšējās kontroles struktūru. Atzinuma pamatā bija daudzos gados uzkrātā Palātas revīzijas darba pieredze – jo īpaši iekšējās kontroles sistēmās konstatētās nepilnības gan Eiropas iestāžu, gan dalībvalstu līmenī, kas noved pie nozīmīgas kļūdu sastopamības pakārtotajos darījumos lielā daļā budžeta. Palāta ierosina izstrādāt un lietot pašreizējās vai jaunas sistēmas Komisijā un dalībvalstīs koordinēti un saskaņā ar kopējiem principiem un standartiem. Turklāt kontroles sistēmas jāparedz tā, lai nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp kontroles mehānismu izmaksām un ieguvumu, ko tās sniedz, pārvaldot kļūdu risku.

| 0.8. | Komisija ir pozitīvi reaģējusi uz Palātas atzinumu un savā 2005. gada jūnija paziņojumā (2) ierosina plānu integrētai iekšējās kontroles struktūrai. Komisija atzīst, ka ir būtiski, lai Eiropas Savienības pilsoņiem būtu pamatota pārliecība par to, ka Eiropas Savienības līdzekļi tiek pārvaldīti likumīgi un pareizi. Turklāt skaidri definēti iekšējās kontroles sistēmu standarti un mērķi dotu Palātai objektīvu pamatu, lai tā revīzijas gaitā varētu novērtēt šo sistēmu koncepciju un darbību, tādējādi paaugstinot sava darba efektivitāti. |
| --- | --- |

0.8.

Komisija ir pozitīvi reaģējusi uz Palātas atzinumu un savā 2005. gada jūnija paziņojumā (2) ierosina plānu integrētai iekšējās kontroles struktūrai. Komisija atzīst, ka ir būtiski, lai Eiropas Savienības pilsoņiem būtu pamatota pārliecība par to, ka Eiropas Savienības līdzekļi tiek pārvaldīti likumīgi un pareizi. Turklāt skaidri definēti iekšējās kontroles sistēmu standarti un mērķi dotu Palātai objektīvu pamatu, lai tā revīzijas gaitā varētu novērtēt šo sistēmu koncepciju un darbību, tādējādi paaugstinot sava darba efektivitāti.

---

(1)  OV C 107, 30.4.2004.

(2)  KOM(2005) 252 galīgā versija, 15.6.2005.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija

SATURS

Ticamības deklarācija

Pārskatu ticamība

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Informācija Ticamības deklarācijas atbalstam

Ievads

Pārskatu ticamība

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (ieņēmumi un izdevumi)

Konsolidētie finanšu pārskati

Rīcības plāns grāmatvedības sistēmas modernizēšanai

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Palātas Ticamības deklarācijas metode

Ticamības deklarācijas revīzijas rezultāti 2004. gadā

Komisijas iekšējās kontroles sistēma

Revīzijas tvērums

Komisijas vadības apliecinājumi

Iekšējās kontroles sistēmas ieviešanā panāktais progress

Kopienas iekšējās kontroles pamata attīstība

REVĪZIJAS PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

I.

| I. | Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi Eiropas Kopienu konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi un konsolidētos finanšu pārskatus par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu (1). Palāta veica revīziju atbilstīgi savai revīzijas politikai un standartiem, kas balstās uz starptautiskajiem standartiem, kuri pielāgoti Kopienas vajadzībām. Revīzijas iznākumā Palāta ir guvusi pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam. Attiecībā uz ieņēmumiem Palātas revīzijas tvērums bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijas nevar aptvert ievedumus, kas nav bijuši muitas pārraudzībā. |
| --- | --- |

Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi Eiropas Kopienu konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi un konsolidētos finanšu pārskatus par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu (1). Palāta veica revīziju atbilstīgi savai revīzijas politikai un standartiem, kas balstās uz starptautiskajiem standartiem, kuri pielāgoti Kopienas vajadzībām. Revīzijas iznākumā Palāta ir guvusi pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam. Attiecībā uz ieņēmumiem Palātas revīzijas tvērums bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijas nevar aptvert ievedumus, kas nav bijuši muitas pārraudzībā.

Pārskatu ticamība

II.

| II. | Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas noteiktas konsolidēto finanšu pārskatu pielikumos (2). Izņemot III punktā minētā apsvēruma ietekmi, minētie pārskati patiesi atspoguļo Kopienu ieņēmumus un izdevumus konkrētajā gadā un finansiālo stāvokli gada beigās. |
| --- | --- |

Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas noteiktas konsolidēto finanšu pārskatu pielikumos (2). Izņemot III punktā minētā apsvēruma ietekmi, minētie pārskati patiesi atspoguļo Kopienu ieņēmumus un izdevumus konkrētajā gadā un finansiālo stāvokli gada beigās.

| III. | Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras, ko piemēro dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to, ka darījumi, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”, ir uzskaitīti pareizi un pilnīgi. |
| --- | --- |

III.

Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras, ko piemēro dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to, ka darījumi, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”, ir uzskaitīti pareizi un pilnīgi.

| IV. | Neatkarīgi no II punktā paustā atzinuma, Palāta vēlas vērst uzmanību uz turpmāk minēto:






  a) | tāpat kā iepriekš grāmatvedības sistēma, kas izmantota 2004. gada pārskatu sagatavošanai, nav veidota tā, lai nodrošinātu visu aktīvu un pasīvu uzskaiti; |
| --- | --- | --- |

IV.

Neatkarīgi no II punktā paustā atzinuma, Palāta vēlas vērst uzmanību uz turpmāk minēto:

a)

tāpat kā iepriekš grāmatvedības sistēma, kas izmantota 2004. gada pārskatu sagatavošanai, nav veidota tā, lai nodrošinātu visu aktīvu un pasīvu uzskaiti;

| b) | īstenojot savu rīcības plānu Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanai, Komisija ir panākusi nozīmīgu virzību uz uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanu līdz 2005. gadam. Tomēr ir aizkavējušies pielāgojumi un apstiprinājumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu jaunās uzskaites pamatsistēmas pilnīgu ieviešanu. |
| --- | --- |

b)

īstenojot savu rīcības plānu Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanai, Komisija ir panākusi nozīmīgu virzību uz uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanu līdz 2005. gadam. Tomēr ir aizkavējušies pielāgojumi un apstiprinājumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu jaunās uzskaites pamatsistēmas pilnīgu ieviešanu.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

V.

| V. | Pamatojoties uz veiktās revīzijas rezultātiem, Palāta uzskata, ka jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas un ļauj veikt adekvātu riska pārvaldību, t. i., ieņēmumi, saistības, administratīvie izdevumi un pirmspievienošanās stratēģija, Eiropas Kopienu konsolidētajiem gada pārskatiem pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. Turklāt Palātas revīzija par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem rāda, ka, pienācīgi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir iedarbīga sistēma nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. |
| --- | --- |

Pamatojoties uz veiktās revīzijas rezultātiem, Palāta uzskata, ka jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas un ļauj veikt adekvātu riska pārvaldību, t. i., ieņēmumi, saistības, administratīvie izdevumi un pirmspievienošanās stratēģija, Eiropas Kopienu konsolidētajiem gada pārskatiem pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. Turklāt Palātas revīzija par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem rāda, ka, pienācīgi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir iedarbīga sistēma nepareizu izdevumu riska ierobežošanai.

| VI. | Neatkarīgi no V punktā paustā atzinuma, Palāta atzīmē, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā vēl pastāv dažādu pakāpju risks īstenošanas organizāciju līmenī kandidātvalstīs saistībā ar visām programmām un instrumentiem. |
| --- | --- |

VI.

Neatkarīgi no V punktā paustā atzinuma, Palāta atzīmē, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā vēl pastāv dažādu pakāpju risks īstenošanas organizāciju līmenī kandidātvalstīs saistībā ar visām programmām un instrumentiem.

| VII. | Jāpastiprina centieni efektīvai pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanai un nepilnību novēršanai tajās, lai uzlabotu pastāvošo risku pārvaldību tādās jomās, kur maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas:






  a) | KLP izdevumu jomā Palāta atkārtoti konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz kuriem neattiecas IAKS vai kam IAKS nav adekvāti piemērota, rada lielāku risku tādēļ, ka kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Pēcmaksājumu pārbaudes, kas veiktas KLP subsīdijām, ko neaptver IAKS, nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas; |
| --- | --- | --- |

VII.

Jāpastiprina centieni efektīvai pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanai un nepilnību novēršanai tajās, lai uzlabotu pastāvošo risku pārvaldību tādās jomās, kur maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas:

a)

KLP izdevumu jomā Palāta atkārtoti konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz kuriem neattiecas IAKS vai kam IAKS nav adekvāti piemērota, rada lielāku risku tādēļ, ka kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Pēcmaksājumu pārbaudes, kas veiktas KLP subsīdijām, ko neaptver IAKS, nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas;

| b) | strukturālo pasākumu jomā Palāta atkal konstatēja nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, kas dažādos apmēros apliecina vajadzību veikt uzlabojumus, lai panāktu pilnīgu atbilstību normatīvajām prasībām par efektīvām ikdienas pārvaldības pārbaudēm un/vai neatkarīgām pārbaudēm, kas veiktas darījumu paraugiem par plānošanas periodu no 2000. līdz 2006. gadam. Par abiem plānošanas periodiem (1994-1999 un 2000-2006) likumības un pareizības jomā tika konstatētas vairākas kļūdas izdevumos, kas iekļauti deklarācijās, pēc kurām Komisija ir veikusi maksājumus; |
| --- | --- |

b)

strukturālo pasākumu jomā Palāta atkal konstatēja nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, kas dažādos apmēros apliecina vajadzību veikt uzlabojumus, lai panāktu pilnīgu atbilstību normatīvajām prasībām par efektīvām ikdienas pārvaldības pārbaudēm un/vai neatkarīgām pārbaudēm, kas veiktas darījumu paraugiem par plānošanas periodu no 2000. līdz 2006. gadam. Par abiem plānošanas periodiem (1994-1999 un 2000-2006) likumības un pareizības jomā tika konstatētas vairākas kļūdas izdevumos, kas iekļauti deklarācijās, pēc kurām Komisija ir veikusi maksājumus;

| c) | lai gan progress ir panākts vairākās iekšpolitikas jomās, Palātas revīzijas konstatējumi, kas attiecas uz pārraudzības un kontroles sistēmām un pakārtotajiem darījumiem, nesniedz pietiekamu pārliecību par maksājumu likumību un pareizību. Iespējams, ka kļūdu risks turpinās pastāvēt, ja vien tiesiskais regulējums netiks grozīts tā, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmas un padarītu skaidrākas procedūras un instrukcijas, kas reglamentē dažādās programmas; |
| --- | --- |

c)

lai gan progress ir panākts vairākās iekšpolitikas jomās, Palātas revīzijas konstatējumi, kas attiecas uz pārraudzības un kontroles sistēmām un pakārtotajiem darījumiem, nesniedz pietiekamu pārliecību par maksājumu likumību un pareizību. Iespējams, ka kļūdu risks turpinās pastāvēt, ja vien tiesiskais regulējums netiks grozīts tā, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmas un padarītu skaidrākas procedūras un instrukcijas, kas reglamentē dažādās programmas;

| d) | saistībā ar ārējām darbībām uzlabojumi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās vēl nav skāruši īstenošanas organizācijas, kur tika konstatēts relatīvi liels skaits kļūdu maksājumu līmenī gan biežuma, gan finansiālo seku ziņā, kas bija saistīts ar to, ka nav visaptverošas pieejas šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai. |
| --- | --- |

d)

saistībā ar ārējām darbībām uzlabojumi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās vēl nav skāruši īstenošanas organizācijas, kur tika konstatēts relatīvi liels skaits kļūdu maksājumu līmenī gan biežuma, gan finansiālo seku ziņā, kas bija saistīts ar to, ka nav visaptverošas pieejas šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai.

| VIII. | Palāta atzīmē panākumus, ko Komisija guvusi saistībā ar iekšējās kontroles sistēmas reformu, kā arī pozitīvo ietekmi, ko uz likumību un pareizību atstāj Komisijas iekšējā pārvaldība attiecībā uz izdevumiem. Tomēr darbības efektivitātes jomā vēl ir vajadzīga turpmāka attīstība. |
| --- | --- |

VIII.

Palāta atzīmē panākumus, ko Komisija guvusi saistībā ar iekšējās kontroles sistēmas reformu, kā arī pozitīvo ietekmi, ko uz likumību un pareizību atstāj Komisijas iekšējā pārvaldība attiecībā uz izdevumiem. Tomēr darbības efektivitātes jomā vēl ir vajadzīga turpmāka attīstība.

2005. gada 28. septembrī

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS ATBALSTAM |
| Ievads |
| 1.1. | Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (“DAS”). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS ATBALSTAM

Ievads

1.1.

Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (“DAS”). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām.

DAS

| 1.2. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās (sk. 1.6.-1.45. punktu). |
| --- | --- |

1.2.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās (sk. 1.6.-1.45. punktu).

| 1.3. | Pakārtoto darījumu likumības un pareizības noskaidrošanas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. 1.46.-1.86. punktu) (3). |
| --- | --- |

1.3.

Pakārtoto darījumu likumības un pareizības noskaidrošanas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. 1.46.-1.86. punktu) (3).

3

| 1.4. | Palāta atkal pievērsa īpašu uzmanību Komisijas centieniem stiprināt tās iekšējās kontroles sistēmu un pēcpārbaudēm, kas iekļautas rīcības plānos, kuri pievienoti gada darbības pārskatiem un to kopsavilkumam par 2003. finanšu gadu (sk. 1.54.-1.86. punktu). |
| --- | --- |

1.4.

Palāta atkal pievērsa īpašu uzmanību Komisijas centieniem stiprināt tās iekšējās kontroles sistēmu un pēcpārbaudēm, kas iekļautas rīcības plānos, kuri pievienoti gada darbības pārskatiem un to kopsavilkumam par 2003. finanšu gadu (sk. 1.54.-1.86. punktu).

| 1.5. | Turklāt Palāta sniedz rādītājus, lai novērotu iekšējo kontroles mehānismu uzlabošanos gan kopumā, gan atsevišķi katrā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas un 3.-9. nodaļas pielikumus). |
| --- | --- |

1.5.

Turklāt Palāta sniedz rādītājus, lai novērotu iekšējo kontroles mehānismu uzlabošanos gan kopumā, gan atsevišķi katrā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas un 3.-9. nodaļas pielikumus).

Pārskatu ticamība

| 1.6. | Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem konsolidētajiem pārskatiem par 2004. finanšu gadu (4), ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (5) noteikumiem. |
| --- | --- |

1.6.

Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem konsolidētajiem pārskatiem par 2004. finanšu gadu (4), ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (5) noteikumiem.

4

5

| 1.7. | Kamēr netiks īstenots rīcības plāns, kas attiecas uz grāmatvedības sistēmas modernizēšanu no 2005. finanšu gada (sk. 1.21.-1.45. punktu), un kamēr nebūs adekvātas grāmatvedības sistēmas, gada noslēguma finanšu pārskatu sagatavošana vēl lielā mērā balstīsies un pārskatos neiekļautiem dokumentiem. Līdz šim izmantotā informācija ne vienmēr bija saistīta ar budžeta darījumiem, no kuriem tā rodas, un centrālais grāmatvedības departaments ne vienmēr spēja garantēt tās pareizību vai pilnīgumu (sk. 1.9. punktu). |
| --- | --- |

1.7.

Kamēr netiks īstenots rīcības plāns, kas attiecas uz grāmatvedības sistēmas modernizēšanu no 2005. finanšu gada (sk. 1.21.-1.45. punktu), un kamēr nebūs adekvātas grāmatvedības sistēmas, gada noslēguma finanšu pārskatu sagatavošana vēl lielā mērā balstīsies un pārskatos neiekļautiem dokumentiem. Līdz šim izmantotā informācija ne vienmēr bija saistīta ar budžeta darījumiem, no kuriem tā rodas, un centrālais grāmatvedības departaments ne vienmēr spēja garantēt tās pareizību vai pilnīgumu (sk. 1.9. punktu).

| 1.7. | 2005. gada janvārī tika ieviesta jauna grāmatvedības sistēma. 2004. gada kontu slēgšana tika veikta, izmantojot tos pašus noteikumus un sistēmu kā iepriekšējā gadā, kā tas bija paredzēts gan Finanšu regulā, gan Komisijas 2002. gada decembra paziņojumā par uzskaites sistēmas modernizāciju (skatīt 2002. gada 17. decembra KOM(2002) 755 galīgais). |
| --- | --- |

1.7.

2005. gada janvārī tika ieviesta jauna grāmatvedības sistēma. 2004. gada kontu slēgšana tika veikta, izmantojot tos pašus noteikumus un sistēmu kā iepriekšējā gadā, kā tas bija paredzēts gan Finanšu regulā, gan Komisijas 2002. gada decembra paziņojumā par uzskaites sistēmas modernizāciju (skatīt 2002. gada 17. decembra KOM(2002) 755 galīgais).

| 1.8. | Turklāt 2004. gadā grāmatvedības sistēma joprojām lielā mērā balstījās uz skaidras naudas norēķina principiem, un nebija iespējams nošķirt kapitālizdevumus no administratīvajiem izdevumiem, galīgos maksājumus no priekšfinansējuma vai pat noteikt parādus un saņemamās summas. Tas ietekmēja ekonomiskā rezultāta aprēķināšanu (sk. 1.17.-1.18. un 1.28.-1.45. punktu). |
| --- | --- |

1.8.

Turklāt 2004. gadā grāmatvedības sistēma joprojām lielā mērā balstījās uz skaidras naudas norēķina principiem, un nebija iespējams nošķirt kapitālizdevumus no administratīvajiem izdevumiem, galīgos maksājumus no priekšfinansējuma vai pat noteikt parādus un saņemamās summas. Tas ietekmēja ekonomiskā rezultāta aprēķināšanu (sk. 1.17.-1.18. un 1.28.-1.45. punktu).

| 1.8. | Nošķīrums starp kapitālizdevumiem un administratīvajiem izdevumiem ir viens no uzlabojumiem, kas izriet no jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešanas. 2005. gada sākuma bilance patiešām pašlaik tiek sagatavota, izmantojot šo nošķīrumu. |
| --- | --- |

1.8.

Nošķīrums starp kapitālizdevumiem un administratīvajiem izdevumiem ir viens no uzlabojumiem, kas izriet no jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešanas. 2005. gada sākuma bilance patiešām pašlaik tiek sagatavota, izmantojot šo nošķīrumu.

| 1.9. | Palātas konstatējumi apstiprina atrunas, kas iekļautas budžeta ģenerāldirektora deklarācijā (neatbilstīgs aktīvu un pasīvu, kā arī Kopienu un EAF finanšu stāvokļa noformējums un grāmatvedības sistēmas drošības jautājumi (6)). Tomēr Komisijas centieni modernizēt grāmatvedības sistēmu ir jau izpaudušies tajā, ka ir uzlabojusies sniegtās informācijas kvalitāte. |
| --- | --- |

1.9.

Palātas konstatējumi apstiprina atrunas, kas iekļautas budžeta ģenerāldirektora deklarācijā (neatbilstīgs aktīvu un pasīvu, kā arī Kopienu un EAF finanšu stāvokļa noformējums un grāmatvedības sistēmas drošības jautājumi (6)). Tomēr Komisijas centieni modernizēt grāmatvedības sistēmu ir jau izpaudušies tajā, ka ir uzlabojusies sniegtās informācijas kvalitāte.

6

| 1.10. | 1.1. tabulā
  parādīta pēcpārbaude atrunai par pārskatu ticamību, kas bija iekļauta Ticamības deklarācijā par 2003. finanšu gadu, kā arī citi jautājumi, kurus Palāta izvirzīja minētajā gada pārskatā un kuri pēc Komisijas ieskatiem būtu risināmi saistībā ar Kopienas uzskaites pamata modernizāciju. |
| --- | --- |

1.10.

1.1. tabulā
  parādīta pēcpārbaude atrunai par pārskatu ticamību, kas bija iekļauta Ticamības deklarācijā par 2003. finanšu gadu, kā arī citi jautājumi, kurus Palāta izvirzīja minētajā gada pārskatā un kuri pēc Komisijas ieskatiem būtu risināmi saistībā ar Kopienas uzskaites pamata modernizāciju.

1.1. tabulā

| 1.10. | Kā norādīts iepriekšējā gada atbildē un kā to minējusi Revīzijas palāta savā apsvērumā, atbilde uz Revīzijas palātas 2003. gada atrunu attiecībā uz ieņēmumiem un avansiem tiek sniegta, ieviešot 2005. gadā jauno grāmatvedības sistēmu. Jaunā sistēma piedāvās risinājumu arī citos jautājumos, kas norādīti 1.1. tabulā. |
| --- | --- |

1.10.

Kā norādīts iepriekšējā gada atbildē un kā to minējusi Revīzijas palāta savā apsvērumā, atbilde uz Revīzijas palātas 2003. gada atrunu attiecībā uz ieņēmumiem un avansiem tiek sniegta, ieviešot 2005. gadā jauno grāmatvedības sistēmu. Jaunā sistēma piedāvās risinājumu arī citos jautājumos, kas norādīti 1.1. tabulā.

| 1.11. | Neatkarīgi no atzīmētā progresa, kas jo īpaši attiecas uz gada pārskatu noformējumu un atrunu skaita un aptverto jomu samazinājumu, Palātas veiktā revīzija identificēja problēmas, no kurām lielākā daļa jau atzīmētas iepriekšējos pārskatos (sk. 1.12.-1.20. punktu). |
| --- | --- |

1.11.

Neatkarīgi no atzīmētā progresa, kas jo īpaši attiecas uz gada pārskatu noformējumu un atrunu skaita un aptverto jomu samazinājumu, Palātas veiktā revīzija identificēja problēmas, no kurām lielākā daļa jau atzīmētas iepriekšējos pārskatos (sk. 1.12.-1.20. punktu).

| 1.11. | Kā Revīzijas palāta jau norādīja, gada pārskatu iesniegšanā ir patiešām sasniegts progress. Tomēr liels skaits apsvērumu, uz kuriem atsaucas Revīzijas palāta, varētu tikt izskatīti tikai tad, kad 2005. gadā būs ieviesta uzkrājumu uzskaite un jaunā grāmatvedības sistēma. |
| --- | --- |

1.11.

Kā Revīzijas palāta jau norādīja, gada pārskatu iesniegšanā ir patiešām sasniegts progress. Tomēr liels skaits apsvērumu, uz kuriem atsaucas Revīzijas palāta, varētu tikt izskatīti tikai tad, kad 2005. gadā būs ieviesta uzkrājumu uzskaite un jaunā grāmatvedības sistēma.

1.1. tabula – Ticamības deklarācijā par 2003. gadu pausto atrunu pēcpārbaude saistībā ar pārskatu ticamību un uzskaites sistēmas modernizācijas iespējamo ietekmi uz konkrētiem apsvērumiem, kas formulēti Pārskatā par 2003. finanšu gadu

| Atrunas Ticamības deklarācijā par 2003. gadu | Atbildes Pārskatā par 2003. finanšu gadu | Stāvokļa attīstība |
| --- | --- | --- |
| Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras saistībā ar dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to darījumu pareizību un pilnīgu atspoguļošanu, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”. | Komisija turpina uzlabot metodes šajā jomā, izmantojot Komisijai pašlaik pieejamās sistēmas (...) (piemēram, regulāri pārskati par kavētām summām kopš 2003. gada vidus.) Taču (...) galvenie uzlabojumi var tikt veikti, 2005. gadā ieviešot jaunu grāmatvedības sistēmu un jo īpaši priekšfinansējuma maksājumu uzskaiti. | Komisija ir norādījusi uz vairākiem veiktajiem pasākumiem. Ik ceturksni apstiprināšanas departamentiem nosūta informāciju par kavēto parādu atlikumu un piedziņas rīkojumiem par izpildes gaitu, atgūšanas procedūrās apstiprināšanas departamenti sadarbojas ciešāk, un sistemātiski tiek iekasēti kavējuma procenti par piedziņas rīkojumiem. Līdzīgi Komisija veic priekšfinansējuma darbību inventarizāciju un ir noradījusi, ka attiecīgas grāmatvedības procedūras tiks piemērotas, sākot no 2005. gada. Tomēr līdz 2004. gada beigām veiktie pasākumi neļauj Palātai uzskatīt, ka līdz minētajam datumam visas problēmas ir atrisinātas (sk. 1.17.–1.20. punktu). |
| Jautājumi, ko iespējams atrisināt, veicot Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizāciju | Atbildes Pārskatā par 2003. finanšu gadu | Jebkura turpmāka modernizācijas projekta ietekme uz Kopienu grāmatvedības pamatsistēmu |
| Tā kā nepastāv piemērota grāmatvedības sistēma, finanšu pārskatu sagatavošana gada beigās lielākoties balstās uz grāmatojumiem, kas nav iekļauti pārskatos, un to vērtēšana ne vienmēr ir sasaistīta ar attiecīgo budžeta darījumu. Pašreizējā grāmatvedības sistēma nedod iespēju izšķirt kapitāla izdevumus un ar kapitālu nesaistītus izdevumus, ne arī galīgos maksājumus un priekšfinansējumu, vai pat noteikt parādu summas un saņemamās summas. Tas negatīvi ietekmē ekonomiskā rezultāta aprēķināšanu. | Eiropas Kopienas izmanto skaidras naudas uzskaiti, līdzīgi kā to dara vairums valsts sektora organizāciju. Komisija izprot šīs pieejas ierobežojumus, un tādēļ tā ir apņēmusies modernizēt grāmatvedības sistēmu un pāriet uz uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu. Komisijas mērķis ir panākt atbilstību Starptautiskajiem valsts sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) līdz 2005. gadam. | Centrālā grāmatvedības sistēma bija gatava izmantošanai kopbudžeta darījumiem 2005. gada 10. janvārī. Saskaņā ar Komisijas teikto vispārēja uzskaite tagad notiek, pilnībā piemērojot uzkrājumu principu, izņemot ārējās delegācijas un preses dienestus ārpus Komisijas centrālā biroja, kam finanšu pārvaldības pienākumi ir decentralizēti un kas pakāpeniski tiks integrēti centrālajā sistēmā, sākot no 2005. gada. Tomēr vēl ir galīgi jāapstiprina procedūras 2005. gada pārskatu slēgšanai un 2005. gada finanšu pārskatu sagatavošanai. |
| Pastāv konkrētas problēmas saistībā ar atsevišķos bilances posteņos uzrādīto summu novērtēšanu, jo īpaši tas attiecas uz summām, kas ir finanšu starpnieku rīcībā (iegrāmatotas postenī “pārējie debitori”), to faktisko izlietojuma koeficientu un saistīto procentu summu, vai arī saistībā ar ieguldījumiem un aizdevumiem no budžeta apropriācijām (piemēram, ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort un Joint Venture Programme). | Komisija jau ir paveikusi ievērojamu darbu saistībā ar finanšu starpniekiem, tomēr šāda veida problēmu vienīgais risinājums ir jaunas grāmatvedības sistēmas ieviešana 2005. gadā. Pašlaik datus nosaka manuāli, un Komisija turpina uzlabot procedūras procentu uzskaitei. Veicot pāreju uz uzkrājumu principa grāmatvedību, visi atvērtie ECIP faili pašlaik tiek pārbaudīti. | Ievērojami pūliņi ir ieguldīti, lai uzskaitītu finanšu starpniekus. Daži no šiem jautājumiem ir atrisināti ar uzskaites noteikumu starpniecību. |
| Pastāv arī citi trūkumi saistībā ar pārskatu sagatavošanu, jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem lauksaimniecības izdevumu posteņiem un citiem avansa maksājumiem, kas nav veikti, taču iegrāmatoti kā izpildīti, aptuvenu summu atspoguļošanu, kas, būdamas pēc būtības uzkrājumi, uzrādītas kā parādi, un pensiju tiesību uzskaiti, kas neitralizē ekonomiskā rezultāta efektu. | Saistībā ar pāreju uz uzkrājumu principa grāmatvedību 2005. gadā, tika risināti dažādi jautājumi, un, lai izvairītos no turpmākām izmaiņām, Komisija ieviesīs izmaiņas 2005. gada pārskatos. | Sagaidāms, ka grāmatveža 2004. gada 28. decembrī apstiprināto uzskaites noteikumu piemērošana atrisinās vairumu jautājumu. Saskaņā ar Komisijas teikto pašreizējais veids, kā tiek atspoguļotas pensiju tiesības bilancē, tomēr tiks saglabāts līdz IPSAS standartu ieviešanai šajā jomā. |
| Gada beigu pārskatos vēl joprojām nav norādes, ka dažus darījumus iespējams labos vēlāk Komisijas departamenti vai dalībvalstis (sk. 1.12. punktu), kā arī tajos nav norādes par šādu labojumu iespējamo apmēru, turklāt pastāv citas neskaidrības, kas var īslaicīgi ietekmēt pārskatus (sk. 1.13. punktu). | Gada pārskati atspoguļo finanšu informāciju, kas zināma gada pārskatu sagatavošanas beigās. Šīs informācijas ticamību vienmēr pārbauda un veic revīzijas konstatējumus pārskatu sagatavošanas laikā vai arī pēc tam. Pārskatos var iekļaut tikai atgūstamās summas, kad Komisija pieņem attiecīgus lēmumus, veicot grāmatojumu noskaidrošanas vai līdzīgas procedūras. Komisija saistībā ar grāmatvedības sistēmas modernizāciju sagatavo uzskaites noteikumus šādiem līdzekļu atgūšanas gadījumiem un nolūkā uzlabot gada pārskatu skaidrojošās piezīmes. | Stāvoklis nav mainījies saistībā ar pārskatiem par 2004. finanšu gadu, un sagaidāms, ka tas tiks atrisināts, veicot grāmatvedības sistēmas modernizāciju. |

Atrunas Ticamības deklarācijā par 2003. gadu

Atbildes Pārskatā par 2003. finanšu gadu

Stāvokļa attīstība

Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras saistībā ar dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to darījumu pareizību un pilnīgu atspoguļošanu, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”.

Komisija turpina uzlabot metodes šajā jomā, izmantojot Komisijai pašlaik pieejamās sistēmas (...) (piemēram, regulāri pārskati par kavētām summām kopš 2003. gada vidus.) Taču (...) galvenie uzlabojumi var tikt veikti, 2005. gadā ieviešot jaunu grāmatvedības sistēmu un jo īpaši priekšfinansējuma maksājumu uzskaiti.

Komisija ir norādījusi uz vairākiem veiktajiem pasākumiem. Ik ceturksni apstiprināšanas departamentiem nosūta informāciju par kavēto parādu atlikumu un piedziņas rīkojumiem par izpildes gaitu, atgūšanas procedūrās apstiprināšanas departamenti sadarbojas ciešāk, un sistemātiski tiek iekasēti kavējuma procenti par piedziņas rīkojumiem. Līdzīgi Komisija veic priekšfinansējuma darbību inventarizāciju un ir noradījusi, ka attiecīgas grāmatvedības procedūras tiks piemērotas, sākot no 2005. gada. Tomēr līdz 2004. gada beigām veiktie pasākumi neļauj Palātai uzskatīt, ka līdz minētajam datumam visas problēmas ir atrisinātas (sk. 1.17.–1.20. punktu).

Jautājumi, ko iespējams atrisināt, veicot Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizāciju

Atbildes Pārskatā par 2003. finanšu gadu

Jebkura turpmāka modernizācijas projekta ietekme uz Kopienu grāmatvedības pamatsistēmu

Tā kā nepastāv piemērota grāmatvedības sistēma, finanšu pārskatu sagatavošana gada beigās lielākoties balstās uz grāmatojumiem, kas nav iekļauti pārskatos, un to vērtēšana ne vienmēr ir sasaistīta ar attiecīgo budžeta darījumu. Pašreizējā grāmatvedības sistēma nedod iespēju izšķirt kapitāla izdevumus un ar kapitālu nesaistītus izdevumus, ne arī galīgos maksājumus un priekšfinansējumu, vai pat noteikt parādu summas un saņemamās summas. Tas negatīvi ietekmē ekonomiskā rezultāta aprēķināšanu.

Eiropas Kopienas izmanto skaidras naudas uzskaiti, līdzīgi kā to dara vairums valsts sektora organizāciju. Komisija izprot šīs pieejas ierobežojumus, un tādēļ tā ir apņēmusies modernizēt grāmatvedības sistēmu un pāriet uz uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu. Komisijas mērķis ir panākt atbilstību Starptautiskajiem valsts sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) līdz 2005. gadam.

IPSAS

Centrālā grāmatvedības sistēma bija gatava izmantošanai kopbudžeta darījumiem 2005. gada 10. janvārī. Saskaņā ar Komisijas teikto vispārēja uzskaite tagad notiek, pilnībā piemērojot uzkrājumu principu, izņemot ārējās delegācijas un preses dienestus ārpus Komisijas centrālā biroja, kam finanšu pārvaldības pienākumi ir decentralizēti un kas pakāpeniski tiks integrēti centrālajā sistēmā, sākot no 2005. gada. Tomēr vēl ir galīgi jāapstiprina procedūras 2005. gada pārskatu slēgšanai un 2005. gada finanšu pārskatu sagatavošanai.

Pastāv konkrētas problēmas saistībā ar atsevišķos bilances posteņos uzrādīto summu novērtēšanu, jo īpaši tas attiecas uz summām, kas ir finanšu starpnieku rīcībā (iegrāmatotas postenī “pārējie debitori”), to faktisko izlietojuma koeficientu un saistīto procentu summu, vai arī saistībā ar ieguldījumiem un aizdevumiem no budžeta apropriācijām (piemēram, ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort un Joint Venture Programme).

ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort

Joint Venture Programme

Komisija jau ir paveikusi ievērojamu darbu saistībā ar finanšu starpniekiem, tomēr šāda veida problēmu vienīgais risinājums ir jaunas grāmatvedības sistēmas ieviešana 2005. gadā. Pašlaik datus nosaka manuāli, un Komisija turpina uzlabot procedūras procentu uzskaitei. Veicot pāreju uz uzkrājumu principa grāmatvedību, visi atvērtie ECIP faili pašlaik tiek pārbaudīti.

ECIP

Ievērojami pūliņi ir ieguldīti, lai uzskaitītu finanšu starpniekus. Daži no šiem jautājumiem ir atrisināti ar uzskaites noteikumu starpniecību.

Pastāv arī citi trūkumi saistībā ar pārskatu sagatavošanu, jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem lauksaimniecības izdevumu posteņiem un citiem avansa maksājumiem, kas nav veikti, taču iegrāmatoti kā izpildīti, aptuvenu summu atspoguļošanu, kas, būdamas pēc būtības uzkrājumi, uzrādītas kā parādi, un pensiju tiesību uzskaiti, kas neitralizē ekonomiskā rezultāta efektu.

Saistībā ar pāreju uz uzkrājumu principa grāmatvedību 2005. gadā, tika risināti dažādi jautājumi, un, lai izvairītos no turpmākām izmaiņām, Komisija ieviesīs izmaiņas 2005. gada pārskatos.

Sagaidāms, ka grāmatveža 2004. gada 28. decembrī apstiprināto uzskaites noteikumu piemērošana atrisinās vairumu jautājumu. Saskaņā ar Komisijas teikto pašreizējais veids, kā tiek atspoguļotas pensiju tiesības bilancē, tomēr tiks saglabāts līdz IPSAS standartu ieviešanai šajā jomā.

IPSAS

Gada beigu pārskatos vēl joprojām nav norādes, ka dažus darījumus iespējams labos vēlāk Komisijas departamenti vai dalībvalstis (sk. 1.12. punktu), kā arī tajos nav norādes par šādu labojumu iespējamo apmēru, turklāt pastāv citas neskaidrības, kas var īslaicīgi ietekmēt pārskatus (sk. 1.13. punktu).

Gada pārskati atspoguļo finanšu informāciju, kas zināma gada pārskatu sagatavošanas beigās. Šīs informācijas ticamību vienmēr pārbauda un veic revīzijas konstatējumus pārskatu sagatavošanas laikā vai arī pēc tam. Pārskatos var iekļaut tikai atgūstamās summas, kad Komisija pieņem attiecīgus lēmumus, veicot grāmatojumu noskaidrošanas vai līdzīgas procedūras. Komisija saistībā ar grāmatvedības sistēmas modernizāciju sagatavo uzskaites noteikumus šādiem līdzekļu atgūšanas gadījumiem un nolūkā uzlabot gada pārskatu skaidrojošās piezīmes.

Stāvoklis nav mainījies saistībā ar pārskatiem par 2004. finanšu gadu, un sagaidāms, ka tas tiks atrisināts, veicot grāmatvedības sistēmas modernizāciju.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (ieņēmumi un izdevumi)

Provizoriskie budžeta izpildes komponenti

| 1.12. | Neatkarīgi no Palātas apsvērumiem tās 2002 (7). un 2003 (8). gada pārskatos, joprojām gada beigu pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs nav pietiekami un precīzi norādīts, ka atsevišķus darījumus vēlāk var koriģēt Komisijas departamenti vai dalībvalstis (ELVGF Garantiju nodaļas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana, pagaidu summu pielāgojumi saistībā ar iekšējās politikas, ārējo darbību un struktūrfondu projektu un programmu slēgšanas procedūru). Papildus tam, paskaidrojošajās piezīmēs nav norāžu par šādu labojumu iespējamo apmēru (piem., iepriekšējos finanšu gados veikto labojumu lielums vai apmērs, kādā varētu veikt labojumus no budžeta segtajiem izdevumiem). |
| --- | --- |

1.12.

Neatkarīgi no Palātas apsvērumiem tās 2002 (7). un 2003 (8). gada pārskatos, joprojām gada beigu pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs nav pietiekami un precīzi norādīts, ka atsevišķus darījumus vēlāk var koriģēt Komisijas departamenti vai dalībvalstis (ELVGF Garantiju nodaļas maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana, pagaidu summu pielāgojumi saistībā ar iekšējās politikas, ārējo darbību un struktūrfondu projektu un programmu slēgšanas procedūru). Papildus tam, paskaidrojošajās piezīmēs nav norāžu par šādu labojumu iespējamo apmēru (piem., iepriekšējos finanšu gados veikto labojumu lielums vai apmērs, kādā varētu veikt labojumus no budžeta segtajiem izdevumiem).

7

8

| 1.12. | 2004. gada galīgajos pārskatos tika iekļauts papildu apsvērums, kas norādīja, ka lielākā daļa maksājumu, ko Komisija izdarījusi gada laikā, ir provizoriski un ir pakļauti mainīgiem nosacījumiem. Līdz ar grāmatvedības sistēmas modernizāciju Komisijas rīcībā būs jauni uzskaites noteikumi, lai grāmatvedībā apstrādātu izmaksāto summu atgūšanu, un tie paredz arī paskaidrojumus gada pārskatiem. Jauno noteikumu ietekmei būtu jābūt redzamai 2005. gada pārskatos.
  Attiecībā uz struktūrfondu maksājumiem ir grūti paredzēt turpmāko korekciju līmeni, jo tas ir atkarīgs no ilglaicīgu procedūru rezultāta lielā skaitā individuālu gadījumu.
  Attiecībā uz lauksaimniecības izdevumiem gada pārskati noteikti atspoguļo tādu finanšu informāciju, kāda tā ir zināma slēgšanas brīdī. Šīs informācijas ticamība vienmēr būs atkarīga no revīziju, kas tiek veiktas tajā brīdī vai tiks uzsāktas pēc tam, secinājumiem. Pārskatos var atzīt noteiktās atgūstamās summas tikai tad, kad Komisija pieņem savu galīgo lēmumu grāmatojumu noskaidrošanas vai līdzīgu procedūru ietvaros.
  Komisija izskatīs iespēju uzlabot informāciju par iepriekšējos gados veikto korekciju finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

1.12.

2004. gada galīgajos pārskatos tika iekļauts papildu apsvērums, kas norādīja, ka lielākā daļa maksājumu, ko Komisija izdarījusi gada laikā, ir provizoriski un ir pakļauti mainīgiem nosacījumiem. Līdz ar grāmatvedības sistēmas modernizāciju Komisijas rīcībā būs jauni uzskaites noteikumi, lai grāmatvedībā apstrādātu izmaksāto summu atgūšanu, un tie paredz arī paskaidrojumus gada pārskatiem. Jauno noteikumu ietekmei būtu jābūt redzamai 2005. gada pārskatos.

Attiecībā uz struktūrfondu maksājumiem ir grūti paredzēt turpmāko korekciju līmeni, jo tas ir atkarīgs no ilglaicīgu procedūru rezultāta lielā skaitā individuālu gadījumu.

Attiecībā uz lauksaimniecības izdevumiem gada pārskati noteikti atspoguļo tādu finanšu informāciju, kāda tā ir zināma slēgšanas brīdī. Šīs informācijas ticamība vienmēr būs atkarīga no revīziju, kas tiek veiktas tajā brīdī vai tiks uzsāktas pēc tam, secinājumiem. Pārskatos var atzīt noteiktās atgūstamās summas tikai tad, kad Komisija pieņem savu galīgo lēmumu grāmatojumu noskaidrošanas vai līdzīgu procedūru ietvaros.

Komisija izskatīs iespēju uzlabot informāciju par iepriekšējos gados veikto korekciju finansiālo ietekmi.

| 1.13. | Turklāt ir arī citas neskaidrības, kas var uz laiku ietekmēt pārskatus, piemēram, 20 maksājumu aģentūras, kas apsaimnieko lauksaimniecības fondu 11 000 miljonus EUR, par saviem pārskatiem no apliecinātājiestādēm saņēma atzinumu ar piezīmi vai negatīvu atzinumu (sk. 4.19. punktu), un līdz turpmākas informācijas saņemšanai vai noteikta revīzijas darba pabeigšanai Komisija atlika savu finansiālās noformēšanas lēmumu par 2004. finanšu gada maksājumu aģentūru pārskatiem, kuri pārstāv 9 % no 2004. finanšu gadā deklarētajiem izdevumiem (sk. 4.20. punktu). |
| --- | --- |

1.13.

Turklāt ir arī citas neskaidrības, kas var uz laiku ietekmēt pārskatus, piemēram, 20 maksājumu aģentūras, kas apsaimnieko lauksaimniecības fondu 11 000 miljonus EUR, par saviem pārskatiem no apliecinātājiestādēm saņēma atzinumu ar piezīmi vai negatīvu atzinumu (sk. 4.19. punktu), un līdz turpmākas informācijas saņemšanai vai noteikta revīzijas darba pabeigšanai Komisija atlika savu finansiālās noformēšanas lēmumu par 2004. finanšu gada maksājumu aģentūru pārskatiem, kuri pārstāv 9 % no 2004. finanšu gadā deklarētajiem izdevumiem (sk. 4.20. punktu).

| 1.13. | Kā tas norādīts 4.19. punktā, lielākajā daļā gadījumu atzinumi ar piezīmi un negatīvie atzinumi attiecas tikai uz īpašiem jautājumiem un pasākumiem saistībā ar attiecīgo 20 maksājumu aģentūru darbību specifiskajiem aspektiem. Galvenokārt attiecīgie izdevumi ir ierobežoti.
  Ir jāuzsver, ka grāmatojumu noskaidrošanas lēmuma atlikšana nerada finansiālas sekas attiecīgajām dalībvalstīm un tāpat neietekmē iespējamu izdevumu izslēgšanu no Kopienas finansējuma. Komisija ir jau uzsākusi procedūru, lai atgūtu nepamatotos maksājumus. |
| --- | --- |

1.13.

Kā tas norādīts 4.19. punktā, lielākajā daļā gadījumu atzinumi ar piezīmi un negatīvie atzinumi attiecas tikai uz īpašiem jautājumiem un pasākumiem saistībā ar attiecīgo 20 maksājumu aģentūru darbību specifiskajiem aspektiem. Galvenokārt attiecīgie izdevumi ir ierobežoti.

Ir jāuzsver, ka grāmatojumu noskaidrošanas lēmuma atlikšana nerada finansiālas sekas attiecīgajām dalībvalstīm un tāpat neietekmē iespējamu izdevumu izslēgšanu no Kopienas finansējuma. Komisija ir jau uzsākusi procedūru, lai atgūtu nepamatotos maksājumus.

Izdevumi, kas iegrāmatoti neatbilstošās budžeta pozīcijās

| 1.14. | Saskaņā ar Pievienošanās līgumu (9)
  ISPA projektus, kas līdz pievienošanās dienai nav pilnībā īstenoti, uzskata par apstiprinātiem ar Regulu par Kohēzijas fondu, kamēr maksājumus, kas attiecīgajām jaunajām dalībvalstīm izmaksāti kopš šā datuma (345,5 miljoni EUR), turpina veikt kā pirmspievienošanās intervences apropriācijas. Pamatojoties uz budžeta caurskatāmības principu, finanšu pārskatos būtu lietderīgi paskaidrot stāvokli (10). |
| --- | --- |

1.14.

Saskaņā ar Pievienošanās līgumu (9)
  ISPA projektus, kas līdz pievienošanās dienai nav pilnībā īstenoti, uzskata par apstiprinātiem ar Regulu par Kohēzijas fondu, kamēr maksājumus, kas attiecīgajām jaunajām dalībvalstīm izmaksāti kopš šā datuma (345,5 miljoni EUR), turpina veikt kā pirmspievienošanās intervences apropriācijas. Pamatojoties uz budžeta caurskatāmības principu, finanšu pārskatos būtu lietderīgi paskaidrot stāvokli (10).

9

ISPA

10

| 1.14. | Saskaņā ar Finanšu regulu maksājumu var veikt tikai no budžeta pozīcijas, kurā tika izdarītas saistības. Tagad pozīcijas nosaukums ir mainīts uz “pirmspievienošanās atbalsta slēgšana astoņām kandidātvalstīm”. Līdz ar to Komisija vairs neveic pirmspievienošanās apropriāciju maksājumus. Kā uzsvēra Revīzijas palāta, šo projektu pārvaldība atbilstīgi Kohēzijas fonda noteikumiem bija paredzēta Pievienošanās līgumā. |
| --- | --- |

1.14.

Saskaņā ar Finanšu regulu maksājumu var veikt tikai no budžeta pozīcijas, kurā tika izdarītas saistības. Tagad pozīcijas nosaukums ir mainīts uz “pirmspievienošanās atbalsta slēgšana astoņām kandidātvalstīm”. Līdz ar to Komisija vairs neveic pirmspievienošanās apropriāciju maksājumus. Kā uzsvēra Revīzijas palāta, šo projektu pārvaldība atbilstīgi Kohēzijas fonda noteikumiem bija paredzēta Pievienošanās līgumā.

| 1.15. | Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (11) dalībvalstīm ir iespēja noteiktās atbalsta shēmās samazināt maksājumus lauksaimniekiem un izmantot ieturētos līdzekļus papildu lauku attīstības pasākumu finansēšanai. Saskaņā ar šo sistēmu (ko sauc par “modulāciju”) grāmatvedības ieraksti ir veikti budžeta pozīcijā, kas nav tā, no kuras vēlāk segs attiecīgos izdevumus (2004. gadā – 165,2 miljoni EUR), un izdevumi, kas vēl nav īstenoti (2004. gada 31. decembrī – 263 miljoni EUR), tiek noformēti pārskatos kā jau notikuši (sk. 2002. gada pārskata 1.13.-1.14. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

1.15.

Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (11) dalībvalstīm ir iespēja noteiktās atbalsta shēmās samazināt maksājumus lauksaimniekiem un izmantot ieturētos līdzekļus papildu lauku attīstības pasākumu finansēšanai. Saskaņā ar šo sistēmu (ko sauc par “modulāciju”) grāmatvedības ieraksti ir veikti budžeta pozīcijā, kas nav tā, no kuras vēlāk segs attiecīgos izdevumus (2004. gadā – 165,2 miljoni EUR), un izdevumi, kas vēl nav īstenoti (2004. gada 31. decembrī – 263 miljoni EUR), tiek noformēti pārskatos kā jau notikuši (sk. 2002. gada pārskata 1.13.-1.14. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta a) apakšpunktu).

11

| 1.15. | Attiecībā uz 165,2 miljonu EUR grāmatvedības ierakstu, to summu uzskaites kārtība, kas iekasētas, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3. un 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantu, ir noteikta atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1017/2001 1. pantam (ar ko groza Regulas (EK) Nr. 296/1996 2. pantu).
  Attiecībā uz izdevumiem, ko dalībvalstis vēl nav veikušas (263 miljoni EUR 2004. gadā), dalībvalstis var ieturēt daļu no tiešā atbalsta, kas piešķirts lauksaimniekiem, pamatojoties uz modulāciju un eko-nosacītību, un kas jāizmanto noteiktā laikposmā lauku attīstības papildu pasākumiem (piemērojot Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3.–5. pantu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1782/2003 153. panta 4. punktu un 155. pantu). Ieturētās un neizmantotās summas ir jāatmaksā šā laikposma beigās.
  Pašreizējā modulācijas sistēma tiek pakāpeniski atcelta, un nav paredzēts grozīt ierakstu budžeta uzskaitē tās pēdējo gadu laikā. Tās apstrāde vispārējā uzskaitē ir pārbaudes stadijā kā daļa no pārejas uz uzkrājuma principa grāmatvedības sistēmu 2005. gadā. |
| --- | --- |

1.15.

Attiecībā uz 165,2 miljonu EUR grāmatvedības ierakstu, to summu uzskaites kārtība, kas iekasētas, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3. un 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 1655/2004 1. pantu, ir noteikta atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1017/2001 1. pantam (ar ko groza Regulas (EK) Nr. 296/1996 2. pantu).

Attiecībā uz izdevumiem, ko dalībvalstis vēl nav veikušas (263 miljoni EUR 2004. gadā), dalībvalstis var ieturēt daļu no tiešā atbalsta, kas piešķirts lauksaimniekiem, pamatojoties uz modulāciju un eko-nosacītību, un kas jāizmanto noteiktā laikposmā lauku attīstības papildu pasākumiem (piemērojot Regulas (EK) Nr. 1259/1999 3.–5. pantu, kā arī Regulas (EK) Nr. 1782/2003 153. panta 4. punktu un 155. pantu). Ieturētās un neizmantotās summas ir jāatmaksā šā laikposma beigās.

Pašreizējā modulācijas sistēma tiek pakāpeniski atcelta, un nav paredzēts grozīt ierakstu budžeta uzskaitē tās pēdējo gadu laikā. Tās apstrāde vispārējā uzskaitē ir pārbaudes stadijā kā daļa no pārejas uz uzkrājuma principa grāmatvedības sistēmu 2005. gadā.

Konsolidētie finanšu pārskati

Bilance

Dalībvalstu rīcībā esošās summas

| 1.16. | Vairākas apliecinātājiestādes ir paudušas atrunas par to summu pilnību un pareizību, kas Komisijai maksājamas saskaņā ar ELVGF Garantiju nodaļas debitoru virsgrāmatu (2004. gada 31. decembrī neto 665,5 miljoni EUR) (sk. 2002. gada pārskata 1.25. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta d) apakšpunktu). |
| --- | --- |

1.16.

Vairākas apliecinātājiestādes ir paudušas atrunas par to summu pilnību un pareizību, kas Komisijai maksājamas saskaņā ar ELVGF Garantiju nodaļas debitoru virsgrāmatu (2004. gada 31. decembrī neto 665,5 miljoni EUR) (sk. 2002. gada pārskata 1.25. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta d) apakšpunktu).

| 1.16. | Šaubīgo parādu nodrošinājumu turpina balstīt uz katras iesaistītās maksājumu aģentūras labākajiem aprēķiniem, kā tas bija iepriekšējos gados. Tiek uzskatīts, ka maksājumu aģentūras ir labākā pozīcijā, lai izvērtētu atgūšanas izredzes. Komisija pēdējo gadu laikā ir veikusi vairākus uzlabojumus uzskaites mehānismā attiecībā uz KLP debitoriem. Piemēram, maksājumu aģentūrām ir jāved debitoru virsgrāmata, un apliecinātājiestādēm ir jāpārbauda, lai šīs virsgrāmatas būtu pilnīgas. Apliecinātājiestādes attiecībā uz 86 no 91 maksājumu aģentūrām varēja nodrošināt, ka debitoru virsgrāmatas kopumā bija vispārēji atbilstīgas.
  Apmēram viena trešdaļa no Palātas minētās summas ir attiecināma uz vienu maksājumu aģentūru, par kuru apliecinātājiestāde izdarīja atrunu un kuru grāmatojumus Komisija atdalīja. |
| --- | --- |

1.16.

Šaubīgo parādu nodrošinājumu turpina balstīt uz katras iesaistītās maksājumu aģentūras labākajiem aprēķiniem, kā tas bija iepriekšējos gados. Tiek uzskatīts, ka maksājumu aģentūras ir labākā pozīcijā, lai izvērtētu atgūšanas izredzes. Komisija pēdējo gadu laikā ir veikusi vairākus uzlabojumus uzskaites mehānismā attiecībā uz KLP debitoriem. Piemēram, maksājumu aģentūrām ir jāved debitoru virsgrāmata, un apliecinātājiestādēm ir jāpārbauda, lai šīs virsgrāmatas būtu pilnīgas. Apliecinātājiestādes attiecībā uz 86 no 91 maksājumu aģentūrām varēja nodrošināt, ka debitoru virsgrāmatas kopumā bija vispārēji atbilstīgas.

Apmēram viena trešdaļa no Palātas minētās summas ir attiecināma uz vienu maksājumu aģentūru, par kuru apliecinātājiestāde izdarīja atrunu un kuru grāmatojumus Komisija atdalīja.

Pārējie debitori

| 1.17. | Problēmas turpina radīt pārējo debitoru reģistrēšana (2004. gada 31. decembrī4 139,8 miljoni EUR) (12). Pagaidu maksājumi joprojām tiek reģistrēti kā galīgie maksājumi, bet atgūstamās summas netiek uzreiz reģistrētas. Tā kā kredītrīkotāju nodaļās nav pienācīgu iekšējās kontroles procedūru dažādiem ieņēmumiem, Palāta nevar gūt pārliecību par to, ka saņemamo summu uzskaite ir izsmeļoša un pareiza. |
| --- | --- |

1.17.

Problēmas turpina radīt pārējo debitoru reģistrēšana (2004. gada 31. decembrī4 139,8 miljoni EUR) (12). Pagaidu maksājumi joprojām tiek reģistrēti kā galīgie maksājumi, bet atgūstamās summas netiek uzreiz reģistrētas. Tā kā kredītrīkotāju nodaļās nav pienācīgu iekšējās kontroles procedūru dažādiem ieņēmumiem, Palāta nevar gūt pārliecību par to, ka saņemamo summu uzskaite ir izsmeļoša un pareiza.

12

| 1.17. | Tāpat kā iepriekšējo gadu atbildēs Komisija pieņem šo Revīzijas palātas piezīmi, bet uzsver, ka jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana no 2005. gada risinās radušās problēmas. |
| --- | --- |

1.17.

Tāpat kā iepriekšējo gadu atbildēs Komisija pieņem šo Revīzijas palātas piezīmi, bet uzsver, ka jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana no 2005. gada risinās radušās problēmas.

| 1.18. | Turklāt, tā kā nav piemērotas uzskaites sistēmas, Palāta nevar dot garantiju par to summu pareizību un pilnīgumu, kas reģistrētas kā esošas finanšu starpnieku rīcībā (13) – 2004. gada 31. decembrī kopā tie bija 1 313,6 miljoni EUR (14) (sk. 2002. gada pārskata 1.27. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta f) apakšpunktu). |
| --- | --- |

1.18.

Turklāt, tā kā nav piemērotas uzskaites sistēmas, Palāta nevar dot garantiju par to summu pareizību un pilnīgumu, kas reģistrētas kā esošas finanšu starpnieku rīcībā (13) – 2004. gada 31. decembrī kopā tie bija 1 313,6 miljoni EUR (14) (sk. 2002. gada pārskata 1.27. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta f) apakšpunktu).

13

14

| 1.18. | Jaunā sistēma, kas ieviesta 2005. gadā un kas balstās uz uzkrājumu principa grāmatvedības noteikumiem, ļaus Komisijai labāk kontrolēt priekšfinansējuma summas (piemēram, finanšu starpniekiem). |
| --- | --- |

1.18.

Jaunā sistēma, kas ieviesta 2005. gadā un kas balstās uz uzkrājumu principa grāmatvedības noteikumiem, ļaus Komisijai labāk kontrolēt priekšfinansējuma summas (piemēram, finanšu starpniekiem).

| 1.19. | Papildus tam apšaubāms šķiet pamats, uz kāda Komisija reģistrēja 29,6 miljonu EUR vērtības samazinājumu par avansējumiem EKIP (13) (Eiropas Kopienas Investīciju partneri) (2004. gada 31. decembrī – 51,5 miljoni EUR), jo daļas, uz ko šis samazinājums attiecas, vēl nav pilnībā identificētas, tā kā atvērtās dokumentācijas pārskatīšana vēl nav pabeigta (sk. 2002. gada pārskata 1.18. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta b) apakšpunktu). |
| --- | --- |

1.19.

Papildus tam apšaubāms šķiet pamats, uz kāda Komisija reģistrēja 29,6 miljonu EUR vērtības samazinājumu par avansējumiem EKIP (13) (Eiropas Kopienas Investīciju partneri) (2004. gada 31. decembrī – 51,5 miljoni EUR), jo daļas, uz ko šis samazinājums attiecas, vēl nav pilnībā identificētas, tā kā atvērtās dokumentācijas pārskatīšana vēl nav pabeigta (sk. 2002. gada pārskata 1.18. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta b) apakšpunktu).

13

| 1.19. | Atvērtās dokumentācijas pārskatīšana turpinājās 2005. gadā. 51,5 miljonu EUR vērtība, kas reģistrēta bilancē 2004. finanšu gada beigās, atbilst 41,2 miljoniem EUR priekšfinansējuma summām (2. mehānisms) un 10,3 miljoniem EUR kontos, kurus atvēruši dažādi EKIP (Eiropas Kopienas Investīciju partneri) programmas finanšu iestāžu partneri. 29,6 miljonu EUR vērtības samazinājums attiecas tikai uz priekšfinansējumu summām. Vērtības samazinājums izvērtēts, no kopējās summas atņemot summu, attiecībā uz kuru atgūšana ir gandrīz pārliecinoša (11,5 miljoni EUR). 10,3 miljonu EUR summa tika identificēta, pateicoties apstiprinājuma pieprasījumu nosūtīšanai, kas tika veikta, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz 3. un 4. mehānismu. Šī summa tiks nosūtīta Komisijai, tiklīdz tiks nosūtīti vajadzīgie piedziņas rīkojumi. |
| --- | --- |

1.19.

Atvērtās dokumentācijas pārskatīšana turpinājās 2005. gadā. 51,5 miljonu EUR vērtība, kas reģistrēta bilancē 2004. finanšu gada beigās, atbilst 41,2 miljoniem EUR priekšfinansējuma summām (2. mehānisms) un 10,3 miljoniem EUR kontos, kurus atvēruši dažādi EKIP (Eiropas Kopienas Investīciju partneri) programmas finanšu iestāžu partneri. 29,6 miljonu EUR vērtības samazinājums attiecas tikai uz priekšfinansējumu summām. Vērtības samazinājums izvērtēts, no kopējās summas atņemot summu, attiecībā uz kuru atgūšana ir gandrīz pārliecinoša (11,5 miljoni EUR). 10,3 miljonu EUR summa tika identificēta, pateicoties apstiprinājuma pieprasījumu nosūtīšanai, kas tika veikta, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz 3. un 4. mehānismu. Šī summa tiks nosūtīta Komisijai, tiklīdz tiks nosūtīti vajadzīgie piedziņas rīkojumi.

Uzkrājums pensijām

| 1.20. | Pašreizējam pensiju nodrošinājuma noformējumam bilancē (15) (2004. gada 31. decembrī – 26 008 miljoni EUR saskaņā ar aktuārvērtējumu personālam (25 814 miljoni EUR) un Komisijas locekļiem, Tiesas tiesnešiem un ģenerāladvokātiem, kā arī Revīzijas palātas locekļiem (194 miljoni EUR)) un attiecīgajai summai, kas saņemama no dalībvalstīm, ir neitralizējoša ietekme uz ekonomisko rezultātu, un tas neatspoguļo 2004. gada izmaiņas Kopienas iestāžu pensiju saistībās (sk. 2002. gada pārskata 1.31.-1.32. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta h) apakšpunktu). |
| --- | --- |

1.20.

Pašreizējam pensiju nodrošinājuma noformējumam bilancē (15) (2004. gada 31. decembrī – 26 008 miljoni EUR saskaņā ar aktuārvērtējumu personālam (25 814 miljoni EUR) un Komisijas locekļiem, Tiesas tiesnešiem un ģenerāladvokātiem, kā arī Revīzijas palātas locekļiem (194 miljoni EUR)) un attiecīgajai summai, kas saņemama no dalībvalstīm, ir neitralizējoša ietekme uz ekonomisko rezultātu, un tas neatspoguļo 2004. gada izmaiņas Kopienas iestāžu pensiju saistībās (sk. 2002. gada pārskata 1.31.-1.32. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta h) apakšpunktu).

15

| 1.20. | Kā jau Komisija to bija norādījusi savās iepriekšējās atbildēs, pensiju uzskaite notiek saskaņā ar uzskaites noteikumiem, ko Komisijas grāmatvedis pieņēma pēc apspriešanās ar Grāmatvedības standartu komiteju. Jautājums tiks vēlreiz izskatīts, kad būs pieejams Starptautiskais valsts sektora grāmatvedības standarts par pensiju uzskaiti valsts administrāciju jomā. |
| --- | --- |

1.20.

Kā jau Komisija to bija norādījusi savās iepriekšējās atbildēs, pensiju uzskaite notiek saskaņā ar uzskaites noteikumiem, ko Komisijas grāmatvedis pieņēma pēc apspriešanās ar Grāmatvedības standartu komiteju. Jautājums tiks vēlreiz izskatīts, kad būs pieejams Starptautiskais valsts sektora grāmatvedības standarts par pensiju uzskaiti valsts administrāciju jomā.

Rīcības plāns grāmatvedības sistēmas modernizēšanai

Vispārīga informācija

| 1.21. | 2002. gada 17. decembrī Komisija pieņēma Rīcības plānu Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanai (16). Tā bija atbilde uz Palātas iepriekšējiem apsvērumiem, un tika ņemti vērā 2002. gada jūnijā pieņemtās Finanšu regulas noteikumi (17), kas, cita starpā, prasīja ieviest uzkrājumu principa grāmatvedību (125. pants). Šo rīcības plānu, kam 2005. gada 1. janvārī bija pilnībā jāstājas spēkā (18), veido divas daļas: viena attiecas uz jaunā uzskaites pamata pieņemšanu (19), bet otra – uz tā īstenošanai vajadzīgo informācijas sistēmu izstrādi (20). Lai atbalstītu Komisijas grāmatvedi, kurš atbild par projekta izpildi, izveidoja Projekta pārraudzības padomi un grāmatvedības standartu padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

1.21.

2002. gada 17. decembrī Komisija pieņēma Rīcības plānu Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšanai (16). Tā bija atbilde uz Palātas iepriekšējiem apsvērumiem, un tika ņemti vērā 2002. gada jūnijā pieņemtās Finanšu regulas noteikumi (17), kas, cita starpā, prasīja ieviest uzkrājumu principa grāmatvedību (125. pants). Šo rīcības plānu, kam 2005. gada 1. janvārī bija pilnībā jāstājas spēkā (18), veido divas daļas: viena attiecas uz jaunā uzskaites pamata pieņemšanu (19), bet otra – uz tā īstenošanai vajadzīgo informācijas sistēmu izstrādi (20). Lai atbalstītu Komisijas grāmatvedi, kurš atbild par projekta izpildi, izveidoja Projekta pārraudzības padomi un grāmatvedības standartu padomdevēju komiteju.

16

17

18

19

20

Revīzijas tvērums un metode

| 1.22. | Ņemot vērā modernizācijas projekta fundamentālo nozīmi, Palāta sāka revīziju dažādos Komisijas projekta īstenošanas posmos, un tā vēl turpinās. Šajā dokumentā Palāta sniedz sākotnējos konstatējumus, bet turpmākajos gada pārskatos ziņos par nākamajiem posmiem. |
| --- | --- |

1.22.

Ņemot vērā modernizācijas projekta fundamentālo nozīmi, Palāta sāka revīziju dažādos Komisijas projekta īstenošanas posmos, un tā vēl turpinās. Šajā dokumentā Palāta sniedz sākotnējos konstatējumus, bet turpmākajos gada pārskatos ziņos par nākamajiem posmiem.

| 1.22. | Jaunā grāmatvedības sistēma darbojas, un 2005. gada pārskatu (tostarp sākuma bilances) sagatavošana turpina progresēt, kopš Revīzijas palātas revīzijas finalizēšanas 2005. gada maijā. |
| --- | --- |

1.22.

Jaunā grāmatvedības sistēma darbojas, un 2005. gada pārskatu (tostarp sākuma bilances) sagatavošana turpina progresēt, kopš Revīzijas palātas revīzijas finalizēšanas 2005. gada maijā.

| 1.23. | Pirmajā posmā, kas aptver pārejas procesu 2004. gadā, Palātu interesēja šādi aspekti:






  — | apstiprinājums tam, ka jaunie grāmatvedības noteikumi un vadlīnijas ir saderīgi ar Finanšu regulu un starptautiskajiem standartiem (sk. 1.24.-1.27. punktu), |
| --- | --- | --- |

1.23.

Pirmajā posmā, kas aptver pārejas procesu 2004. gadā, Palātu interesēja šādi aspekti:

—

apstiprinājums tam, ka jaunie grāmatvedības noteikumi un vadlīnijas ir saderīgi ar Finanšu regulu un starptautiskajiem standartiem (sk. 1.24.-1.27. punktu),

| — | to iepriekš nepieejamo datu noteikšana, kas bija jāiekļauj sistēmā (priekšfinansējums un ar to saistītie nodrošinājumi, faktūrrēķini/maksājumu pieprasījumi, juridiskās personas) un ko pārbaudīja, veicot sistēmas novērtējumu un apstiprinājuma pārbaudes (21) (sk. 1.28.-1.37. punktu), |
| --- | --- |

—

to iepriekš nepieejamo datu noteikšana, kas bija jāiekļauj sistēmā (priekšfinansējums un ar to saistītie nodrošinājumi, faktūrrēķini/maksājumu pieprasījumi, juridiskās personas) un ko pārbaudīja, veicot sistēmas novērtējumu un apstiprinājuma pārbaudes (21) (sk. 1.28.-1.37. punktu),

21

| — | augsta līmeņa vērtējums, ko sniedz grāmatvedis un viņa dienesti, par dažu ģenerāldirektorātu un dienestu vietējo finanšu pārvaldības sistēmu, kas sniedz datus Komisijas pārskatiem (vietējās sistēmas), gatavību uzkrājumu principa grāmatvedības (ABAC) ieviešanai (sk. 1.38.-1.42. punktu). |
| --- | --- |

—

augsta līmeņa vērtējums, ko sniedz grāmatvedis un viņa dienesti, par dažu ģenerāldirektorātu un dienestu vietējo finanšu pārvaldības sistēmu, kas sniedz datus Komisijas pārskatiem (vietējās sistēmas), gatavību uzkrājumu principa grāmatvedības (ABAC) ieviešanai (sk. 1.38.-1.42. punktu).

ABAC

Jauns uzskaites pamats

| 1.24. | Komisijas grāmatvedis 2004. gada 28. decembrī pieņēma 15 noteikumu kopumu (22), kā prasīts Finanšu regulas 133. pantā. Šie noteikumi aptver uzskaites un finanšu pārskatu sagatavošanas pamatpunktus, kas balstās uz starptautiski atzītiem standartiem valsts sektoram (23) un kas ir pielāgoti Komisijas un Eiropas Kopienu īpašajām vajadzībām (24). Lai gatavotu 2005. finanšu gada pārskatus, šie noteikumi savlaicīgi tika transponēti īstenošanas noteikumos un grāmatvedības rokasgrāmatā, kas attiecas uz iestādēm un struktūrām, kuru pārskati ir konsolidējami (25). |
| --- | --- |

1.24.

Komisijas grāmatvedis 2004. gada 28. decembrī pieņēma 15 noteikumu kopumu (22), kā prasīts Finanšu regulas 133. pantā. Šie noteikumi aptver uzskaites un finanšu pārskatu sagatavošanas pamatpunktus, kas balstās uz starptautiski atzītiem standartiem valsts sektoram (23) un kas ir pielāgoti Komisijas un Eiropas Kopienu īpašajām vajadzībām (24). Lai gatavotu 2005. finanšu gada pārskatus, šie noteikumi savlaicīgi tika transponēti īstenošanas noteikumos un grāmatvedības rokasgrāmatā, kas attiecas uz iestādēm un struktūrām, kuru pārskati ir konsolidējami (25).

22

23

24

25

| 1.25. | Ņemot vērā turpmāko darbu pie 2005. finanšu gada sākuma bilances, kas līdz revīzijas darba beigām (2005. gada maijā) vēl nebija pabeigts, Palāta savā pirmajā analīzē skatīja tikai četrus grāmatvedības noteikumus, ko uzskata par pamatu pārejas norisei, proti, tie attiecas uz finanšu pārskatiem, izdevumiem un parādiem kreditoriem, priekšfinansējumu un uzkrājumiem, iespējamajiem aktīviem un pasīviem. Šīs revīzijas vēlākos posmos tiks analizēti pārējie noteikumi. |
| --- | --- |

1.25.

Ņemot vērā turpmāko darbu pie 2005. finanšu gada sākuma bilances, kas līdz revīzijas darba beigām (2005. gada maijā) vēl nebija pabeigts, Palāta savā pirmajā analīzē skatīja tikai četrus grāmatvedības noteikumus, ko uzskata par pamatu pārejas norisei, proti, tie attiecas uz finanšu pārskatiem, izdevumiem un parādiem kreditoriem, priekšfinansējumu un uzkrājumiem, iespējamajiem aktīviem un pasīviem. Šīs revīzijas vēlākos posmos tiks analizēti pārējie noteikumi.

| 1.26. | Tika konstatēts, ka šie četri noteikumi visos būtiskajos aspektos atbilst Finanšu regulai, kā arī Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), ciktāl tie uz šiem noteikumiem attiecas (26). Tomēr dažādo aptverto jomu sarežģītības dēļ atbilstība ir panākta, zināmā mērā pateicoties vispārīgumam gan pamatnoteikumos, gan vairāk detalizētajā grāmatvedības rokasgrāmatā, tādējādi atstājot specifisku elementu interpretēšanu ģenerāldirektorātu ziņā (sk. 1.32. punktu). Turklāt par nodrošinājumiem un priekšfinansēšanu ir vajadzīgs skaidrojums (sk. 1.33. punktu). |
| --- | --- |

1.26.

Tika konstatēts, ka šie četri noteikumi visos būtiskajos aspektos atbilst Finanšu regulai, kā arī Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), ciktāl tie uz šiem noteikumiem attiecas (26). Tomēr dažādo aptverto jomu sarežģītības dēļ atbilstība ir panākta, zināmā mērā pateicoties vispārīgumam gan pamatnoteikumos, gan vairāk detalizētajā grāmatvedības rokasgrāmatā, tādējādi atstājot specifisku elementu interpretēšanu ģenerāldirektorātu ziņā (sk. 1.32. punktu). Turklāt par nodrošinājumiem un priekšfinansēšanu ir vajadzīgs skaidrojums (sk. 1.33. punktu).

IPSAS

26

| 1.26. | Komisijas grāmatveža pieņemtie uzskaites noteikumi tika apspriesti ar Grāmatvedības standartu komiteju un pēc to rakstura noteikti ir vairāk vispārēji nekā specifiski. Tas pats attiecas arī uz starptautiskajiem uzskaites noteikumiem, uz kuriem tie pamatojas, proti, Starptautiskie grāmatvedības standarti/Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SGS/SFPS), kā arī Starptautiskie valsts sektora grāmatvedības standarti. Sīkāk izskaidroti norādījumi un vadlīnijas ir pieejamas grāmatvedības rokasgrāmatā un veidlapās, kas ir pieejamas Komisijas intraneta vietnē. Ģenerāldirektorātiem šo noteikumu piemērošana ir obligāta. |
| --- | --- |

1.26.

Komisijas grāmatveža pieņemtie uzskaites noteikumi tika apspriesti ar Grāmatvedības standartu komiteju un pēc to rakstura noteikti ir vairāk vispārēji nekā specifiski. Tas pats attiecas arī uz starptautiskajiem uzskaites noteikumiem, uz kuriem tie pamatojas, proti, Starptautiskie grāmatvedības standarti/Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SGS/SFPS), kā arī Starptautiskie valsts sektora grāmatvedības standarti. Sīkāk izskaidroti norādījumi un vadlīnijas ir pieejamas grāmatvedības rokasgrāmatā un veidlapās, kas ir pieejamas Komisijas intraneta vietnē. Ģenerāldirektorātiem šo noteikumu piemērošana ir obligāta.

| 1.27. | Līdz revīzijas darba beigām (2005. gada maijs) norādījumu izstrāde un apstiprināšana vēl nebija pabeigta, piemēram, pašlaik tiek izstrādāta finanšu gada nodalīšanas (cut-off) procedūra. Svarīgi ir definēt finanšu gadu, uz kuru ienesošie notikumi būtu attiecināmi, jo tam ir tieša ietekme uz darījumu uzskaiti un patiesu un skaidru finanšu stāvokļa skatījumu. |
| --- | --- |

1.27.

Līdz revīzijas darba beigām (2005. gada maijs) norādījumu izstrāde un apstiprināšana vēl nebija pabeigta, piemēram, pašlaik tiek izstrādāta finanšu gada nodalīšanas (cut-off) procedūra. Svarīgi ir definēt finanšu gadu, uz kuru ienesošie notikumi būtu attiecināmi, jo tam ir tieša ietekme uz darījumu uzskaiti un patiesu un skaidru finanšu stāvokļa skatījumu.

cut-off

| 1.27. | Šāda veida noteikumu izstrāde notiek pašlaik, un tā ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu kopš Palātas revīzijas finalizēšanas. Norādījumi tika sagatavoti savlaicīgi. Saīsinātā procedūra tika iesniegta un apspriesta ar ģenerāldirektoriem jūlija beigās un augusta sākumā. Visbeidzot, kā tas bija paredzēts, saīsinātās procedūras norādījumi tika finalizēti un nosūtīti ģenerāldirektorātiem augusta vidū. Tie tika arī publicēti intraneta vietnē. |
| --- | --- |

1.27.

Šāda veida noteikumu izstrāde notiek pašlaik, un tā ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu kopš Palātas revīzijas finalizēšanas. Norādījumi tika sagatavoti savlaicīgi. Saīsinātā procedūra tika iesniegta un apspriesta ar ģenerāldirektoriem jūlija beigās un augusta sākumā. Visbeidzot, kā tas bija paredzēts, saīsinātās procedūras norādījumi tika finalizēti un nosūtīti ģenerāldirektorātiem augusta vidū. Tie tika arī publicēti intraneta vietnē.

Sākuma bilancei vajadzīgie papildu dati

| 1.28. | Par 2005. finanšu gadu Komisijai ir jāgatavo pārskati saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem. Tādēļ ir jāpārstrādā 2004. finanšu gada noslēgums, lai saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem izveidotu sākuma bilanci 2005. gadam. Daži dati, kas vajadzīgi sākuma bilancei, 2004. gada beigu pārskatos nebija sniegti. Tādējādi, piemērojot īpašas procedūras, šie dati ir jāapzina un jāiekļauj 2005. gada uzskaitē. |
| --- | --- |

1.28.

Par 2005. finanšu gadu Komisijai ir jāgatavo pārskati saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem. Tādēļ ir jāpārstrādā 2004. finanšu gada noslēgums, lai saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem izveidotu sākuma bilanci 2005. gadam. Daži dati, kas vajadzīgi sākuma bilancei, 2004. gada beigu pārskatos nebija sniegti. Tādējādi, piemērojot īpašas procedūras, šie dati ir jāapzina un jāiekļauj 2005. gada uzskaitē.

| 1.29. | Turpmākajos punktos izskatīti svarīgākie elementi: priekšfinansējums (avansi), kas veido aktīvus; faktūrrēķini/maksājumu pieprasījumi, kas nav samaksāti līdz 2004. gada 31. decembrim un kas veido pasīvus; nodrošinājumi, kas tiks iekļauti bilances pielikumā; juridiskās personas, kas ir nepieciešams nosacījums maksājumu veikšanai. |
| --- | --- |

1.29.

Turpmākajos punktos izskatīti svarīgākie elementi: priekšfinansējums (avansi), kas veido aktīvus; faktūrrēķini/maksājumu pieprasījumi, kas nav samaksāti līdz 2004. gada 31. decembrim un kas veido pasīvus; nodrošinājumi, kas tiks iekļauti bilances pielikumā; juridiskās personas, kas ir nepieciešams nosacījums maksājumu veikšanai.

| 1.30. | Komisija lēš, ka pārskatos iekļaujamo priekšfinansējumu apmērs ir apmēram 64 000 miljoni EUR. Vairāk nekā 90 % šīs summas reprezentē pieci ģenerāldirektorāti: Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts un EuropeAid sadarbības birojs. Tādējādi priekšfinansējumu un ar tiem saistīto jautājumu, piemēram, nodrošinājumu revīzijā tika nolemts pievērsties šiem pieciem ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

1.30.

Komisija lēš, ka pārskatos iekļaujamo priekšfinansējumu apmērs ir apmēram 64 000 miljoni EUR. Vairāk nekā 90 % šīs summas reprezentē pieci ģenerāldirektorāti: Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts un EuropeAid sadarbības birojs. Tādējādi priekšfinansējumu un ar tiem saistīto jautājumu, piemēram, nodrošinājumu revīzijā tika nolemts pievērsties šiem pieciem ģenerāldirektorātiem.

EuropeAid

Priekšfinansējums

| 1.31. | Līdz 2005. gada maijam, kad tika pabeigts revīzijas darbs šim gada pārskatam, visi tehniskie un konceptuālie jautājumi netika izskatīti (sk. 1.25.-1.27. punktu). Turklāt sistēmā ievadītās summas vēl bija provizoriskas, jo tās vēl nebija apstiprinājuši kredītrīkotāji, kā rezultātā galīgās sākuma bilances 2005. finanšu gadam vēl nebija pieejamas. Precīzas sākuma bilances ir priekšnoteikums tam, lai sagatavotu skaidrus un patiesus finanšu pārskatus par 2005. gadu. |
| --- | --- |

1.31.

Līdz 2005. gada maijam, kad tika pabeigts revīzijas darbs šim gada pārskatam, visi tehniskie un konceptuālie jautājumi netika izskatīti (sk. 1.25.-1.27. punktu). Turklāt sistēmā ievadītās summas vēl bija provizoriskas, jo tās vēl nebija apstiprinājuši kredītrīkotāji, kā rezultātā galīgās sākuma bilances 2005. finanšu gadam vēl nebija pieejamas. Precīzas sākuma bilances ir priekšnoteikums tam, lai sagatavotu skaidrus un patiesus finanšu pārskatus par 2005. gadu.

| 1.31. | Skatīt atbildes 1.26.–1.27.
  Sākuma bilanču sagatavošanas process būtu jāpabeidz savlaicīgi. Pirmā datu ielāde jaunajā sistēmā tika izdarīta janvāra pirmajā nedēļā. Ģenerāldirektorāti ir pārbaudījuši un izlabojuši skaitļus, un tiem ir oficiāli jāapstiprina galīgās sākuma bilances. |
| --- | --- |

1.31.

Skatīt atbildes 1.26.–1.27.

Sākuma bilanču sagatavošanas process būtu jāpabeidz savlaicīgi. Pirmā datu ielāde jaunajā sistēmā tika izdarīta janvāra pirmajā nedēļā. Ģenerāldirektorāti ir pārbaudījuši un izlabojuši skaitļus, un tiem ir oficiāli jāapstiprina galīgās sākuma bilances.

| 1.32. | Dažādos ģenerāldirektorātos atšķiras procedūras, kas attiecas uz priekšfinansējuma atzīšanu, noskaidrošanu un vērtēšanu vispārējā uzskaitē. Tas varēja ietekmēt datu atklāšanu un attiecīgi sniegto informāciju par pārskata perioda saimniecisko rezultātu (27). |
| --- | --- |

1.32.

Dažādos ģenerāldirektorātos atšķiras procedūras, kas attiecas uz priekšfinansējuma atzīšanu, noskaidrošanu un vērtēšanu vispārējā uzskaitē. Tas varēja ietekmēt datu atklāšanu un attiecīgi sniegto informāciju par pārskata perioda saimniecisko rezultātu (27).

27

| 1.32. | Dažādiem līguma nosacījumu veidiem ir vajadzīgas dažādas procedūras priekšfinansējuma summu grāmatojumu noskaidrošanai. Priekšfinansējuma uzrādīšana finanšu pārskatos atspoguļos ekonomisko realitāti. |
| --- | --- |

1.32.

Dažādiem līguma nosacījumu veidiem ir vajadzīgas dažādas procedūras priekšfinansējuma summu grāmatojumu noskaidrošanai. Priekšfinansējuma uzrādīšana finanšu pārskatos atspoguļos ekonomisko realitāti.

Nodrošinājumi

| 1.33. | Pašlaik visi ģenerāldirektorāti nodrošinājumus parāda savā sākotnējā nominālvērtībā. Tomēr, saglabājot šo vērtību neatkarīgi no summas, kuru var prasīt gadījumā, kad rodas pamats pieprasīt nodrošinājumu, kopējā summa, kas garantēta ar nodrošinājumiem, ir pārspīlēta. Tādējādi vajadzētu sniegt papildu informāciju paskaidrojumos, kas attiecas uz iespējamiem aktīviem un saistībām. |
| --- | --- |

1.33.

Pašlaik visi ģenerāldirektorāti nodrošinājumus parāda savā sākotnējā nominālvērtībā. Tomēr, saglabājot šo vērtību neatkarīgi no summas, kuru var prasīt gadījumā, kad rodas pamats pieprasīt nodrošinājumu, kopējā summa, kas garantēta ar nodrošinājumiem, ir pārspīlēta. Tādējādi vajadzētu sniegt papildu informāciju paskaidrojumos, kas attiecas uz iespējamiem aktīviem un saistībām.

| 1.33. | Visi nodrošinājumi tiek vispirms iereģistrēti ar to nominālvērtību. Šī summa tiks samazināta tikai tad, ja kredītrīkotājs būs piekritis sniegtā nodrošinājuma samazināšanai. Gan sniegtā nodrošinājuma vērtība, gan esošā nodrošinātā neto summa tiks norādītas finanšu pārskatu piezīmēs, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no uzskaites sistēmas. |
| --- | --- |

1.33.

Visi nodrošinājumi tiek vispirms iereģistrēti ar to nominālvērtību. Šī summa tiks samazināta tikai tad, ja kredītrīkotājs būs piekritis sniegtā nodrošinājuma samazināšanai. Gan sniegtā nodrošinājuma vērtība, gan esošā nodrošinātā neto summa tiks norādītas finanšu pārskatu piezīmēs, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no uzskaites sistēmas.

Faktūrrēķini/maksājumu pieprasījumi

| 1.34. | Tāpat kā priekšfinansējumiem (sk. 1.31. punktu) summas, kas ievadītas sistēmā faktūrrēķiniem/maksājumu pieprasījumiem līdz 2005. gada maijam, kad beidzās revīzijas darbs šim pārskatam, vēl bija provizoriskas. |
| --- | --- |

1.34.

Tāpat kā priekšfinansējumiem (sk. 1.31. punktu) summas, kas ievadītas sistēmā faktūrrēķiniem/maksājumu pieprasījumiem līdz 2005. gada maijam, kad beidzās revīzijas darbs šim pārskatam, vēl bija provizoriskas.

| 1.34. | Skatīt atbildi uz 1.31. punktu. |
| --- | --- |

1.34.

Skatīt atbildi uz 1.31. punktu.

| 1.35. | Palātas revīzija atklāja dažus riskus, kas saistīti ar vietējām sistēmām. Tika konstatēts (piemēram, Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā), ka vietējās sistēmas un ABAC netiek regulāri saskaņotas, lai apstiprinātu veiksmīgu datu pārvešanu, un (kā konstatēts Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā) noteiktas summas bija reģistrētas vairāk nekā vienu reizi un paziņotas centrālajai sistēmai. Turklāt tika konstatētas kļūdas, kas radušās nepareizi interpretējot datus (kā konstatēts Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā), kur lielākais no izmaksas pieprasījumiem un neizpildītajām saistībām tika uzskatīts par faktūrrēķinu/maksājuma pieprasījumu un ievadīts centrālajā sistēmā. |
| --- | --- |

1.35.

Palātas revīzija atklāja dažus riskus, kas saistīti ar vietējām sistēmām. Tika konstatēts (piemēram, Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā), ka vietējās sistēmas un ABAC netiek regulāri saskaņotas, lai apstiprinātu veiksmīgu datu pārvešanu, un (kā konstatēts Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā) noteiktas summas bija reģistrētas vairāk nekā vienu reizi un paziņotas centrālajai sistēmai. Turklāt tika konstatētas kļūdas, kas radušās nepareizi interpretējot datus (kā konstatēts Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā), kur lielākais no izmaksas pieprasījumiem un neizpildītajām saistībām tika uzskatīts par faktūrrēķinu/maksājuma pieprasījumu un ievadīts centrālajā sistēmā.

ABAC

| 1.35. | Revīzijas palātas identificētie trūkumi tika pārskatīti un laboti. Kopš Palātas revīzijas saskaņošanu ir veikuši visi ģenerāldirektorāti, kuriem ir jāapstiprina savas galīgās sākuma bilances.
  Apsvērumi attiecībā uz Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu attiecas uz kļūdām, kas labotas 2005. gada maijā, un piesardzības noteikuma pieņemšanu attiecībā uz saņemtajiem izmaksu paziņojumiem. IT attīstība 2005. gada sākumā pārtrauca Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta regulāro tās vietējās sistēmas saskaņošanu ar uzkrājumu principa grāmatvedības (ABAC) sistēmu. |
| --- | --- |

1.35.

Revīzijas palātas identificētie trūkumi tika pārskatīti un laboti. Kopš Palātas revīzijas saskaņošanu ir veikuši visi ģenerāldirektorāti, kuriem ir jāapstiprina savas galīgās sākuma bilances.

Apsvērumi attiecībā uz Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu attiecas uz kļūdām, kas labotas 2005. gada maijā, un piesardzības noteikuma pieņemšanu attiecībā uz saņemtajiem izmaksu paziņojumiem. IT attīstība 2005. gada sākumā pārtrauca Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta regulāro tās vietējās sistēmas saskaņošanu ar uzkrājumu principa grāmatvedības (ABAC) sistēmu.

ABAC

Juridiskās personas

| 1.36. | Sākot no 2005. gada, budžeta darījumu nevar veikt, ja tam nav atsauces uz juridisku personu, kas iepriekš reģistrēta un apstiprināta juridisko personu datnē (JPD). Kopumā JPD ir zema riska joma, jo katra kļūda, kas tajā gadās, bloķē jebkādu maksājumu. Pirms maksājuma procesa turpināšanas JPD ieraksti ir jāpārbauda un jāapstiprina. |
| --- | --- |

1.36.

Sākot no 2005. gada, budžeta darījumu nevar veikt, ja tam nav atsauces uz juridisku personu, kas iepriekš reģistrēta un apstiprināta juridisko personu datnē (JPD). Kopumā JPD ir zema riska joma, jo katra kļūda, kas tajā gadās, bloķē jebkādu maksājumu. Pirms maksājuma procesa turpināšanas JPD ieraksti ir jāpārbauda un jāapstiprina.

| 1.37. | No pieciem revidētajiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem tikai EuropeAid sadarbības birojam bija nopietnas problēmas ar juridisko personu apstiprināšanu darbību rakstura dēļ, jo ne vienmēr bija iespējams iegūt vajadzīgo dokumentāciju (līgumslēdzēji no visas pasaules bija dažādu tiesību sistēmu subjekti, kā dēļ atšķīrās banku procedūras, PVN maksāšana, uzņēmējsabiedrību reģistrs utt.). |
| --- | --- |

1.37.

No pieciem revidētajiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem tikai EuropeAid sadarbības birojam bija nopietnas problēmas ar juridisko personu apstiprināšanu darbību rakstura dēļ, jo ne vienmēr bija iespējams iegūt vajadzīgo dokumentāciju (līgumslēdzēji no visas pasaules bija dažādu tiesību sistēmu subjekti, kā dēļ atšķīrās banku procedūras, PVN maksāšana, uzņēmējsabiedrību reģistrs utt.).

EuropeAid

| 1.37. | Tika veikti īpaši pasākumi, lai risinātu specifiskās problēmas, ar kurām bija saskāries attiecīgais ģenerāldirektorāts. Līdz ar to šīm problēmām vairs nevajadzētu rasties atkārtoti. |
| --- | --- |

1.37.

Tika veikti īpaši pasākumi, lai risinātu specifiskās problēmas, ar kurām bija saskāries attiecīgais ģenerāldirektorāts. Līdz ar to šīm problēmām vairs nevajadzētu rasties atkārtoti.

Vietējo sistēmu apstiprināšana

| 1.38. | Grāmatvedim ir jāpārbauda un jāapliecina, ka vietējās sistēmas spēj sniegt centrālajai sistēmai datus, kas atbilst jaunajiem grāmatvedības noteikumiem (28). Kad šī procedūra ir pabeigta, centrālā sistēma vairs neļauj pieņemt datus no neapstiprinātām vietējām sistēmām. |
| --- | --- |

1.38.

Grāmatvedim ir jāpārbauda un jāapliecina, ka vietējās sistēmas spēj sniegt centrālajai sistēmai datus, kas atbilst jaunajiem grāmatvedības noteikumiem (28). Kad šī procedūra ir pabeigta, centrālā sistēma vairs neļauj pieņemt datus no neapstiprinātām vietējām sistēmām.

28

| 1.39. | Šī apstiprināšana notiek divos posmos. Pirmajā posmā pārbaudes balstījās tikai uz vadības apliecinājumiem. Lai gan sākotnējais termiņš bija paredzēts 2004. gada decembra beigās, tikai 2005. gada februārī bija pieejami 40 atsevišķi ziņojumi un galīgais kopsavilkuma ziņojums. |
| --- | --- |

1.39.

Šī apstiprināšana notiek divos posmos. Pirmajā posmā pārbaudes balstījās tikai uz vadības apliecinājumiem. Lai gan sākotnējais termiņš bija paredzēts 2004. gada decembra beigās, tikai 2005. gada februārī bija pieejami 40 atsevišķi ziņojumi un galīgais kopsavilkuma ziņojums.

| 1.39. | Galīgais pārskats tika pieņemts 2005. gada februāra beigās, kad Budžeta ģenerāldirektorāts bija iekļāvis no visiem ģenerāldirektorātiem saņemtos apsvērumus. Galīgajā versijā bija iekļauts vispārējs 2004. gada apstiprinājuma novērtējums, kā arī 40 ģenerāldirektorātu individuāls novērtējums. |
| --- | --- |

1.39.

Galīgais pārskats tika pieņemts 2005. gada februāra beigās, kad Budžeta ģenerāldirektorāts bija iekļāvis no visiem ģenerāldirektorātiem saņemtos apsvērumus. Galīgajā versijā bija iekļauts vispārējs 2004. gada apstiprinājuma novērtējums, kā arī 40 ģenerāldirektorātu individuāls novērtējums.

| 1.40. | Pēc tam, kad grāmatvedis bija pārskatījis visas 40 sistēmas, piecās sistēmās (29) tika identificēti daži riski, bet vēl trīs sistēmas (30) tika atzītas par tādām, kas rada nopietnas problēmas. Tomēr, tā kā neilgā laikā grozījumus nevar ieviest, 2005. gadā šīs sistēmas turpina izmantot. |
| --- | --- |

1.40.

Pēc tam, kad grāmatvedis bija pārskatījis visas 40 sistēmas, piecās sistēmās (29) tika identificēti daži riski, bet vēl trīs sistēmas (30) tika atzītas par tādām, kas rada nopietnas problēmas. Tomēr, tā kā neilgā laikā grozījumus nevar ieviest, 2005. gadā šīs sistēmas turpina izmantot.

29

30

| 1.40. | Kad riski bija identificēti saistībā ar piecām sistēmām, ziņojumos secināja, ka šie riski pašreiz neietekmēja to spēju sniegt datus iestādes pārskatiem vai, lai apstiprinātu datus, kas norādīti attiecīgajos pārskatos.
  Kā daļa pēcpārbaudes darba, kas veikts 2005. gadā, padziļināta izmeklēšana tiks veikta 13 ģenerāldirektorātos un birojos. Tas ietver Revīzijas palātas minētos ģenerāldirektorātus, kā arī piecus lielākos ģenerāldirektorātus (31). Šis darbs jau ir uzsākts, un tas turpināsies līdz gada beigām. Šo 13 ģenerāldirektorātu vietējo sistēmu apstiprināšanas ziņojumu projekti tiks publicēti pirms 2005. gada beigām. |
| --- | --- |

1.40.

Kad riski bija identificēti saistībā ar piecām sistēmām, ziņojumos secināja, ka šie riski pašreiz neietekmēja to spēju sniegt datus iestādes pārskatiem vai, lai apstiprinātu datus, kas norādīti attiecīgajos pārskatos.

Kā daļa pēcpārbaudes darba, kas veikts 2005. gadā, padziļināta izmeklēšana tiks veikta 13 ģenerāldirektorātos un birojos. Tas ietver Revīzijas palātas minētos ģenerāldirektorātus, kā arī piecus lielākos ģenerāldirektorātus (31). Šis darbs jau ir uzsākts, un tas turpināsies līdz gada beigām. Šo 13 ģenerāldirektorātu vietējo sistēmu apstiprināšanas ziņojumu projekti tiks publicēti pirms 2005. gada beigām.

31

| 1.41. | Pašreizējā apstiprināšanas procedūra neietver mehānismu grāmatveža informēšanai par grozījumiem vietējās sistēmās, kas saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu varētu prasīt jaunu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.41.

Pašreizējā apstiprināšanas procedūra neietver mehānismu grāmatveža informēšanai par grozījumiem vietējās sistēmās, kas saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu varētu prasīt jaunu apstiprināšanu.

| 1.41. | Budžeta ģenerāldirektorāts pilnveidos vietējās sistēmās izdarīto izmaiņu paziņošanas procedūru līdz 2005. gada beigām, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, veicot šo apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.41.

Budžeta ģenerāldirektorāts pilnveidos vietējās sistēmās izdarīto izmaiņu paziņošanas procedūru līdz 2005. gada beigām, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, veicot šo apstiprināšanu.

| 1.42. | Otrajā apstiprināšanas posmā (bija plānots sākt jau 2005. gadā) tiks veiktas padziļinātas pārbaudes, lai nodrošinātu pietiekamu datu kvalitātes līmeni un faktiski apstiprinātu pirmā posma rezultātus. Finanšu regulas 61. panta prasības tiks izpildītas tikai tad, kad grāmatvedis, pamatojoties uz šo pārbaužu rezultātiem, izlems par vietējo sistēmu galīgo apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.42.

Otrajā apstiprināšanas posmā (bija plānots sākt jau 2005. gadā) tiks veiktas padziļinātas pārbaudes, lai nodrošinātu pietiekamu datu kvalitātes līmeni un faktiski apstiprinātu pirmā posma rezultātus. Finanšu regulas 61. panta prasības tiks izpildītas tikai tad, kad grāmatvedis, pamatojoties uz šo pārbaužu rezultātiem, izlems par vietējo sistēmu galīgo apstiprināšanu.

| 1.42. | 2005. gada laikā patiešām ir paredzēta jauna vietējo sistēmu apstiprināšana. Sākotnēji individuālās pēcpārbaudes anketas tika nosūtītas 40 ģenerāldirektorātiem un dienestiem, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā, tas ir, līdz 2005. gada jūnija beigām. Tika sagatavots vispārējs progresa ziņojums, un tas aptver 27 ģenerāldirektorātus, attiecībā uz kuriem netika atklāta neviena nozīmīga problēma. Vispirms progresa ziņojums tika nosūtīts Komisijas grāmatvedim, un tas tiks nodots Revīzijas palātas rīcībā noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

1.42.

2005. gada laikā patiešām ir paredzēta jauna vietējo sistēmu apstiprināšana. Sākotnēji individuālās pēcpārbaudes anketas tika nosūtītas 40 ģenerāldirektorātiem un dienestiem, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā, tas ir, līdz 2005. gada jūnija beigām. Tika sagatavots vispārējs progresa ziņojums, un tas aptver 27 ģenerāldirektorātus, attiecībā uz kuriem netika atklāta neviena nozīmīga problēma. Vispirms progresa ziņojums tika nosūtīts Komisijas grāmatvedim, un tas tiks nodots Revīzijas palātas rīcībā noteiktajā laikā.

Panāktā progresa novērtējums

| 1.43. | Grāmatvedības sistēmas modernizācija bija plānojama un īstenojama termiņā, ko paredz Finanšu regula. Publiskās administrācijas pieredze ar līdzīgām reformām (32) rāda, ka šāda mēroga projekti ir saistīti ar dažādām problēmām, kas aizkavē to raitu īstenošanu. Salīdzinot ar to, Komisija ir guvusi ievērojamus panākumus uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanā. |
| --- | --- |

1.43.

Grāmatvedības sistēmas modernizācija bija plānojama un īstenojama termiņā, ko paredz Finanšu regula. Publiskās administrācijas pieredze ar līdzīgām reformām (32) rāda, ka šāda mēroga projekti ir saistīti ar dažādām problēmām, kas aizkavē to raitu īstenošanu. Salīdzinot ar to, Komisija ir guvusi ievērojamus panākumus uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešanā.

32

| 1.44. | Tomēr, kā jau Palāta atzīmēja iepriekšējos gada pārskatos (33), vajadzīgajiem pielāgojumiem izstrādātais laika grafiks ir ļoti pretenciozs. Turklāt 2005. gada sākuma bilance, ko sākotnēji bija plānots izveidot līdz 2004. gada beigām, nav gatava līdz 2005. gada vidum. |
| --- | --- |

1.44.

Tomēr, kā jau Palāta atzīmēja iepriekšējos gada pārskatos (33), vajadzīgajiem pielāgojumiem izstrādātais laika grafiks ir ļoti pretenciozs. Turklāt 2005. gada sākuma bilance, ko sākotnēji bija plānots izveidot līdz 2004. gada beigām, nav gatava līdz 2005. gada vidum.

33

| 1.44. | Modernizācijas projekts tika pabeigts noteiktajā termiņā 2005. gada janvārī, lai 2005. gada 1. janvārī ieviestu jauno sistēmu, un Komisija pārveidoja ES budžeta iesniegšanu no skaidras naudas uzskaites uz uzkrājumu principa grāmatvedību. Komisija ir pārliecināta, ka sākuma bilances tiks sagatavotas savlaicīgi. |
| --- | --- |

1.44.

Modernizācijas projekts tika pabeigts noteiktajā termiņā 2005. gada janvārī, lai 2005. gada 1. janvārī ieviestu jauno sistēmu, un Komisija pārveidoja ES budžeta iesniegšanu no skaidras naudas uzskaites uz uzkrājumu principa grāmatvedību. Komisija ir pārliecināta, ka sākuma bilances tiks sagatavotas savlaicīgi.

| 1.45. | Nepieciešama turpmāka attīstība, jo Komisijas kredītrīkotāji vēl nav apstiprinājuši skaitļus, kas vajadzīgi 2005. gada sākuma bilancei. Turklāt spēkā esošie noteikumi vēl pilnībā neaptver visus aspektus, bet pastāvošie norādījumi attiecīgajos dienestos netiek interpretēti saskaņoti. Grāmatvedim jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotību un atbilstību nolūkā sniegt skaidru un patiesu finanšu informāciju. Ja Komisija savlaicīgi nerīkosies, Palātas konstatētās nepilnības var ietekmēt 2005. gada finanšu pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

1.45.

Nepieciešama turpmāka attīstība, jo Komisijas kredītrīkotāji vēl nav apstiprinājuši skaitļus, kas vajadzīgi 2005. gada sākuma bilancei. Turklāt spēkā esošie noteikumi vēl pilnībā neaptver visus aspektus, bet pastāvošie norādījumi attiecīgajos dienestos netiek interpretēti saskaņoti. Grāmatvedim jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotību un atbilstību nolūkā sniegt skaidru un patiesu finanšu informāciju. Ja Komisija savlaicīgi nerīkosies, Palātas konstatētās nepilnības var ietekmēt 2005. gada finanšu pārskatu ticamību.

| 1.45. | Uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmas pilnveidošanas un uzlabošanas process turpināsies 2005. un 2006. gadā. Modernizācijas projekts lielā mērā ir sasniedzis mērķus, kas tika noteikti 2005. gada pirmajiem astoņiem mēnešiem. Visi dienesti ir ieguldījuši daudz darba, lai sagatavotu vajadzīgo informāciju uzkrājumu principa grāmatvedības uzsākšanai un lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus vietējās sistēmās, lai tās ļautu veikt pareizu darījumu grāmatvedību jaunajā sistēmā.
  Komisija paredz, kā jau tā ir darījusi visa modernizācijas projekta laikā, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu darbu izpildi. |
| --- | --- |

1.45.

Uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmas pilnveidošanas un uzlabošanas process turpināsies 2005. un 2006. gadā. Modernizācijas projekts lielā mērā ir sasniedzis mērķus, kas tika noteikti 2005. gada pirmajiem astoņiem mēnešiem. Visi dienesti ir ieguldījuši daudz darba, lai sagatavotu vajadzīgo informāciju uzkrājumu principa grāmatvedības uzsākšanai un lai veiktu vajadzīgos pielāgojumus vietējās sistēmās, lai tās ļautu veikt pareizu darījumu grāmatvedību jaunajā sistēmā.

Komisija paredz, kā jau tā ir darījusi visa modernizācijas projekta laikā, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu darbu izpildi.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Palātas Ticamības deklarācijas metode

| 1.46. | Ņemot vērā Līguma 248. panta 1. punkta prasības, mainīgos revīzijas apstākļus (kas ir ārkārtīgi sarežģīti un Komisijas veiktās finanšu reformas ietekmē ir būtiski mainījušies) un Ticamības deklarācijas “lietotāju” (proti, budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas) gaidas, Palāta nolēma, ka revīzijas atzinumu varētu iegūt, konsolidējot īpašos izvērtējumus par pašu resursiem un katru no sešām 2000.-2006. gada finanšu plāna darba nodaļām (34). Šie īpašie izvērtējumi, kuru mērķis ir budžeta izpildes apstiprinātājai institūcijai radīt iespēju kontrolēt līdzekļu pārvaldības kvalitāti katrā no lielākajām Kopienas intervences jomām (35), balstās uz četriem pierādījumu avotiem:






  a) | gan Kopienas iestādēs, gan dalībvalstīs un trešās valstīs izveidotās pārraudzības un kontroles sistēmas darbības pārbaude; |
| --- | --- | --- |

1.46.

Ņemot vērā Līguma 248. panta 1. punkta prasības, mainīgos revīzijas apstākļus (kas ir ārkārtīgi sarežģīti un Komisijas veiktās finanšu reformas ietekmē ir būtiski mainījušies) un Ticamības deklarācijas “lietotāju” (proti, budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas) gaidas, Palāta nolēma, ka revīzijas atzinumu varētu iegūt, konsolidējot īpašos izvērtējumus par pašu resursiem un katru no sešām 2000.-2006. gada finanšu plāna darba nodaļām (34). Šie īpašie izvērtējumi, kuru mērķis ir budžeta izpildes apstiprinātājai institūcijai radīt iespēju kontrolēt līdzekļu pārvaldības kvalitāti katrā no lielākajām Kopienas intervences jomām (35), balstās uz četriem pierādījumu avotiem:

34

35

a)

gan Kopienas iestādēs, gan dalībvalstīs un trešās valstīs izveidotās pārraudzības un kontroles sistēmas darbības pārbaude;

| b) | darījumu izlases pārbaude katrā lielākā jomā, veicot pārbaudes līdz pat galīgā saņēmēja līmenim; |
| --- | --- |

b)

darījumu izlases pārbaude katrā lielākā jomā, veicot pārbaudes līdz pat galīgā saņēmēja līmenim;

| c) | ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to sagatavošanai piemēroto procedūru analīze; |
| --- | --- |

c)

ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to sagatavošanai piemēroto procedūru analīze;

| d) | ja iespējams, no Kopienas pārvaldības procedūrām neatkarīgu revidentu darba izpēte. |
| --- | --- |

d)

ja iespējams, no Kopienas pārvaldības procedūrām neatkarīgu revidentu darba izpēte.

| 1.47. | Pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijas mērķis ir novērtēt, kādā mērā tās kontrolē riska faktorus, kas saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Darījumu pārbaudē tiecas iegūt tiešus pierādījumus par likumību un pareizību, kā arī sniegt norādes par konstatēto kļūdu izcelsmi, biežumu, raksturu un ietekmi. Darījumu pārbaudes rezultāts tiek izmantots, lai papildinātu un izstrādātu secinājumus par sistēmām. No abiem avotiem iegūto informāciju izmanto, lai sagatavotu ieteikumus koriģējošām darbībām. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta ņem vērā arī “vadības apliecinājumus”, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī to kopsavilkumu, ko ir pieņēmusi Komisija. Visbeidzot, citu revidentu (36) darbs tiek pārskatīts, lai novērtētu tā noderību īpašo izvērtējumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

1.47.

Pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijas mērķis ir novērtēt, kādā mērā tās kontrolē riska faktorus, kas saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Darījumu pārbaudē tiecas iegūt tiešus pierādījumus par likumību un pareizību, kā arī sniegt norādes par konstatēto kļūdu izcelsmi, biežumu, raksturu un ietekmi. Darījumu pārbaudes rezultāts tiek izmantots, lai papildinātu un izstrādātu secinājumus par sistēmām. No abiem avotiem iegūto informāciju izmanto, lai sagatavotu ieteikumus koriģējošām darbībām. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta ņem vērā arī “vadības apliecinājumus”, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī to kopsavilkumu, ko ir pieņēmusi Komisija. Visbeidzot, citu revidentu (36) darbs tiek pārskatīts, lai novērtētu tā noderību īpašo izvērtējumu sagatavošanā.

36

| 1.47. | Komisija atzinīgi novērtē Palātas novērtējumu attiecībā uz to, kā uzraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pārkāpumu riska pārvaldību pakārtotos darījumos, un apņemas uzlabot gadījumos, kad Revīzijas palāta konstatē nepilnības. Tāpat, tiklīdz Palātas darījumu pārbaudēs atklāsies, ka uzraudzības un kontroles sistēmas nedarbojas, kā paredzēts, Komisija centīsies labot visus trūkumus un atgūt iespējamos zaudējumus, kas radušies Kopienas budžetam. |
| --- | --- |

1.47.

Komisija atzinīgi novērtē Palātas novērtējumu attiecībā uz to, kā uzraudzības un kontroles sistēmas nodrošina pārkāpumu riska pārvaldību pakārtotos darījumos, un apņemas uzlabot gadījumos, kad Revīzijas palāta konstatē nepilnības. Tāpat, tiklīdz Palātas darījumu pārbaudēs atklāsies, ka uzraudzības un kontroles sistēmas nedarbojas, kā paredzēts, Komisija centīsies labot visus trūkumus un atgūt iespējamos zaudējumus, kas radušies Kopienas budžetam.

Ticamības deklarācijas revīzijas rezultāti 2004. gadā

Jāpanāk pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāte

| 1.48. | Īpašo izvērtējumu secinājumi, kas jāsagatavo par dažādiem pieejamiem Ticamības deklarācijas avotiem, kopumā saskan. Jomās, kur saskaņā ar Palātas veikto revīziju pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas tā, lai ļautu veikt adekvātu riska pārvaldību, Palātas padziļinātajās pārbaudēs ir tendence atklāt tikai nenozīmīgus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību un uz ģenerāldirektoru un delegāciju kredītrīkotāju deklarāciju novērtējumu (37), ko apstiprina tas, ka atrunu nav vai ir pievienotas nelielas atrunas (sk. 3.52.-3.55., 8.31.-8.32. un 8.36.-8.37., 9.13. un 9.26.-9.28. punktu). |
| --- | --- |

1.48.

Īpašo izvērtējumu secinājumi, kas jāsagatavo par dažādiem pieejamiem Ticamības deklarācijas avotiem, kopumā saskan. Jomās, kur saskaņā ar Palātas veikto revīziju pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas tā, lai ļautu veikt adekvātu riska pārvaldību, Palātas padziļinātajās pārbaudēs ir tendence atklāt tikai nenozīmīgus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību un uz ģenerāldirektoru un delegāciju kredītrīkotāju deklarāciju novērtējumu (37), ko apstiprina tas, ka atrunu nav vai ir pievienotas nelielas atrunas (sk. 3.52.-3.55., 8.31.-8.32. un 8.36.-8.37., 9.13. un 9.26.-9.28. punktu).

37

| 1.49. | Jomās, kurās saskaņā ar Palātas vērtējumu pārraudzības un kontroles sistēmas pastāv, bet to riska pārvaldības efektivitāte ir jāuzlabo, Palātas padziļinātajās pārbaudēs ir tendence atklāt būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 4.55.-4.62., 5.47.-5.50., 6.46. un 7.39.-7.40. punktu). Turklāt Palātas sniegtais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskata, tās būtu jāpievieno. Tā ir norāde, ka pašai vadībai ir jāturpina centieni nodrošināt pienācīgu riska kontroli saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 
  1.2. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.49.

Jomās, kurās saskaņā ar Palātas vērtējumu pārraudzības un kontroles sistēmas pastāv, bet to riska pārvaldības efektivitāte ir jāuzlabo, Palātas padziļinātajās pārbaudēs ir tendence atklāt būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 4.55.-4.62., 5.47.-5.50., 6.46. un 7.39.-7.40. punktu). Turklāt Palātas sniegtais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskata, tās būtu jāpievieno. Tā ir norāde, ka pašai vadībai ir jāturpina centieni nodrošināt pienācīgu riska kontroli saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 
  1.2. tabulu
  ).

1.2. tabulu

| 1.49. | Kā jau Komisija norādīja savās atbildēs uz Revīzijas palātas minētajiem punktiem, tā uzskata, ka ģenerāldirektoriem bija pamatota pārliecība par to, ka esošās pārraudzības un kontroles sistēmas bija pietiekamas, lai pārvaldītu kļūdu un pārkāpumu risku pakārtotajos darījumos. Tiklīdz nozīmīgs risks īstenojas, EK budžets ir pasargāts ar atgūšanu, ko veic attiecīgie prasītāji vai, attiecībā uz kopīgas pārvaldības fondiem, attiecīgās dalībvalstis. Komisija pastāvīgi strādā, lai uzlabotu šīs sistēmas, visnesenākais piemērs ir atšķirību analīze starp esošajām sistēmām un Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 2/2004 ieteiktajām sistēmām un tās reglamentējošiem priekšlikumiem 2007.–2013. gada finanšu perspektīvām. |
| --- | --- |

1.49.

Kā jau Komisija norādīja savās atbildēs uz Revīzijas palātas minētajiem punktiem, tā uzskata, ka ģenerāldirektoriem bija pamatota pārliecība par to, ka esošās pārraudzības un kontroles sistēmas bija pietiekamas, lai pārvaldītu kļūdu un pārkāpumu risku pakārtotajos darījumos. Tiklīdz nozīmīgs risks īstenojas, EK budžets ir pasargāts ar atgūšanu, ko veic attiecīgie prasītāji vai, attiecībā uz kopīgas pārvaldības fondiem, attiecīgās dalībvalstis. Komisija pastāvīgi strādā, lai uzlabotu šīs sistēmas, visnesenākais piemērs ir atšķirību analīze starp esošajām sistēmām un Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 2/2004 ieteiktajām sistēmām un tās reglamentējošiem priekšlikumiem 2007.–2013. gada finanšu perspektīvām.

1.2. tabula – Palātas veiktā pēcpārbaude par ģenerāldirektoru formulētajām atrunām 2003. un 2004. gadā pēc finanšu plāna

| Nozare | Ģenerāldirektoru galvenās atrunas | 2003 | 2004 | | Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru apliecinājumiem saskaņā ar Palātas nostāju (38) | Attīstība  (41) | Citi trūkumi, ko konstatējusi Palāta, veicot revīziju | 2003 | 2004 | | Deklarāciju saturs (39) | Attīstība (41) | Svarīgums saistībā ar Revīzijas palātas secinājumiem (40) | Attīstība (41) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Pašu resursi | — | Atvieglojumu shēmu piemērošanas uzraudzība |

Nozare

Ģenerāldirektoru galvenās atrunas

2003

2004

Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru apliecinājumiem saskaņā ar Palātas nostāju (38)

38

Attīstība  (41)

41

Citi trūkumi, ko konstatējusi Palāta, veicot revīziju

2003

2004

Deklarāciju saturs (39)

39

Attīstība (41)

41

Svarīgums saistībā ar Revīzijas palātas secinājumiem (40)

40

Attīstība (41)

41

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Pašu resursi

—

Atvieglojumu shēmu piemērošanas uzraudzība

×

B

A

+

/

A

A

=

A

A

+

| — | “Basmati” rīsu imports |
| --- | --- |

—

“Basmati” rīsu imports

×

| — | “Hilton” liellopu gaļa |
| --- | --- |

—

“Hilton” liellopu gaļa

Hilton

×

×

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | Starptautiskā olīveļļas padome |
| --- | --- |

—

Starptautiskā olīveļļas padome

×

B

B

+

| — | Veicot darījumus 2003. gadā, nepietiekami ņemtas vērā pārraudzības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

—

Veicot darījumus 2003. gadā, nepietiekami ņemtas vērā pārraudzības un kontroles sistēmas

×

C

B

+

C

C

+

| — | IACS Grieķijā |
| --- | --- |

—

IACS Grieķijā

IACS

×

×

| — | Komisijas īstenotā uzraudzības pasākuma ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktas pārbaudes saistībā ar Regulu Nr. 4045/89 (sk. 4.58. punktu) |
| --- | --- |

—

Komisijas īstenotā uzraudzības pasākuma ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktas pārbaudes saistībā ar Regulu Nr. 4045/89 (sk. 4.58. punktu)

×

Strukturālie pasākumi

| — | ELVGF-Virzības nodaļa: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ELVGF-Virzības nodaļa: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

C

B

+

| — | Riski saistīti ar 1994.-1999. gada plānošanas perioda slēgšanu un/vai būtiskiem trūkumiem Regulas (EK) Nr. 2064/97 ieviešanā (sk 5.45. punktu) |
| --- | --- |

—

Riski saistīti ar 1994.-1999. gada plānošanas perioda slēgšanu un/vai būtiskiem trūkumiem Regulas (EK) Nr. 2064/97 ieviešanā (sk 5.45. punktu)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | ESF: dažas pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: dažas pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

| — | IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

IFOP

×

×

(Itālija)

| — | ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

(Grieķija un Spānija)

×

(Grieķija)

| — | URBAN un INTERREG pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBAN un INTERREG pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

URBAN

INTERREG

×

| — | Kohēzijas fonds: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohēzijas fonds: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

(Grieķija, Spānija un Portugāle)

×

(Grieķija)

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| — | Sākotnējā pārbaude saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (Finanšu regulas īstenošanas kārtības 35. pants) |
| --- | --- |

—

Sākotnējā pārbaude saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (Finanšu regulas īstenošanas kārtības 35. pants)

×

B

B

=

| — | Riski, kas saistīti ar sistematisku maksājumu periodu kavēšanu pētniecības jomā |
| --- | --- |

—

Riski, kas saistīti ar sistematisku maksājumu periodu kavēšanu pētniecības jomā

×

B

B

+

B

B

+

| — | Uz vietas veiktas revīzijas |
| --- | --- |

—

Uz vietas veiktas revīzijas

×

×

| — | Sākotnējā pārbaude saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (MERF 35. pants) (sk. 6.39. punktu) |
| --- | --- |

—

Sākotnējā pārbaude saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (MERF 35. pants) (sk. 6.39. punktu)

MERF

×

| — | Kļūdu biežums (tiesības saņemt atbalstu) pētniecības līgumu izdevumu deklarācijās |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums (tiesības saņemt atbalstu) pētniecības līgumu izdevumu deklarācijās

×

×

| — | Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā (sk. 6.39. punktu) |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā (sk. 6.39. punktu)

×

| — | Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības sistēmā Apvienotajā Karalistē un Luksemburgā |
| --- | --- |

—

Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības sistēmā Apvienotajā Karalistē un Luksemburgā

×

Ārējās darbības

| — | Partnerība ar nevalstisku organizāciju |
| --- | --- |

—

Partnerība ar nevalstisku organizāciju

×

B

A

+

| — | Vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai pilnībā darbotos uzraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai īstenošanas organizāciju līmenī (sk. 7.40. punktu) |
| --- | --- |

—

Vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai pilnībā darbotos uzraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai īstenošanas organizāciju līmenī (sk. 7.40. punktu)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | Valsts iepirkuma procedūru neievērošana Humānās palīdzības organizācijā |
| --- | --- |

—

Valsts iepirkuma procedūru neievērošana Humānās palīdzības organizācijā

×

Pirmspievienošanās stratēģija

| — | ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

—

ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas

ISPA

×

×

(Rumānija)

C

B

+

| — | Pastāv risks, ka atsevišķas kandidātvalstis nevar izpildīt savas līdzfinansēšanas saistības |
| --- | --- |

—

Pastāv risks, ka atsevišķas kandidātvalstis nevar izpildīt savas līdzfinansēšanas saistības

×

C

B

+

C

B

+

| — | PHARE: decentralizētām sistēmām raksturīgie riski, nolaidība, veicot sistēmu un darījumu revīziju |
| --- | --- |

—

PHARE: decentralizētām sistēmām raksturīgie riski, nolaidība, veicot sistēmu un darījumu revīziju

PHARE

×

×

(Rumānija un Bulgārija)

Administratīvie izdevumi

| — | Iekšējās kontroles standartu ieviešana ES delegācijās |
| --- | --- |

—

Iekšējās kontroles standartu ieviešana ES delegācijās

×

×

A

A

=

/

B

A

+

B

A

+

Komisija uzskata, ka nebija vajadzīgs iesniegt nevienu papildu atrunu, kā tas norādīts slejā 1.2. tabulas “citas Revīzijas palātas revīzijā atklātās nepilnības”. Katrs gadījums attiecas uz jautājumiem, par kuriem bija zināms atbildīgajam dienestam, attiecībā uz kuriem tika veikti piemēroti pasākumi, lai aizsargātu Kopienas budžetu, vai kuri neradīja nozīmīgu finansiālo risku (skatīt atbildes uz 4.58., 5.45., 6.39., 7.40. punktu).

Attiecībā uz Revīzijas palātas novērtējumiem, kas ietverti 1.2. tabulas slejā “Atbilstība Palātas secinājumiem”, pateicoties darbam, lai uzlabotu deklarāciju saturu un standartu, uz kuriem balstās deklarācijas, ievērošanas pārbaudi, Komisija uzskata, ka darbības gada pārskati un gada deklarācijas ir kļuvuši par lietderīgu pārvaldības līdzekli un par ticamu rādītāju attiecībā uz tās sasniegtajiem rezultātiem un tās izmantoto stratēģiju identificēto risku novēršanai, lai Revīzijas palāta varētu tos izmantot kā pamatu tās ticamības deklarācijai. Tomēr Komisija turpinās papildināt tajā iekļauto informāciju, lai Palāta varētu tās ņemt vērā vēl lietderīgāk, atbalstot savu Ticamības deklarāciju.

Komisija vēlētos, lai tās rīcībā būtu vadlīnijas attiecībā uz vajadzīgo turpmāko informāciju, lai uzlabotu deklarāciju atbilstības novērtējumu trim budžeta jomām, kas saistītas ar lauksaimniecību, struktūrpolitikas pasākumiem un ārējiem darījumiem 2004. gadā.

| 1.50. | Savos gada pārskatos Palāta ir atzinusi, jo īpaši kopš 2000. gada aprīlī iznāca Baltā grāmata par Komisijas reformu (42), ka ir vajadzīga attīstība pārraudzības un kontroles sistēmu koncepcijā, īstenošanā un darbībā, proti, Komisijas līmenī (sk. 1.71.-1.83. punktu). Šis vērtējums atbilst izmaiņām administratīvajā kultūrā saistībā ar ES budžeta izpildi. Sākotnējais fokuss bija vērsts uz budžeta izpildi, bet tagad nozīmīgāki ir kļuvuši kontroles un revīzijas aspekti. Turklāt vairāk uzmanības jāvērš uz pārvaldības jautājumiem (sk. 1.55.-1.70. punktu). Tomēr Palātas veiktā revīzija liecina, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni dažādās pakāpēs, lai nodrošinātu, ka pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi, jo īpaši dalībvalstu līmenī (sk. 3.54.-3.55., 4.55.-4.62., 5.47.-5.50., 6.42.-6.45., 7.39.-7.40., 8.37. un 9.26.-9.28. punktu). |
| --- | --- |

1.50.

Savos gada pārskatos Palāta ir atzinusi, jo īpaši kopš 2000. gada aprīlī iznāca Baltā grāmata par Komisijas reformu (42), ka ir vajadzīga attīstība pārraudzības un kontroles sistēmu koncepcijā, īstenošanā un darbībā, proti, Komisijas līmenī (sk. 1.71.-1.83. punktu). Šis vērtējums atbilst izmaiņām administratīvajā kultūrā saistībā ar ES budžeta izpildi. Sākotnējais fokuss bija vērsts uz budžeta izpildi, bet tagad nozīmīgāki ir kļuvuši kontroles un revīzijas aspekti. Turklāt vairāk uzmanības jāvērš uz pārvaldības jautājumiem (sk. 1.55.-1.70. punktu). Tomēr Palātas veiktā revīzija liecina, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni dažādās pakāpēs, lai nodrošinātu, ka pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi, jo īpaši dalībvalstu līmenī (sk. 3.54.-3.55., 4.55.-4.62., 5.47.-5.50., 6.42.-6.45., 7.39.-7.40., 8.37. un 9.26.-9.28. punktu).

42

| 1.50. | Komisija novērtē Revīzijas palātas pozitīvo novērtējumu attiecībā uz progresu, kas sasniegts kopš reformas sākuma saistībā ar kontroles sistēmām un pārvaldības kultūru.
  Tā atzīst, ka vienmēr būs iespējami uzlabojumi iekšējās kontroles jomā. Tiek veikti papildu pasākumi, kā to parāda Komisijas atbildes uz Palātas apsvērumiem pārskata atbilstošajās nodaļās, jo īpaši ar darbībām, kas nodrošinātu galveno pārbaužu pareizu īstenošanu dalībvalstīs.
  Turklāt Komisija pašlaik parāda tās saistības, cenšoties stiprināt integrētās iekšējās kontroles sistēmas īstenošanu atbilstīgi principiem, ko Palāta izteikusi savā Atzinumā Nr. 2/2004 par vienīgo revīziju. |
| --- | --- |

1.50.

Komisija novērtē Revīzijas palātas pozitīvo novērtējumu attiecībā uz progresu, kas sasniegts kopš reformas sākuma saistībā ar kontroles sistēmām un pārvaldības kultūru.

Tā atzīst, ka vienmēr būs iespējami uzlabojumi iekšējās kontroles jomā. Tiek veikti papildu pasākumi, kā to parāda Komisijas atbildes uz Palātas apsvērumiem pārskata atbilstošajās nodaļās, jo īpaši ar darbībām, kas nodrošinātu galveno pārbaužu pareizu īstenošanu dalībvalstīs.

Turklāt Komisija pašlaik parāda tās saistības, cenšoties stiprināt integrētās iekšējās kontroles sistēmas īstenošanu atbilstīgi principiem, ko Palāta izteikusi savā Atzinumā Nr. 2/2004 par vienīgo revīziju.

Jāizstrādā progresa novērtēšanas rādītāji

| 1.51. | Vajadzīga rūpīga uzraudzība, lai novērtētu, vai pastiprinātās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina atbilstošu riska pārvaldību. Tas ir īpaši nozīmīgi, ja ņem vērā visus svarīgos jaunumus revīzijas apstākļos (proti, ES paplašināšanos, nozaru politikas reformas, izmaiņas administratīvajās struktūrās). |
| --- | --- |

1.51.

Vajadzīga rūpīga uzraudzība, lai novērtētu, vai pastiprinātās pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina atbilstošu riska pārvaldību. Tas ir īpaši nozīmīgi, ja ņem vērā visus svarīgos jaunumus revīzijas apstākļos (proti, ES paplašināšanos, nozaru politikas reformas, izmaiņas administratīvajās struktūrās).

| 1.52. | Vadība atbild par vajadzīgo rādītāju izstrādi (43). Tādējādi Komisijai bija jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas konsekventi sniegtu savlaicīgu, precīzu un adekvātu informāciju par galveno pārbaužu īstenošanu un iedarbīgumu, kā arī par nenovērsto, neatklāto un neizlaboto kļūdu biežumu, raksturu un ietekmi pakārtoto darījumu līmenī. Tad Palāta varētu novērtēt un komentēt Komisijas un dalībvalstu sniegtās informācijas pareizību, kā arī novērtēt sasniegto (44). |
| --- | --- |

1.52.

Vadība atbild par vajadzīgo rādītāju izstrādi (43). Tādējādi Komisijai bija jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas konsekventi sniegtu savlaicīgu, precīzu un adekvātu informāciju par galveno pārbaužu īstenošanu un iedarbīgumu, kā arī par nenovērsto, neatklāto un neizlaboto kļūdu biežumu, raksturu un ietekmi pakārtoto darījumu līmenī. Tad Palāta varētu novērtēt un komentēt Komisijas un dalībvalstu sniegtās informācijas pareizību, kā arī novērtēt sasniegto (44).

43

44

| 1.52. | Statisko rādītāju veidošana nebūtu noteikti pielāgota Komisijas pārvaldības un kontroles videi, kas mainās. Lai īstenotu ceļvedi uz integrētu iekšējās kontroles pamatu (KOM(2005) 252/4, 2005. gada 15. jūnijs), tika sagatavots ziņojums par atšķirību novērtējumu starp Komisijas dienestu iekšējās kontroles pamatu un kontroles principiem, kas izklāstīti Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 attiecībā uz Kopienas iekšējās kontroles pamatu. Tajā tika konstatēts, ka vispārējo kļūdu skaits politikās ne vienmēr ir nozīmīgs, ņemot vērā to veidojošo programmu neviendabīgumu un daudzgadīgumu. Šķiet, ka daudz piemērotāk būtu, ja katrs ģenerāldirektorāts noteiktu savu kontroles stratēģiju (jo īpaši ex post), mērķa rādītājus un to vēlamo attīstību laikā. Komisija atzīst, ka šis jau 2003. gadā uzsāktais process tās dienestos varētu būt labāk īstenots laika gaitā.
  Iekšējās kontroles efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no kvalitatīviem novērtējumiem, izmantojot līdzekļus, kas ne vienmēr var būt tikai vienkārši rādītāji. |
| --- | --- |

1.52.

Statisko rādītāju veidošana nebūtu noteikti pielāgota Komisijas pārvaldības un kontroles videi, kas mainās. Lai īstenotu ceļvedi uz integrētu iekšējās kontroles pamatu (KOM(2005) 252/4, 2005. gada 15. jūnijs), tika sagatavots ziņojums par atšķirību novērtējumu starp Komisijas dienestu iekšējās kontroles pamatu un kontroles principiem, kas izklāstīti Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 attiecībā uz Kopienas iekšējās kontroles pamatu. Tajā tika konstatēts, ka vispārējo kļūdu skaits politikās ne vienmēr ir nozīmīgs, ņemot vērā to veidojošo programmu neviendabīgumu un daudzgadīgumu. Šķiet, ka daudz piemērotāk būtu, ja katrs ģenerāldirektorāts noteiktu savu kontroles stratēģiju (jo īpaši ex post), mērķa rādītājus un to vēlamo attīstību laikā. Komisija atzīst, ka šis jau 2003. gadā uzsāktais process tās dienestos varētu būt labāk īstenots laika gaitā.

ex post

Iekšējās kontroles efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no kvalitatīviem novērtējumiem, izmantojot līdzekļus, kas ne vienmēr var būt tikai vienkārši rādītāji.

| 1.53. | Palātas veiktajās revīzijās atklājās, ka Komisijas īstenotā rādītāju izstrāde un izmantošana joprojām ir nepietiekama (45), lai pastāvīgi uzraudzītu iekšējo kontroles sistēmu kvalitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 1.61. punktu) (46). |
| --- | --- |

1.53.

Palātas veiktajās revīzijās atklājās, ka Komisijas īstenotā rādītāju izstrāde un izmantošana joprojām ir nepietiekama (45), lai pastāvīgi uzraudzītu iekšējo kontroles sistēmu kvalitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 1.61. punktu) (46).

45

46

| 1.53. | Komisijas rīcībā jau ir pēcpārbaudes rādītāji, kas ir līdzīgi Palātas izmantotajiem (skatīt 44. piezīmi): iekšējās kontroles standartu minimālo prasību īstenošanas pārraudzība pārskata ziņojumā par iekšējo kontroli, ģenerāldirektoru atrunu un reformas darbību pārraudzība ziņojumos par reformas virzību un Kopsavilkuma ziņojuma par gada darbības pārskatiem un Ticamības deklarācijas apsvērumu pārraudzība jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas pārraudzības ietvaros. Komisija atzīst, ka būtu iespējams vēl pilnveidot šādus rādītājus, un piedāvā to darīt jo īpaši tās pieejā risku pārvaldībai.
  Kopsavilkuma ziņojumā Komisija apņēmās analizēt arī esošos rādītājus jo īpaši profesionālapskatēs pa “saimēm”, lai izpētītu veidus, kā izveidot šos rādītājus par operatīvākiem pārvaldības līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.53.

Komisijas rīcībā jau ir pēcpārbaudes rādītāji, kas ir līdzīgi Palātas izmantotajiem (skatīt 44. piezīmi): iekšējās kontroles standartu minimālo prasību īstenošanas pārraudzība pārskata ziņojumā par iekšējo kontroli, ģenerāldirektoru atrunu un reformas darbību pārraudzība ziņojumos par reformas virzību un Kopsavilkuma ziņojuma par gada darbības pārskatiem un Ticamības deklarācijas apsvērumu pārraudzība jo īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas pārraudzības ietvaros. Komisija atzīst, ka būtu iespējams vēl pilnveidot šādus rādītājus, un piedāvā to darīt jo īpaši tās pieejā risku pārvaldībai.

Kopsavilkuma ziņojumā Komisija apņēmās analizēt arī esošos rādītājus jo īpaši profesionālapskatēs pa “saimēm”, lai izpētītu veidus, kā izveidot šos rādītājus par operatīvākiem pārvaldības līdzekļiem.

Komisijas iekšējās kontroles sistēma

Revīzijas tvērums

| 1.54. | Palāta izvērtēja Komisijas iekšējās kontroles sistēmu dažādās pārvaldības jomās (sk. Finanšu regulas 53. pantu), ņemot vērā garantijas, ko tā sniedz saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. No vienas puses, Palāta pārbaudīja, kādā apmērā vadības apliecinājumus, kas ietverti ģenerāldirektoru deklarācijās un Komisijas kopsavilkumā, apstiprina Palātas konstatējumi un kā tos vajadzības gadījumā varētu izmantot ticamības deklarācijā. No otras puses, Palāta izskatīja progresu, kas panākts, īstenojot Komisijas iekšējās kontroles pamatelementus (iekšējās kontroles standarti un rīcības plāni, kas pievienoti 2003. gada darbības pārskatiem un to kopsavilkumam) un novērtēja īstenoto procedūru un ieviesto līdzekļu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.54.

Palāta izvērtēja Komisijas iekšējās kontroles sistēmu dažādās pārvaldības jomās (sk. Finanšu regulas 53. pantu), ņemot vērā garantijas, ko tā sniedz saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. No vienas puses, Palāta pārbaudīja, kādā apmērā vadības apliecinājumus, kas ietverti ģenerāldirektoru deklarācijās un Komisijas kopsavilkumā, apstiprina Palātas konstatējumi un kā tos vajadzības gadījumā varētu izmantot ticamības deklarācijā. No otras puses, Palāta izskatīja progresu, kas panākts, īstenojot Komisijas iekšējās kontroles pamatelementus (iekšējās kontroles standarti un rīcības plāni, kas pievienoti 2003. gada darbības pārskatiem un to kopsavilkumam) un novērtēja īstenoto procedūru un ieviesto līdzekļu efektivitāti.

Komisijas vadības apliecinājumi

2004. gada Kopsavilkuma ziņojums

| 1.55. | Savā 2004. gada Kopsavilkumā par darbības pārskatiem (47) Komisija turpināja caurskatāmības uzlabošanas centienus saistībā ar tās pienākumu sniegt pārskatu par veikto pārvaldību un lēma par attiecīgiem pasākumiem, reaģējot uz šķērsgriezuma (horizontālajiem) aspektiem (48). |
| --- | --- |

1.55.

Savā 2004. gada Kopsavilkumā par darbības pārskatiem (47) Komisija turpināja caurskatāmības uzlabošanas centienus saistībā ar tās pienākumu sniegt pārskatu par veikto pārvaldību un lēma par attiecīgiem pasākumiem, reaģējot uz šķērsgriezuma (horizontālajiem) aspektiem (48).

47

48

| 1.56. | Kopsavilkumā sniegtais Komisijas iekšējās kontroles novērtējums kopumā atbilst Palātas veiktajai analīzei. Tomēr atsevišķos gadījumos Palātas revīzijas konstatējumi liecināja, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai sasniegtu “pilnībā apmierinošo” stāvokli, kas aprakstīts 2004. gada Kopsavilkumā (grāmatvedības sistēmas modernizācija, sk. 1.21.-1.45. punktu; progresa rādītāju novērtēšana, sk. 1.51.-1.53. punktu; ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas, sk. 1.59.-1.70. punktu; rīcības plāni, sk. 1.72.-1.74. punktu). |
| --- | --- |

1.56.

Kopsavilkumā sniegtais Komisijas iekšējās kontroles novērtējums kopumā atbilst Palātas veiktajai analīzei. Tomēr atsevišķos gadījumos Palātas revīzijas konstatējumi liecināja, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai sasniegtu “pilnībā apmierinošo” stāvokli, kas aprakstīts 2004. gada Kopsavilkumā (grāmatvedības sistēmas modernizācija, sk. 1.21.-1.45. punktu; progresa rādītāju novērtēšana, sk. 1.51.-1.53. punktu; ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas, sk. 1.59.-1.70. punktu; rīcības plāni, sk. 1.72.-1.74. punktu).

| 1.56. | Komisija 2004. gada sintēzē norāda, ka visi delegācijas kredītrīkotāji spēja sniegt pieprasīto pamatoto pārliecību.
  Komisija uzlabošanas procesa ietvaros sev ir noteikusi virkni mērķu, kas skar galvenos pārvaldības darba kvalitātes šķērsgriezuma aspektus. Jo īpaši ar integrētas kontroles pamatu, integritātes apliecināšanu, pārskatu saskaņotību un ticamību, gada darbības pārskatu iesniegšanas procesa nostiprināšanu un risku pārvaldības kopīgu metodi Komisija ir apņēmusies sniegt tās darbībai reformas atļautos uzlabojumus. |
| --- | --- |

1.56.

Komisija 2004. gada sintēzē norāda, ka visi delegācijas kredītrīkotāji spēja sniegt pieprasīto pamatoto pārliecību.

Komisija uzlabošanas procesa ietvaros sev ir noteikusi virkni mērķu, kas skar galvenos pārvaldības darba kvalitātes šķērsgriezuma aspektus. Jo īpaši ar integrētas kontroles pamatu, integritātes apliecināšanu, pārskatu saskaņotību un ticamību, gada darbības pārskatu iesniegšanas procesa nostiprināšanu un risku pārvaldības kopīgu metodi Komisija ir apņēmusies sniegt tās darbībai reformas atļautos uzlabojumus.

| 1.57. | Lai gan Parlaments 2003. gada Rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu aicināja Palātu pārvērst Kopsavilkumu konsolidētā ticamības deklarācijā par finanšu pārvaldību un kontroles mehānismiem kopumā, Komisija paskaidroja, ka apkopojuma ziņojums ir akts, ar kuru tiek īstenoti politiskie pienākumi, analizējot gada darbības pārskatus. Ievērojot metodi, saskaņā ar kuru pārvaldības pienākumi tiek decentralizēti, Komisija nedod papildu garantijas, jo uzskata, ka tas tiek darīts ģenerāldirektoru deklarācijās. Palāta iesaka, lai Komisija kā iestāde uzņemtos “atbildību par budžeta izpildi, kā to paredz Līgums (274. pants), par saviem pieņemot visus delegāciju kredītrīkotāju sagatavotos vadības apliecinājumus” (sk. Palātas 2003. gada pārskata 1.58.-1.60. punktu). |
| --- | --- |

1.57.

Lai gan Parlaments 2003. gada Rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu aicināja Palātu pārvērst Kopsavilkumu konsolidētā ticamības deklarācijā par finanšu pārvaldību un kontroles mehānismiem kopumā, Komisija paskaidroja, ka apkopojuma ziņojums ir akts, ar kuru tiek īstenoti politiskie pienākumi, analizējot gada darbības pārskatus. Ievērojot metodi, saskaņā ar kuru pārvaldības pienākumi tiek decentralizēti, Komisija nedod papildu garantijas, jo uzskata, ka tas tiek darīts ģenerāldirektoru deklarācijās. Palāta iesaka, lai Komisija kā iestāde uzņemtos “atbildību par budžeta izpildi, kā to paredz Līgums (274. pants), par saviem pieņemot visus delegāciju kredītrīkotāju sagatavotos vadības apliecinājumus” (sk. Palātas 2003. gada pārskata 1.58.-1.60. punktu).

| 1.57. | Tāpat kā iepriekšējos finanšu gados, pieņemot 2004. gada darbības pārskatu sintēzi, Komisija sagatavoja tās dienestu pārvaldības kopsavilkumu un risināja galvenos horizontālos aspektus, ko tie bija norādījuši savos gada darbības pārskatos.
  Ja tiktu pieprasīta konsolidēta Ticamības deklarācija Komisijas līmenī, tas būtu pretrunā ar finanšu pārvaldības reformu, kas uzsākta kopš 2000. gada un kas paredz atbildības nodošanu delegācijas kredītrīkotājiem. Tomēr ar sintēzes ziņojumu Komisija īsteno savu politisko atbildību, analizējot gada darbības pārskatus un izsakot savu viedokli par galvenajiem horizontālajiem aspektiem, tostarp par pasākumiem attiecībā uz problēmām, kas jārisina Komisijas līmenī. |
| --- | --- |

1.57.

Tāpat kā iepriekšējos finanšu gados, pieņemot 2004. gada darbības pārskatu sintēzi, Komisija sagatavoja tās dienestu pārvaldības kopsavilkumu un risināja galvenos horizontālos aspektus, ko tie bija norādījuši savos gada darbības pārskatos.

Ja tiktu pieprasīta konsolidēta Ticamības deklarācija Komisijas līmenī, tas būtu pretrunā ar finanšu pārvaldības reformu, kas uzsākta kopš 2000. gada un kas paredz atbildības nodošanu delegācijas kredītrīkotājiem. Tomēr ar sintēzes ziņojumu Komisija īsteno savu politisko atbildību, analizējot gada darbības pārskatus un izsakot savu viedokli par galvenajiem horizontālajiem aspektiem, tostarp par pasākumiem attiecībā uz problēmām, kas jārisina Komisijas līmenī.

| 1.58. | Kopsavilkuma ziņojums veido atskaites pamatu, ar ko Komisijas mērķis, cita starpā, ir vidēji ilgā laikposmā tikai ar nenozīmīgām atrunām saņemt no Palātas Ticamības apliecinājumu. Palāta atzīmē, ka Komisijas stratēģija prasa kvalitatīvas pārmaiņas, jo turpmāki uzlabojumi ir sasniedzami, nevis ieviešot jaunu reformu, bet pilnībā izvēršot jau esošo sistēmu veiktspējas potenciālu, koncentrējoties uz šādām jomām:






  a) | veicinot atbildīgumu – ar ģenerāldirektoru apliecinājumiem un uzkrājumu principa grāmatvedībā balstītiem pārskatiem, ko parakstījis grāmatvedis; |
| --- | --- | --- |

1.58.

Kopsavilkuma ziņojums veido atskaites pamatu, ar ko Komisijas mērķis, cita starpā, ir vidēji ilgā laikposmā tikai ar nenozīmīgām atrunām saņemt no Palātas Ticamības apliecinājumu. Palāta atzīmē, ka Komisijas stratēģija prasa kvalitatīvas pārmaiņas, jo turpmāki uzlabojumi ir sasniedzami, nevis ieviešot jaunu reformu, bet pilnībā izvēršot jau esošo sistēmu veiktspējas potenciālu, koncentrējoties uz šādām jomām:

a)

veicinot atbildīgumu – ar ģenerāldirektoru apliecinājumiem un uzkrājumu principa grāmatvedībā balstītiem pārskatiem, ko parakstījis grāmatvedis;

| b) | atbalstot iedarbīgu izpildes vadību – ar iedarbīgām pārraudzības un kontroles sistēmām un nepārtrauktu ikdienas vadību, kurā iekļauta riska pārvaldība; |
| --- | --- |

b)

atbalstot iedarbīgu izpildes vadību – ar iedarbīgām pārraudzības un kontroles sistēmām un nepārtrauktu ikdienas vadību, kurā iekļauta riska pārvaldība;

| c) | pastiprinot atbildības un uzraudzības spēju – ar integrēta iekšējās kontroles pamata starpniecību (sk. 1.84.-1.86. punktu). |
| --- | --- |

c)

pastiprinot atbildības un uzraudzības spēju – ar integrēta iekšējās kontroles pamata starpniecību (sk. 1.84.-1.86. punktu).

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas 2004. finanšu gadam

Uzlabotās vadlīnijas

| 1.59. | Pamatojoties uz iepriekšējos gados gūto pieredzi, Komisijas centrālie dienesti (Ģenerālsekretariāts, Budžeta ģenerāldirektorāts un Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts) sagatavoja vispārīgas vadlīnijas gada darbības pārskatiem un deklarācijām, kuras, no vienas puses, tika izmantotas kā apkārtraksts 2004. finanšu gadā (49), bet, no otras puses, kuras var izmantot par atsauci nākamajos finanšu gados. |
| --- | --- |

1.59.

Pamatojoties uz iepriekšējos gados gūto pieredzi, Komisijas centrālie dienesti (Ģenerālsekretariāts, Budžeta ģenerāldirektorāts un Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts) sagatavoja vispārīgas vadlīnijas gada darbības pārskatiem un deklarācijām, kuras, no vienas puses, tika izmantotas kā apkārtraksts 2004. finanšu gadā (49), bet, no otras puses, kuras var izmantot par atsauci nākamajos finanšu gados.

49

| 1.60. | Palāta konstatēja, ka, salīdzinot ar 2003. gadu, vadlīniju kvalitāte ir uzlabojusies, jo īpaši turpmāk minētajos aspektos, kas attiecas uz likumību un pareizību:






  a) | ir iekļauti pasākumi, kas noteikti saistībā ar riska pārvaldību un iekšējās kontroles izvērtējumu; |
| --- | --- | --- |

1.60.

Palāta konstatēja, ka, salīdzinot ar 2003. gadu, vadlīniju kvalitāte ir uzlabojusies, jo īpaši turpmāk minētajos aspektos, kas attiecas uz likumību un pareizību:

a)

ir iekļauti pasākumi, kas noteikti saistībā ar riska pārvaldību un iekšējās kontroles izvērtējumu;

| b) | paskaidrojumi (saistībā ar dalīti pārvaldītu nozaru politiku) par saiknēm starp sistēmām, par kurām atbild Komisija un par kurām – dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumi (saistībā ar dalīti pārvaldītu nozaru politiku) par saiknēm starp sistēmām, par kurām atbild Komisija un par kurām – dalībvalstis;

| c) | identifikācija (saistībā ar visiem pārvaldības modeļiem, izņemot centralizētu pārvaldību) – vai trūkums, par kuru iekļauta atruna, ir attiecināms uz Komisiju un/vai trešo personu; |
| --- | --- |

c)

identifikācija (saistībā ar visiem pārvaldības modeļiem, izņemot centralizētu pārvaldību) – vai trūkums, par kuru iekļauta atruna, ir attiecināms uz Komisiju un/vai trešo personu;

| d) | secinājumi par atrunu kopējo ietekmi uz deklarācijām. |
| --- | --- |

d)

secinājumi par atrunu kopējo ietekmi uz deklarācijām.

| 1.60. | Komisija tomēr uzskata, ka apkārtraksta noteikumi attiecībā uz gada pārskatu 3. daļu (“pārvaldība un iekšējās kontroles sistēmas”) sniedz arī ievērojamu uzlabojumu, koncentrējot dienestu veikto analīzi attiecībā uz to pārvaldības videi raksturīgajiem riskiem un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti, nevis izvērtējot atbilstību iekšējās kontroles standartu minimālajām prasībām. Ģenerāldirektoru atrunu attiecībā uz Ticamības deklarāciju izteikšana ir loģisks iznākums pārdomām par iekšējās kontroles sistēmas stiprajiem un vājajiem punktiem, nodrošinot atbilstību starp gada pārskatu, deklarāciju un atrunām, kā Palāta to bija lūgusi savā 2003. gada pārskatā. |
| --- | --- |

1.60.

Komisija tomēr uzskata, ka apkārtraksta noteikumi attiecībā uz gada pārskatu 3. daļu (“pārvaldība un iekšējās kontroles sistēmas”) sniedz arī ievērojamu uzlabojumu, koncentrējot dienestu veikto analīzi attiecībā uz to pārvaldības videi raksturīgajiem riskiem un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti, nevis izvērtējot atbilstību iekšējās kontroles standartu minimālajām prasībām. Ģenerāldirektoru atrunu attiecībā uz Ticamības deklarāciju izteikšana ir loģisks iznākums pārdomām par iekšējās kontroles sistēmas stiprajiem un vājajiem punktiem, nodrošinot atbilstību starp gada pārskatu, deklarāciju un atrunām, kā Palāta to bija lūgusi savā 2003. gada pārskatā.

| 1.61. | Lai gan konstatēti panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi, jo īpaši tādu rādītāju izstrādē, kam ir tieša saistība ar likumību un pareizību (sk. 1.51.-1.53. punktu), |
| --- | --- |

1.61.

Lai gan konstatēti panākumi, joprojām iespējami uzlabojumi, jo īpaši tādu rādītāju izstrādē, kam ir tieša saistība ar likumību un pareizību (sk. 1.51.-1.53. punktu),

| 1.61. | Lai arī gada darbības pārskatu vienīgais mērķis nebija pārraudzīt kontroles sistēmu īstenošanu, nedz arī noteikt, kādā mērā tās nodrošina darījumu likumību un pareizību, Komisija ir gatava stiprināt pārraudzības kontroles un risku pārvaldību gada darbības pārskatos.
  Skatīt arī atbildes uz 1.52. un 1.53. punktu. |
| --- | --- |

1.61.

Lai arī gada darbības pārskatu vienīgais mērķis nebija pārraudzīt kontroles sistēmu īstenošanu, nedz arī noteikt, kādā mērā tās nodrošina darījumu likumību un pareizību, Komisija ir gatava stiprināt pārraudzības kontroles un risku pārvaldību gada darbības pārskatos.

Skatīt arī atbildes uz 1.52. un 1.53. punktu.

| 1.62. | Saistībā ar sistēmas nepilnību būtiskumu un to ietekmi uz ģenerāldirektoru pamatoto pārliecību 2004. gada apkārtraksts atsaucas uz pamatprincipiem, kas jau pieņemti 2003. gada janvārī (50). Ierosināto kritēriju piemērošanas grūtības tika risinātas profesionālapskatēs, kas fokusējās uz ģenerāldirektoru iespējamo atrunu analīzi un galvenokārt izskatīja






  a) | atrunu jomu, būtiskumu un konsekvenci (51); |
| --- | --- | --- |

1.62.

Saistībā ar sistēmas nepilnību būtiskumu un to ietekmi uz ģenerāldirektoru pamatoto pārliecību 2004. gada apkārtraksts atsaucas uz pamatprincipiem, kas jau pieņemti 2003. gada janvārī (50). Ierosināto kritēriju piemērošanas grūtības tika risinātas profesionālapskatēs, kas fokusējās uz ģenerāldirektoru iespējamo atrunu analīzi un galvenokārt izskatīja

50

a)

atrunu jomu, būtiskumu un konsekvenci (51);

51

| b) | atrunu ietekmi uz pamatotu pārliecību; |
| --- | --- |

b)

atrunu ietekmi uz pamatotu pārliecību;

| c) | atrunu pārnešanu un paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

c)

atrunu pārnešanu un paredzētos pasākumus.

| 1.63. | Palāta atzīmē, ka zināms progress ir panākts, jo īpaši saistībā ar atrunu skaidrību un to saikni ar būtiskām nepilnībām. Tomēr budžeta jomā vēl nebija vispārēju būtiskuma robežlielumu, ņemot vērā attiecīgo operāciju darbību un minētajai jomai pieļaujamo risku (52). Turklāt vadlīnijām, kas ieviestas, lai noteiktu būtisku sistēmas nepilnību un tās potenciālo finansiālo ietekmi, vajadzīgi turpmāki paskaidrojumi, lai nodrošinātu, ka ģenerāldirektoru interpretācija ir saskanīga un konsekventa. |
| --- | --- |

1.63.

Palāta atzīmē, ka zināms progress ir panākts, jo īpaši saistībā ar atrunu skaidrību un to saikni ar būtiskām nepilnībām. Tomēr budžeta jomā vēl nebija vispārēju būtiskuma robežlielumu, ņemot vērā attiecīgo operāciju darbību un minētajai jomai pieļaujamo risku (52). Turklāt vadlīnijām, kas ieviestas, lai noteiktu būtisku sistēmas nepilnību un tās potenciālo finansiālo ietekmi, vajadzīgi turpmāki paskaidrojumi, lai nodrošinātu, ka ģenerāldirektoru interpretācija ir saskanīga un konsekventa.

52

| 1.62.–1.63. | Pēc profesionālapskatēs veiktā iespējamo atrunu novērtējuma Komisija ir uzsākusi izpētīt iespēju ieviest noteiktas pakāpes modulāciju būtiskuma robežvērtības noteikšanā dažādām pārvaldības jomām. Kā tas ir norādīts ziņojumā par atšķirību novērtējumu starp Komisijas dienestu kontroles sistēmu un kontroles principiem, kas izklāstīti Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 2/2004, tas ir normāli, ka konstatēto kļūdu skaits mainās atkarībā no programmu rakstura un arī no laika. Šis darbs ir viens no pasākumiem, kas uzsākts ar Kopsavilkuma ziņojumu (8. rīcība).
  Attiecībā uz 2005. gada darbības pārskatiem Komisija izskatīs iespēju izstrādāt kopīgu metodi, kas ļaus noteikt trūkumu būtiskuma robežu (sal. ar Kopsavilkuma ziņojumu par 2004. gadu), tostarp sistēmiska rakstura, lai ar lielāku atbilstību izvērtētu to ietekmi uz pamatoto pārliecību attiecībā uz dalīto pārvaldību, pētniecību un iekšējo nozaru politiku “ģimenēm”. |
| --- | --- |

1.62.–1.63.

Pēc profesionālapskatēs veiktā iespējamo atrunu novērtējuma Komisija ir uzsākusi izpētīt iespēju ieviest noteiktas pakāpes modulāciju būtiskuma robežvērtības noteikšanā dažādām pārvaldības jomām. Kā tas ir norādīts ziņojumā par atšķirību novērtējumu starp Komisijas dienestu kontroles sistēmu un kontroles principiem, kas izklāstīti Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 2/2004, tas ir normāli, ka konstatēto kļūdu skaits mainās atkarībā no programmu rakstura un arī no laika. Šis darbs ir viens no pasākumiem, kas uzsākts ar Kopsavilkuma ziņojumu (8. rīcība).

Attiecībā uz 2005. gada darbības pārskatiem Komisija izskatīs iespēju izstrādāt kopīgu metodi, kas ļaus noteikt trūkumu būtiskuma robežu (sal. ar Kopsavilkuma ziņojumu par 2004. gadu), tostarp sistēmiska rakstura, lai ar lielāku atbilstību izvērtētu to ietekmi uz pamatoto pārliecību attiecībā uz dalīto pārvaldību, pētniecību un iekšējo nozaru politiku “ģimenēm”.

Ģenerāldirektoru deklarācijas

| 1.64. | Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektori paziņo, ka viņu departamentos īstenotā iekšējā kontrole sniedz pamatotu pārliecību, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. Ja iekšējai kontrolei piemīt būtiska nepilnība vai ja konstatēti pārkāpumi, ģenerāldirektori pievieno atrunas. Gada darbības pārskatu vadlīnijās un delegācijas kredītrīkotāju statūtos noteikts, ka atrunu dēļ deklarācija nedrīkst kļūt nenozīmīga un ka ārkārtas gadījumos (53) ģenerāldirektors var arī nesniegt prasīto pārliecību. Lai izlabotu nepilnības, būtu jāsagatavo rīcības plāni, kuros iekļauti īstenošanas termiņi. |
| --- | --- |

1.64.

Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektori paziņo, ka viņu departamentos īstenotā iekšējā kontrole sniedz pamatotu pārliecību, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. Ja iekšējai kontrolei piemīt būtiska nepilnība vai ja konstatēti pārkāpumi, ģenerāldirektori pievieno atrunas. Gada darbības pārskatu vadlīnijās un delegācijas kredītrīkotāju statūtos noteikts, ka atrunu dēļ deklarācija nedrīkst kļūt nenozīmīga un ka ārkārtas gadījumos (53) ģenerāldirektors var arī nesniegt prasīto pārliecību. Lai izlabotu nepilnības, būtu jāsagatavo rīcības plāni, kuros iekļauti īstenošanas termiņi.

53

| 1.65. | Palātas veiktā ģenerāldirektoru deklarāciju pārbaude apstiprina būtiskuma kritērija neviendabīgu piemērošanu un tā izmantošanas grūtības, kas rodas Komisijas departamentiem, formulējot atrunas, jo īpaši saistībā ar sistēmas nepilnībām (sk. 1.63. punktu). Piemēram, daži ģenerāldirektorāti nevarēja pienācīgi paskaidrot atlasītos kritērijus un/vai apmierinoši aprēķināt finansiālās sekas (54). |
| --- | --- |

1.65.

Palātas veiktā ģenerāldirektoru deklarāciju pārbaude apstiprina būtiskuma kritērija neviendabīgu piemērošanu un tā izmantošanas grūtības, kas rodas Komisijas departamentiem, formulējot atrunas, jo īpaši saistībā ar sistēmas nepilnībām (sk. 1.63. punktu). Piemēram, daži ģenerāldirektorāti nevarēja pienācīgi paskaidrot atlasītos kritērijus un/vai apmierinoši aprēķināt finansiālās sekas (54).

54

| 1.65. | Komisija atzīmē, ka pati Revīzijas palāta 1.63. punktā atzīst, ka ģenerāldirektoru atrunu attiecībā uz Ticamības deklarāciju izteikšanas progress ir vispārēji panākts, tas bija grūts jautājums, un to Komisijā uzsāka darīt pavisam nesen.
  Kā tas norādīts 6. mērķī Kopsavilkuma ziņojumā par 2004. gada darbības pārskatiem, tiek turpināti darbi, lai izstrādātu kopīgu metodi to trūkumu, tostarp sistēmiska rakstura, būtiskuma noteikšanai, kuriem ir ietekme uz ģenerāldirektoru ticamības deklarāciju pa ģenerāldirektorātu “saimēm”.
  Noteikts būtiskuma izvērtēšanas neviendabīgums ir tomēr nenovēršams, ņemot vērā katras darbības jomas specifiku un īpašo kontekstu un atbildību decentralizācijas, un saistītās ziņošanas Komisijas reformas ietvaros.
  Deklarācijas ir paredzēts lasīt saistībā ar gada darbības pārskatiem, kuriem tās pievienotas. Šie pārskati sniedz papildu izskaidrojumus. |
| --- | --- |

1.65.

Komisija atzīmē, ka pati Revīzijas palāta 1.63. punktā atzīst, ka ģenerāldirektoru atrunu attiecībā uz Ticamības deklarāciju izteikšanas progress ir vispārēji panākts, tas bija grūts jautājums, un to Komisijā uzsāka darīt pavisam nesen.

Kā tas norādīts 6. mērķī Kopsavilkuma ziņojumā par 2004. gada darbības pārskatiem, tiek turpināti darbi, lai izstrādātu kopīgu metodi to trūkumu, tostarp sistēmiska rakstura, būtiskuma noteikšanai, kuriem ir ietekme uz ģenerāldirektoru ticamības deklarāciju pa ģenerāldirektorātu “saimēm”.

Noteikts būtiskuma izvērtēšanas neviendabīgums ir tomēr nenovēršams, ņemot vērā katras darbības jomas specifiku un īpašo kontekstu un atbildību decentralizācijas, un saistītās ziņošanas Komisijas reformas ietvaros.

Deklarācijas ir paredzēts lasīt saistībā ar gada darbības pārskatiem, kuriem tās pievienotas. Šie pārskati sniedz papildu izskaidrojumus.

| 1.66. | Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Atrunas ir pievienotas 18 no 40 deklarācijām. |
| --- | --- |

1.66.

Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Atrunas ir pievienotas 18 no 40 deklarācijām.

| 1.66. | Atrunu ietekmes uz ticamību noteikšana uzlabojas vienlaicīgi ar prakses nostiprināšanos. Ģenerāldirektori un dienestu vadītāji ir galvenokārt devuši skaidrus argumentus, norādot izteikto atrunu ietekmi uz pamatoto pārliecību saistībā ar resursu izmantošanu un darījumu likumību un pareizību. Viņi visi nonāca pie secinājuma, ka viņi var dot savu apliecinājumu. |
| --- | --- |

1.66.

Atrunu ietekmes uz ticamību noteikšana uzlabojas vienlaicīgi ar prakses nostiprināšanos. Ģenerāldirektori un dienestu vadītāji ir galvenokārt devuši skaidrus argumentus, norādot izteikto atrunu ietekmi uz pamatoto pārliecību saistībā ar resursu izmantošanu un darījumu likumību un pareizību. Viņi visi nonāca pie secinājuma, ka viņi var dot savu apliecinājumu.

| 1.67. | Galvenās atrunas ir parādītas
  1.2. tabulā
  . No 2004. gadā paustajām 32 atrunām lielākā daļa (26) attiecas uz nepilnībām, kas tika konstatētas 2003. gadā. Tas apstiprina pieņēmumu, ka vairumu konstatēto nepilnību iespējams novērst tikai vidēji ilgā termiņā (sk. 1.67. punktu Palātas Pārskatā par 2003. finanšu gadu). Atrunu skaita samazinājums no 49 2003. gadā līdz 32 (55) 2004. gadā galvenokārt noticis pateicoties tam, ka ģenerāldirektori ir uzlabojuši deklarāciju noformējumu, koncentrējoties uz nepilnībām, kas nopietni apdraud pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

1.67.

Galvenās atrunas ir parādītas
  1.2. tabulā
  . No 2004. gadā paustajām 32 atrunām lielākā daļa (26) attiecas uz nepilnībām, kas tika konstatētas 2003. gadā. Tas apstiprina pieņēmumu, ka vairumu konstatēto nepilnību iespējams novērst tikai vidēji ilgā termiņā (sk. 1.67. punktu Palātas Pārskatā par 2003. finanšu gadu). Atrunu skaita samazinājums no 49 2003. gadā līdz 32 (55) 2004. gadā galvenokārt noticis pateicoties tam, ka ģenerāldirektori ir uzlabojuši deklarāciju noformējumu, koncentrējoties uz nepilnībām, kas nopietni apdraud pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

1.2. tabulā

55

| 1.67. | Pateicoties darbam, lai uzlabotu deklarāciju saturu un standartu, uz kuriem balstās deklarācijas, ievērošanas pārbaudi, Komisija centīsies no gada deklarācijām izveidot lietderīgu pārvaldības līdzekli un par ticamu rādītāju attiecībā uz tās sasniegtajiem rezultātiem un tās izmantoto stratēģiju identificēto risku risināšanai, lai Revīzijas palāta varētu tos izmantot kā pamatu tās Ticamības deklarācijai.
  Attiecībā uz atrunu ietekmi un jomu (skatīt 1.2. tabulu un 1.49. punktu) Komisija ņem vērā Palātas apsvērumus un turpinās papildināt informāciju, lai Palāta varētu to ņemt vērā vēl lietderīgāk, atbalstot savu Ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

1.67.

Pateicoties darbam, lai uzlabotu deklarāciju saturu un standartu, uz kuriem balstās deklarācijas, ievērošanas pārbaudi, Komisija centīsies no gada deklarācijām izveidot lietderīgu pārvaldības līdzekli un par ticamu rādītāju attiecībā uz tās sasniegtajiem rezultātiem un tās izmantoto stratēģiju identificēto risku risināšanai, lai Revīzijas palāta varētu tos izmantot kā pamatu tās Ticamības deklarācijai.

Attiecībā uz atrunu ietekmi un jomu (skatīt 1.2. tabulu un 1.49. punktu) Komisija ņem vērā Palātas apsvērumus un turpinās papildināt informāciju, lai Palāta varētu to ņemt vērā vēl lietderīgāk, atbalstot savu Ticamības deklarāciju.

| 1.68. | Tā kā stāvoklis ir uzlabojies (sk. 1.60.-1.63. punktu), atrunu vispārējā ietekme uz deklarāciju sniegto pārliecību kopumā bija skaidrāk definēta nekā 2003. finanšu gadā. Tomēr dažu ģenerāldirektorātu pievienoto atrunu apjoms ne vienmēr ir saderīgs vai pienācīgi pamatots, ņemot vērā sniegto pārliecību (sk. 
  1.2. tabulu
   un 4.27.-4.32., 4.62. un 5.42. punktu). |
| --- | --- |

1.68.

Tā kā stāvoklis ir uzlabojies (sk. 1.60.-1.63. punktu), atrunu vispārējā ietekme uz deklarāciju sniegto pārliecību kopumā bija skaidrāk definēta nekā 2003. finanšu gadā. Tomēr dažu ģenerāldirektorātu pievienoto atrunu apjoms ne vienmēr ir saderīgs vai pienācīgi pamatots, ņemot vērā sniegto pārliecību (sk. 
  1.2. tabulu
   un 4.27.-4.32., 4.62. un 5.42. punktu).

1.2. tabulu

| 1.68. | Komisija norāda, ka visi delegācijas kredītrīkotāji bija spējīgi sniegt pamatoto pārliecību. |
| --- | --- |

1.68.

Komisija norāda, ka visi delegācijas kredītrīkotāji bija spējīgi sniegt pamatoto pārliecību.

| 1.69. | Palātas veiktais darbs rāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmas dažās finanšu plānu jomās joprojām nav sasniegušas apmierinošu līmeni un tās ir jāpastiprina. Tādējādi dažas nepilnības, ko atlasīja Palāta savu revīziju laikā, būtu jāiekļauj ģenerāldirektoru deklarācijās (sk. 
  1.2. tabulu
   un 4.58., 5.46., 6.39. un 7.37. punktu). |
| --- | --- |

1.69.

Palātas veiktais darbs rāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmas dažās finanšu plānu jomās joprojām nav sasniegušas apmierinošu līmeni un tās ir jāpastiprina. Tādējādi dažas nepilnības, ko atlasīja Palāta savu revīziju laikā, būtu jāiekļauj ģenerāldirektoru deklarācijās (sk. 
  1.2. tabulu
   un 4.58., 5.46., 6.39. un 7.37. punktu).

1.2. tabulu

| 1.69. | Skatīt atbildes uz 1.49., 4.58., 5.45., 6.39. un 7.37. punktu.
  Ģenerāldirektoru pārliecība par konkrēto finanšu gadu nav balstīta tikai uz attiecīgā gada laikā veiktajiem revīzijas darbiem, bet gan uz pārliecību, kas izveidojusies iepriekšējo gadu revīzijas darbu laikā saskaņā ar ģenerāldirektorātu revīzijas stratēģiju, tāpat kā uz pārliecību, ko sniedzis dalībvalstu revīzijas darbs. |
| --- | --- |

1.69.

Skatīt atbildes uz 1.49., 4.58., 5.45., 6.39. un 7.37. punktu.

Ģenerāldirektoru pārliecība par konkrēto finanšu gadu nav balstīta tikai uz attiecīgā gada laikā veiktajiem revīzijas darbiem, bet gan uz pārliecību, kas izveidojusies iepriekšējo gadu revīzijas darbu laikā saskaņā ar ģenerāldirektorātu revīzijas stratēģiju, tāpat kā uz pārliecību, ko sniedzis dalībvalstu revīzijas darbs.

| 1.70. | Pastiprināto vadlīniju un profesionālapskatu rezultātā ir panākti uzlabojumi, kas attiecas uz gada darbības pārskatiem un ģenerāldirektoru deklarācijām. Tomēr Palāta uzskata, ka tās joprojām noder tikai kā ierobežots avots ģenerāldirektoru pārliecībai, jo ir bijušas grūtības saskaņoti piemērot dažus metodoloģiskus principus. |
| --- | --- |

1.70.

Pastiprināto vadlīniju un profesionālapskatu rezultātā ir panākti uzlabojumi, kas attiecas uz gada darbības pārskatiem un ģenerāldirektoru deklarācijām. Tomēr Palāta uzskata, ka tās joprojām noder tikai kā ierobežots avots ģenerāldirektoru pārliecībai, jo ir bijušas grūtības saskaņoti piemērot dažus metodoloģiskus principus.

| 1.70. | Komisija uzskata, ka gada darbības pārskati un deklarācijas jau tagad ir un nākotnē būs vēl lielākā mērā stingras pārliecības avots un pārvaldības efektīvs līdzeklis, kas jo īpaši ļaus atklāt konstatētos trūkumus un attiecībā uz tiem sniegt efektīvu risinājumu. Tā uzskata, ka 2004. gadā ir izdarīti ievērojami uzlabojumi šajos pārskatos un tiem pievienotajās deklarācijās. Skatīt arī atbildi uz 1.49. punktu.
  Kā norādīts Kopsavilkuma ziņojumā, Komisija turpina stiprināt saskaņotību, dienestiem piemērojot Komisijas noteiktās vadlīnijas. Ceļvedis uz integrētu iekšējās kontroles pamatu (KOM(2005) 252/4, 2005. gada 15. jūnijs) un visu attiecīgo finanšu dalībnieku pieņemtās saistītās saistības arī dos savu ieguldījumu, lai sniegtu Revīzijas palātai pastiprinātu atbalsta punktu tās izvērtējuma izstrādei. |
| --- | --- |

1.70.

Komisija uzskata, ka gada darbības pārskati un deklarācijas jau tagad ir un nākotnē būs vēl lielākā mērā stingras pārliecības avots un pārvaldības efektīvs līdzeklis, kas jo īpaši ļaus atklāt konstatētos trūkumus un attiecībā uz tiem sniegt efektīvu risinājumu. Tā uzskata, ka 2004. gadā ir izdarīti ievērojami uzlabojumi šajos pārskatos un tiem pievienotajās deklarācijās. Skatīt arī atbildi uz 1.49. punktu.

Kā norādīts Kopsavilkuma ziņojumā, Komisija turpina stiprināt saskaņotību, dienestiem piemērojot Komisijas noteiktās vadlīnijas. Ceļvedis uz integrētu iekšējās kontroles pamatu (KOM(2005) 252/4, 2005. gada 15. jūnijs) un visu attiecīgo finanšu dalībnieku pieņemtās saistītās saistības arī dos savu ieguldījumu, lai sniegtu Revīzijas palātai pastiprinātu atbalsta punktu tās izvērtējuma izstrādei.

Iekšējās kontroles sistēmas ieviešanā panāktais progress

Iekšējās kontroles stāvokļa apskats

| 1.71. | Budžeta ģenerāldirektorāts otro gadu sagatavoja pārskatu, kurā sniegts apskats par Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu iekšējās kontroles stāvokli 2004. gadā (56). Šajā pārskatā apkopots nozīmīgais progress, kas panākts iekšējās kontroles īstenošanā kopš Baltās grāmatas ieviešanas 2000. gada martā. Tajā arī atzīts, ka vajadzīgi turpmāki centieni, lai atbalstītu pāreju no atbilstības uz efektivitāti. Noteiktas šādas jomas: iekšējās kontroles efektīvāka uzraudzība ģenerāldirektorātos, finanšu pārraudzības procedūru uzlabošana, riska pārvaldības pastiprināšana, nelielas vērtības līgumu un dotāciju pārskatīšana un vienkāršošana un integrēta iekšējās kontroles pamata izveide. Palāta uzskata, ka šis Komisijas iekšējās kontroles sistēmas apskats sniedz sabalansētu skatījumu uz panākto progresu un jomām, kurās vajadzīgi uzlabojumi. |
| --- | --- |

1.71.

Budžeta ģenerāldirektorāts otro gadu sagatavoja pārskatu, kurā sniegts apskats par Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu iekšējās kontroles stāvokli 2004. gadā (56). Šajā pārskatā apkopots nozīmīgais progress, kas panākts iekšējās kontroles īstenošanā kopš Baltās grāmatas ieviešanas 2000. gada martā. Tajā arī atzīts, ka vajadzīgi turpmāki centieni, lai atbalstītu pāreju no atbilstības uz efektivitāti. Noteiktas šādas jomas: iekšējās kontroles efektīvāka uzraudzība ģenerāldirektorātos, finanšu pārraudzības procedūru uzlabošana, riska pārvaldības pastiprināšana, nelielas vērtības līgumu un dotāciju pārskatīšana un vienkāršošana un integrēta iekšējās kontroles pamata izveide. Palāta uzskata, ka šis Komisijas iekšējās kontroles sistēmas apskats sniedz sabalansētu skatījumu uz panākto progresu un jomām, kurās vajadzīgi uzlabojumi.

56

Rīcības plāni

Īstenošanas vispārīgais stāvoklis

| 1.72. | Palāta pārbaudīja īstenošanas progresu pasākumiem, kas paredzēti 2003. gada Kopsavilkuma ziņojumam pievienotajā konsolidētajā rīcības plānā un kas ir tieši saistīti ar likumību un pareizību (57), kā arī horizontālos pasākumus, kas norādīti tās 2003. gada pārskata 1.3. tabulā un ko neietver kopsavilkums (58). |
| --- | --- |

1.72.

Palāta pārbaudīja īstenošanas progresu pasākumiem, kas paredzēti 2003. gada Kopsavilkuma ziņojumam pievienotajā konsolidētajā rīcības plānā un kas ir tieši saistīti ar likumību un pareizību (57), kā arī horizontālos pasākumus, kas norādīti tās 2003. gada pārskata 1.3. tabulā un ko neietver kopsavilkums (58).

57

58

| 1.73. | Horizontālo rīcības plānu īstenošanas pārraudzība (kā arī īpašo rīcības plānu un revīzijas ieteikumu pārraudzība) ir apmierinoši iestrādāta Komisijas darba vidē, jo īpaši tas notiek ar ģenerāldirektorātu pasākumos balstītu pārvaldību (gada pārvaldības plāni un gada darbības pārskati). |
| --- | --- |

1.73.

Horizontālo rīcības plānu īstenošanas pārraudzība (kā arī īpašo rīcības plānu un revīzijas ieteikumu pārraudzība) ir apmierinoši iestrādāta Komisijas darba vidē, jo īpaši tas notiek ar ģenerāldirektorātu pasākumos balstītu pārvaldību (gada pārvaldības plāni un gada darbības pārskati).

| 1.74. | 1.3. tabulā
  sniegts apskats par Palātas pārskatīto 19 pasākumu īstenošanas stāvokli. Finanšu gada beigās saistībā ar sešiem pasākumiem, kuri principā ir pabeigti, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai lai ieviestu dažus pilnveidojumus (59). 2004. gada beigās pieci pasākumi joprojām bija īstenošanas procesā (60). |
| --- | --- |

1.74.

1.3. tabulā
  sniegts apskats par Palātas pārskatīto 19 pasākumu īstenošanas stāvokli. Finanšu gada beigās saistībā ar sešiem pasākumiem, kuri principā ir pabeigti, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai lai ieviestu dažus pilnveidojumus (59). 2004. gada beigās pieci pasākumi joprojām bija īstenošanas procesā (60).

1.3. tabulā

59

60

| 1.74. | Komisija uzskata, ka lielākā daļa Revīzijas palātas minēto pasākumu jau ir pabeigta. Nepabeigto pasākumu pēcpārbaude ir iekļauta virknē mērķu, kuri noteikti Kopsavilkuma ziņojumā par 2004. gadu un kuri ir daudzgadīga rakstura, un kuri skar galvenos šķērsgriezuma aspektus attiecībā uz pārvaldības darba kvalitāti. |
| --- | --- |

1.74.

Komisija uzskata, ka lielākā daļa Revīzijas palātas minēto pasākumu jau ir pabeigta. Nepabeigto pasākumu pēcpārbaude ir iekļauta virknē mērķu, kuri noteikti Kopsavilkuma ziņojumā par 2004. gadu un kuri ir daudzgadīga rakstura, un kuri skar galvenos šķērsgriezuma aspektus attiecībā uz pārvaldības darba kvalitāti.

Iekšējās revīzijas funkcijas pastiprināšana

| 1.75. | Baltās grāmatas 87. pasākums prasa, lai Iekšējās revīzijas dienests (IAS) pārskatītu Komisijas iekšējās kontroles sistēmas uzlabojumus un veiktu pilnu pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju ciklu visos ģenerāldirektorātos. Divu gadu laikā plaši notika darbs pie šā pasākuma. Revīzijas rezultāti, ko atspoguļoja dažādos pārskatos (61) (stiprās puses un sasniegumi, kā arī vēl uzlabojamās jomas), ir līdzsvaroti un kopumā apstiprina Palātas revīzijas konstatējumus. |
| --- | --- |

1.75.

Baltās grāmatas 87. pasākums prasa, lai Iekšējās revīzijas dienests (IAS) pārskatītu Komisijas iekšējās kontroles sistēmas uzlabojumus un veiktu pilnu pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju ciklu visos ģenerāldirektorātos. Divu gadu laikā plaši notika darbs pie šā pasākuma. Revīzijas rezultāti, ko atspoguļoja dažādos pārskatos (61) (stiprās puses un sasniegumi, kā arī vēl uzlabojamās jomas), ir līdzsvaroti un kopumā apstiprina Palātas revīzijas konstatējumus.

IAS

61

| 1.76. | Nolūkā pastiprināt attiecības starp IAS un iekšējās revīzijas vienībām (IAC), kas 2004. gada februārī izveidotas visos ģenerāldirektorātos (62), Komisija pieprasīja, lai IAC savus galīgos pārskatus sistemātiski sūtītu IAS, un prasīja, lai IAS par galvenajiem konstatējumiem ziņotu divreiz gadā. Turklāt tiek īstenoti centieni koordinēt darba programmas un saskaņot revīzijas metodoloģijas un ziņošanas struktūras. Pirmās kopīgās revīzijas notika 2004. gadā. Palāta uzskata, ka šie pasākumi ļautu pastiprināt iekšējās revīzijas funkciju Komisijā. |
| --- | --- |

1.76.

Nolūkā pastiprināt attiecības starp IAS un iekšējās revīzijas vienībām (IAC), kas 2004. gada februārī izveidotas visos ģenerāldirektorātos (62), Komisija pieprasīja, lai IAC savus galīgos pārskatus sistemātiski sūtītu IAS, un prasīja, lai IAS par galvenajiem konstatējumiem ziņotu divreiz gadā. Turklāt tiek īstenoti centieni koordinēt darba programmas un saskaņot revīzijas metodoloģijas un ziņošanas struktūras. Pirmās kopīgās revīzijas notika 2004. gadā. Palāta uzskata, ka šie pasākumi ļautu pastiprināt iekšējās revīzijas funkciju Komisijā.

IAS

IAC

62

IAC

IAS

IAS

1.3. tabula – Palātas veiktā analīze par galvenajām horizontālajām darbībām, kas nav slēgtas 2004. gada 31. decembrī

| Joma | Rīcība | Pasākuma veids | Rīcības plāna avots | Diagnoze/veicamie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ĀRĒJĀS DARBĪBAS | “Iekšējās pārbaudes delegācijās” | Iekšējās pārbaudes | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.4.1.) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Lai sekmētu iekšējās kontroles sistēmu atbilstību un efektivitāti delegācijās, turpmākajos gados vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 7.41. punkta c) apakšpunktu). |
| “Decentralizācijas īstenošanas vērtējums” | Šķērsvirziena politiskie jautājumi | Kopsavilkuma ziņojums par 2001. gadu (2.) | Notiek pasākuma izpilde

  Turpmākajos gados vajadzīga pēcpārbaude (sk. 7.48–7.51. punktu). |
| DALĪTA PĀRVALDĪBA (STRUKTURĀLIE PASĀKUMI) | “Dalīta pārvaldība” | Finanšu pārvaldība | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.3.A) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Pēcpārbaude vajadzīga 2005. gadā, lai labāk noteiktu dalībvalstu un Komisijas pienākumus dažādās pārvaldības jomās (sk. 5.7. punktu). |
| Revīzija par dalītu pārvaldību | Revīzija | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.3.B) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Metodoloģijas uzlabošana un vienotas revīzijas koncepcijas izstrāde, kas paredzēta 2005. un 2006. gadā (sk. 5.54. punktu). |
| IEKŠĒJĀ NOZARU POLITIKA (PĒTNIECĪBA) | “Līdzfinansējums” | Finanšu pārvaldība | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.4.) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Soda sankciju koncepcija dažām izdevumu kategorijām, kas ieviešamas Finanšu regulā (sk. 6.47. punktu). |
| IEKŠĒJĀS KONTROLES HORIZONTĀLIE ASPEKTI | “Gada darbības pārskatu sagatavošanas metodoloģija” | Gada darbības pārskatu sagatavošanas metodoloģija | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (4.4.) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Papildu pasākumi jāveic šādiem jautājumiem: būtiskums (sk. 1.63. punktu), atrunu ietekme saistībā ar pamatotu pārliecību (sk. 1.68. punktu) un rādītāji (sk. 1.61. punktu). |
| “Riska novērtējums no vadības puses” | Pasākumos balstīta pārvaldība/stratēģiskā plānošana un programmu sagatavošana | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (3.3.2.) | Notiek pasākuma izpilde

  Papildu pasākumi jāveic nākamajos gados (sk. 1.78.–1.79. punktu). |
| UZSKAITES UN IT SISTĒMU HORIZONTĀLIE ASPEKTI | “Savstarpēja izmantojamība” | Reformas īstenošana | Kopsavilkuma ziņojums par 2001. gadu (7.) | Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

  Papildu pasākumi jāveic (jaunizveidotajam Informātikas ģenerāldirektorātam) nākamajos gados. |
| “Līdzekļu atgūšana” | Finanšu pārvaldība | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.2.A) | Notiek pasākuma izpilde

  Īpašu izpildes radītāju norādīšana par līdzekļu atgūšanu vēl nav obligāta (sk. 1.61. punktu). |
| “Grāmatvedības pamatsistēma” | Finanšu pārvaldība | Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.7.) | Notiek pasākuma izpilde

  Vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 1.21.-1.45. punktu). |
| “Juridisko personu un līgumu datubāzes izveide” | II nodaļa “Pakalpojuma kultūra” un V nodaļa “Revīzija, finanšu pārvaldība un kontrole” | Baltā grāmata (11. un 74.) | Notiek pasākuma izpilde

  Vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 1.21.-1.45. punktu). |

Joma

Rīcība

Pasākuma veids

Rīcības plāna avots

Diagnoze/veicamie pasākumi

ĀRĒJĀS DARBĪBAS

“Iekšējās pārbaudes delegācijās”

Iekšējās pārbaudes

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.4.1.)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Lai sekmētu iekšējās kontroles sistēmu atbilstību un efektivitāti delegācijās, turpmākajos gados vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 7.41. punkta c) apakšpunktu).

“Decentralizācijas īstenošanas vērtējums”

Šķērsvirziena politiskie jautājumi

Kopsavilkuma ziņojums par 2001. gadu (2.)

Notiek pasākuma izpilde

Notiek pasākuma izpilde

Turpmākajos gados vajadzīga pēcpārbaude (sk. 7.48–7.51. punktu).

DALĪTA PĀRVALDĪBA (STRUKTURĀLIE PASĀKUMI)

“Dalīta pārvaldība”

Finanšu pārvaldība

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.3.A)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pēcpārbaude vajadzīga 2005. gadā, lai labāk noteiktu dalībvalstu un Komisijas pienākumus dažādās pārvaldības jomās (sk. 5.7. punktu).

Revīzija par dalītu pārvaldību

Revīzija

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.3.B)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Metodoloģijas uzlabošana un vienotas revīzijas koncepcijas izstrāde, kas paredzēta 2005. un 2006. gadā (sk. 5.54. punktu).

IEKŠĒJĀ NOZARU POLITIKA (PĒTNIECĪBA)

“Līdzfinansējums”

Finanšu pārvaldība

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.4.)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Soda sankciju koncepcija dažām izdevumu kategorijām, kas ieviešamas Finanšu regulā (sk. 6.47. punktu).

IEKŠĒJĀS KONTROLES HORIZONTĀLIE ASPEKTI

“Gada darbības pārskatu sagatavošanas metodoloģija”

Gada darbības pārskatu sagatavošanas metodoloģija

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (4.4.)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Papildu pasākumi jāveic šādiem jautājumiem: būtiskums (sk. 1.63. punktu), atrunu ietekme saistībā ar pamatotu pārliecību (sk. 1.68. punktu) un rādītāji (sk. 1.61. punktu).

“Riska novērtējums no vadības puses”

Pasākumos balstīta pārvaldība/stratēģiskā plānošana un programmu sagatavošana

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (3.3.2.)

Notiek pasākuma izpilde

Notiek pasākuma izpilde

Papildu pasākumi jāveic nākamajos gados (sk. 1.78.–1.79. punktu).

UZSKAITES UN IT SISTĒMU HORIZONTĀLIE ASPEKTI

“Savstarpēja izmantojamība”

Reformas īstenošana

Kopsavilkuma ziņojums par 2001. gadu (7.)

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Pasākums pabeigts/notiek izpilde – iespējami uzlabojumi

Papildu pasākumi jāveic (jaunizveidotajam Informātikas ģenerāldirektorātam) nākamajos gados.

“Līdzekļu atgūšana”

Finanšu pārvaldība

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.2.A)

Notiek pasākuma izpilde

Notiek pasākuma izpilde

Īpašu izpildes radītāju norādīšana par līdzekļu atgūšanu vēl nav obligāta (sk. 1.61. punktu).

“Grāmatvedības pamatsistēma”

Finanšu pārvaldība

Kopsavilkuma ziņojums par 2002. gadu (5.3.7.)

Notiek pasākuma izpilde

Notiek pasākuma izpilde

Vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 1.21.-1.45. punktu).

“Juridisko personu un līgumu datubāzes izveide”

II nodaļa “Pakalpojuma kultūra” un V nodaļa “Revīzija, finanšu pārvaldība un kontrole”

Baltā grāmata (11. un 74.)

Notiek pasākuma izpilde

Notiek pasākuma izpilde

Vajadzīgi papildu pasākumi (sk. 1.21.-1.45. punktu).

| 1.77. | Turklāt Palāta aicina Komisiju izskatīt iespēju nodrošināt sinerģiju starp IAS un IAC, Komisijas iekšējās revīzijas funkcijā ieviešot loģiskās ķēdes struktūru (63), lai Iekšējās revīzijas dienests var ņemt vērā IAC paveikto darbu. |
| --- | --- |

1.77.

Turklāt Palāta aicina Komisiju izskatīt iespēju nodrošināt sinerģiju starp IAS un IAC, Komisijas iekšējās revīzijas funkcijā ieviešot loģiskās ķēdes struktūru (63), lai Iekšējās revīzijas dienests var ņemt vērā IAC paveikto darbu.

IAS

IAC

63

IAC

| 1.77. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas rūpēm par pilnīgu iespējamo sinerģiju izmantošanu starp dažādiem iekšējās revīzijas dalībniekiem Komisijā.
  Komisija šajā sakarā jau veic pasākumus: precīzāka informācijas un pārskatu struktūra, kā arī kopīgs pārskatu pamats, kas ieviests 2005. gada pavasarī, jo īpaši aptverot revīzijas apsvērumu un ieteikumu novērtējumu, ir nozīmīgi pasākumi, lai stiprinātu iekšējās revīzijas funkcijas efektivitāti Komisijā kopumā. Iekšējās revīzijas dienesta (IAS) un Iekšējās revīzijas vienību (IAC) darba programmas ir koordinētas tā, lai novērstu pārklāšanos, un šī revīzijas plānošanas koordinēšana tiks stiprināta nākamajam programmu laikposmam. Ir veiktas apvienotās IAS un IAC revīzijas.
  IAS ir uzsācis IAC kvalitātes novērtējumu, sākot ar pašvērtējumu 2005. gadā, un kas tiks pabeigts ar IAS veikto novērtējumu 2006. gadā. Tā mērķis nav tikai nodrošināt kvalitatīvas iekšējās revīzijas dienestu pieejamību ģenerāldirektorātiem, bet arī noteikt mērķi, kas būtu par pamatu citiem revidentiem, lai balstītos uz revīzijas darbiem, kas īstenoti citos līmeņos. |
| --- | --- |

1.77.

Komisija piekrīt Revīzijas palātas rūpēm par pilnīgu iespējamo sinerģiju izmantošanu starp dažādiem iekšējās revīzijas dalībniekiem Komisijā.

Komisija šajā sakarā jau veic pasākumus: precīzāka informācijas un pārskatu struktūra, kā arī kopīgs pārskatu pamats, kas ieviests 2005. gada pavasarī, jo īpaši aptverot revīzijas apsvērumu un ieteikumu novērtējumu, ir nozīmīgi pasākumi, lai stiprinātu iekšējās revīzijas funkcijas efektivitāti Komisijā kopumā. Iekšējās revīzijas dienesta (IAS) un Iekšējās revīzijas vienību (IAC) darba programmas ir koordinētas tā, lai novērstu pārklāšanos, un šī revīzijas plānošanas koordinēšana tiks stiprināta nākamajam programmu laikposmam. Ir veiktas apvienotās IAS un IAC revīzijas.

IAS

IAC

IAS

IAC

IAS ir uzsācis IAC kvalitātes novērtējumu, sākot ar pašvērtējumu 2005. gadā, un kas tiks pabeigts ar IAS veikto novērtējumu 2006. gadā. Tā mērķis nav tikai nodrošināt kvalitatīvas iekšējās revīzijas dienestu pieejamību ģenerāldirektorātiem, bet arī noteikt mērķi, kas būtu par pamatu citiem revidentiem, lai balstītos uz revīzijas darbiem, kas īstenoti citos līmeņos.

IAC

Riska novērtējums

| 1.78. | 2002. gada Kopsavilkuma 3.3.2. pasākums “Riska novērtējums no vadības puses” paredz, ka risku pārvaldība kļūst par operatīvu un stratēģisku instrumentu, lai lemtu par finanšu resursu un cilvēkresursu sadali Komisijas departamentos. Šim nolūkam Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālais finanšu dienests 2004. gadā septiņos ģenerāldirektorātos uzsāka eksperimentālu projektu, lai pārbaudītu riska pārvaldības sistēmas sākotnējo variantu un atbilstošo īstenošanas rokasgrāmatu, paralēli gatavojot pasākumu plānošanas procesu un nosakot galvenos mērķus 2005. gadam. |
| --- | --- |

1.78.

2002. gada Kopsavilkuma 3.3.2. pasākums “Riska novērtējums no vadības puses” paredz, ka risku pārvaldība kļūst par operatīvu un stratēģisku instrumentu, lai lemtu par finanšu resursu un cilvēkresursu sadali Komisijas departamentos. Šim nolūkam Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālais finanšu dienests 2004. gadā septiņos ģenerāldirektorātos uzsāka eksperimentālu projektu, lai pārbaudītu riska pārvaldības sistēmas sākotnējo variantu un atbilstošo īstenošanas rokasgrāmatu, paralēli gatavojot pasākumu plānošanas procesu un nosakot galvenos mērķus 2005. gadam.

| 1.79. | Kaut gan kopumā rezultāts bija pozitīvs, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai attīstītu riska analīzes un pārvaldības metodoloģiskos elementus un līdzekļus, kam būtu jāveido stingrs, strukturēts pamats, kas efektīvi piemērojams visos Komisijas dienestos. Starpdienestu rīcības komiteja seko līdzi tam, kā tiek izstrādāts kopējais pamats, kurš Komisijai būtu jāpieņem 2005. gada otrajā pusē un jāizmanto, lai sagatavotu 2006. gada Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas ciklu. Uz šā pamata atbilstoši gada pārvaldības plāni ļautu ģenerāldirektorātiem samazināt riskus, ko uzskata par nepieņemamiem, bet kurus nevar ne novērst, ne pārveidot. |
| --- | --- |

1.79.

Kaut gan kopumā rezultāts bija pozitīvs, ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai attīstītu riska analīzes un pārvaldības metodoloģiskos elementus un līdzekļus, kam būtu jāveido stingrs, strukturēts pamats, kas efektīvi piemērojams visos Komisijas dienestos. Starpdienestu rīcības komiteja seko līdzi tam, kā tiek izstrādāts kopējais pamats, kurš Komisijai būtu jāpieņem 2005. gada otrajā pusē un jāizmanto, lai sagatavotu 2006. gada Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas ciklu. Uz šā pamata atbilstoši gada pārvaldības plāni ļautu ģenerāldirektorātiem samazināt riskus, ko uzskata par nepieņemamiem, bet kurus nevar ne novērst, ne pārveidot.

| 1.79. | Komisija piekrīt, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni un ka Palātas apsvērumi ļoti labi atspoguļo Komisijas rīcības plānu. |
| --- | --- |

1.79.

Komisija piekrīt, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni un ka Palātas apsvērumi ļoti labi atspoguļo Komisijas rīcības plānu.

Iekšējās kontroles standarti

| 1.80. | Palāta analizēja iekšējās kontroles standartu piemērošanu (64) 14 Komisijas ģenerāldirektorātos (65). Mērķis nebija tikai novērtēt īstenošanas pakāpi, bet arī novērtēt to darbības efektivitāti saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 1.58.–1.76. punktu). |
| --- | --- |

1.80.

Palāta analizēja iekšējās kontroles standartu piemērošanu (64) 14 Komisijas ģenerāldirektorātos (65). Mērķis nebija tikai novērtēt īstenošanas pakāpi, bet arī novērtēt to darbības efektivitāti saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 1.58.–1.76. punktu).

64

65

| 1.81. | Centrālā finanšu dienesta sniegtās vadlīnijas par iekšējās kontroles standartu noteikšanu (pamatprasības) 2004. finanšu gadam, salīdzinot ar 2003. gadu, neievieš būtiskas izmaiņas (66). |
| --- | --- |

1.81.

Centrālā finanšu dienesta sniegtās vadlīnijas par iekšējās kontroles standartu noteikšanu (pamatprasības) 2004. finanšu gadam, salīdzinot ar 2003. gadu, neievieš būtiskas izmaiņas (66).

66

| 1.82. | Ģenerāldirektorātu pašnovērtējumos, kas pievienoti “Apskatam par iekšējās kontroles stāvokli Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos 2004. gadā” (sk. 1.71. punktu), tika paziņots, ka par 2004. finanšu gadu tie par 93 % atbilst pamatprasībām, ko noteicis Centrālais finanšu dienests. Kopumā Palātas analīze apstiprina šo apgalvojumu. Ņemot vērā, ka pamatprasības palikušas būtībā nemainīgas, Palāta atzīmē nelielu uzlabojumu, kas attiecas uz atbilstību iekšējās kontroles standartiem, salīdzinot ar 2003. gadu (91 %). Palātas analīze par iekšējās kontroles standartu izpildi sniegta
  1.4. tabulā
  . |
| --- | --- |

1.82.

Ģenerāldirektorātu pašnovērtējumos, kas pievienoti “Apskatam par iekšējās kontroles stāvokli Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos 2004. gadā” (sk. 1.71. punktu), tika paziņots, ka par 2004. finanšu gadu tie par 93 % atbilst pamatprasībām, ko noteicis Centrālais finanšu dienests. Kopumā Palātas analīze apstiprina šo apgalvojumu. Ņemot vērā, ka pamatprasības palikušas būtībā nemainīgas, Palāta atzīmē nelielu uzlabojumu, kas attiecas uz atbilstību iekšējās kontroles standartiem, salīdzinot ar 2003. gadu (91 %). Palātas analīze par iekšējās kontroles standartu izpildi sniegta
  1.4. tabulā
  .

1.4. tabulā

1.4. tabula – Palātas veiktā analīze par iekšējās kontroles standartu ieviešanu (tieši saistīta ar galveno ģenerāldirektorātu pakārtoto darījumu likumību un pareizību), stāvoklis 2004. gada 31. decembrī

| Ģenerāldirektorāts vai departaments | Maksājumu apropriāciju izpilde 2004. gadā
  (miljonos EUR) | 11. standarts
  “Riska analīze un pārvaldība” | 12. standarts
  “Pietiekama vadības informācija” | 14. standarts
  “Ziņošana par novirzēm” | 17. standarts
  “Pārraudzība” | 18. standarts
  “Izņēmumu uzskaite” | 20. standarts
  “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un koriģēšana” | 21. standarts
  “Revīzijas ziņojumi” | 22. standarts
  “Iekšējās revīzijas resursi” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Personāla un administrācijas | 178 | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Lauksaimniecības un lauku attīstības | 47 345 | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid sadarbības birojs | 3 683 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budžeta | 1 420 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomikas un finanšu lietu | 301 | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Humānās palīdzības birojs | 497 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Paplašināšanās | 1 948 | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju | 9 208 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eiropas Statistikas birojs | 30 | B | B | B | A | A | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | B |
| Zivsaimniecības un jūras lietu | 784 | A | B | A | B | A | A | B | B | A | A | A | B | A | A | B | B |
| Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu | 1 148 | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A |
| Reģionālās politikas | 21 816 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Pētniecības | 2 448 | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Veselības un patērētāju aizsardzības | 365 | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B |
| Novērtējums:
  A: pamatprasības tiek īstenotas
  B: pamatprasības netiek pilnībā īstenotas |

Ģenerāldirektorāts vai departaments

Maksājumu apropriāciju izpilde 2004. gadā

(miljonos EUR)

11. standarts

“Riska analīze un pārvaldība”

12. standarts

“Pietiekama vadības informācija”

14. standarts

“Ziņošana par novirzēm”

17. standarts

“Pārraudzība”

18. standarts

“Izņēmumu uzskaite”

20. standarts

“Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un koriģēšana”

21. standarts

“Revīzijas ziņojumi”

22. standarts

“Iekšējās revīzijas resursi”

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Personāla un administrācijas

178

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Lauksaimniecības un lauku attīstības

47 345

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid sadarbības birojs

EuropeAid

3 683

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budžeta

1 420

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomikas un finanšu lietu

301

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Humānās palīdzības birojs

497

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Paplašināšanās

1 948

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju

9 208

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eiropas Statistikas birojs

30

B

B

B

A

A

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

B

Zivsaimniecības un jūras lietu

784

A

B

A

B

A

A

B

B

A

A

A

B

A

A

B

B

Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu

1 148

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

Reģionālās politikas

21 816

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Pētniecības

2 448

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Veselības un patērētāju aizsardzības

365

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

Novērtējums:

A: pamatprasības tiek īstenotas

B: pamatprasības netiek pilnībā īstenotas

| 1.83. | Būtība jauninājumam, ko ieviesa ar vadlīnijām par iekšējās kontroles sistēmas ikgadējo pārskatīšanu 2004. finanšu gadam, ir tāda, ka ģenerāldirektorāti novērtē iekšējās kontroles standartu piemērošanas efektivitāti. Tomēr Palātas veiktā gada darbības pārskatu pārskatīšana parādīja, ka vērtēšana ir ļoti vispārīga un neļauj sistemātiski identificēt uzlabojamās jomas (sk. 1.58. punktu). Vairāki ģenerāldirektorāti (67) nebija pienācīgi novērtējuši savas iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti. No dienestiem, kas iesniedza apmierinošu pašnovērtējumu, vairums (68) paziņoja, ka 11. iekšējās kontroles standarta “Riska analīze un pārvaldība” un/vai 17. iekšējās kontroles standarta “Pārraudzība” efektīvai darbībai jāiegulda papildu darbs. |
| --- | --- |

1.83.

Būtība jauninājumam, ko ieviesa ar vadlīnijām par iekšējās kontroles sistēmas ikgadējo pārskatīšanu 2004. finanšu gadam, ir tāda, ka ģenerāldirektorāti novērtē iekšējās kontroles standartu piemērošanas efektivitāti. Tomēr Palātas veiktā gada darbības pārskatu pārskatīšana parādīja, ka vērtēšana ir ļoti vispārīga un neļauj sistemātiski identificēt uzlabojamās jomas (sk. 1.58. punktu). Vairāki ģenerāldirektorāti (67) nebija pienācīgi novērtējuši savas iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti. No dienestiem, kas iesniedza apmierinošu pašnovērtējumu, vairums (68) paziņoja, ka 11. iekšējās kontroles standarta “Riska analīze un pārvaldība” un/vai 17. iekšējās kontroles standarta “Pārraudzība” efektīvai darbībai jāiegulda papildu darbs.

67

68

| 1.83. | Ģenerāldirektorātos kopš reformas uzsākšanas pamazām tiek ieviesti iekšējās kontroles standarti. 2004. gadā uzsvars tika pārlikts uz īstenošanas efektivitāti. Nozīmīgs darbs šajā jomā jau ir pabeigts, jo īpaši attiecībā uz diviem pamatstandartiem, proti, pārraudzību un risku pārvaldību.
  Tas tomēr ir process, kas turpinās, un Komisija atzīst, ka vēl ir daudz jāpaveic šajā sakarā, un tas ir viens no nozīmīgajiem jauninājumiem apkārtrakstā par 2004. gada darbības pārskatiem, kā tas norādīts atbildē uz 1.60. punktu. |
| --- | --- |

1.83.

Ģenerāldirektorātos kopš reformas uzsākšanas pamazām tiek ieviesti iekšējās kontroles standarti. 2004. gadā uzsvars tika pārlikts uz īstenošanas efektivitāti. Nozīmīgs darbs šajā jomā jau ir pabeigts, jo īpaši attiecībā uz diviem pamatstandartiem, proti, pārraudzību un risku pārvaldību.

Tas tomēr ir process, kas turpinās, un Komisija atzīst, ka vēl ir daudz jāpaveic šajā sakarā, un tas ir viens no nozīmīgajiem jauninājumiem apkārtrakstā par 2004. gada darbības pārskatiem, kā tas norādīts atbildē uz 1.60. punktu.

Kopienas iekšējās kontroles pamata attīstība

| 1.84. | Atzinumā Nr. 2/2004 Palāta ierosināja ieviest Kopienas iekšējās kontroles pamatu, kurā integrētu un pastiprinātu jau esošos elementus, vienlaikus pievienojot jaunus aspektus, lai palielinātu kontroles mehānismu ietekmi un efektivitāti (kopīgi principi, kas piemērojami visos iestāžu un dalībvalstu administrācijas līmeņos; iekšējās kontroles mehānismiem jāsniedz pamatota (nevis absolūta) pārliecība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; kontroles izmaksām jābūt proporcionālām ieguvumam gan naudas, gan politikas izteiksmē; sistēmas būtu jāveido pēc loģiskās ķēdes principa, kur kontrole notiek, tiek reģistrēta un paziņota pēc vienota standarta, lai uz to varētu paļauties visi dalībnieki). |
| --- | --- |

1.84.

Atzinumā Nr. 2/2004 Palāta ierosināja ieviest Kopienas iekšējās kontroles pamatu, kurā integrētu un pastiprinātu jau esošos elementus, vienlaikus pievienojot jaunus aspektus, lai palielinātu kontroles mehānismu ietekmi un efektivitāti (kopīgi principi, kas piemērojami visos iestāžu un dalībvalstu administrācijas līmeņos; iekšējās kontroles mehānismiem jāsniedz pamatota (nevis absolūta) pārliecība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; kontroles izmaksām jābūt proporcionālām ieguvumam gan naudas, gan politikas izteiksmē; sistēmas būtu jāveido pēc loģiskās ķēdes principa, kur kontrole notiek, tiek reģistrēta un paziņota pēc vienota standarta, lai uz to varētu paļauties visi dalībnieki).

| 1.85. | Komisija pieņēma stratēģisku mērķi nodrošināt, lai Palāta gūtu pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (69). Turklāt Komisija pieņēma “ceļvedi uz integrētu iekšējās kontroles pamatu” (70) ar nolūku uzsākt procesu, kas līdz 2005. gada beigām vedīs pie kopējas izpratnes, kura formulējama iestāžu nolīgumā starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, par to, kā var uzlabot pašreizējo iekšējās kontroles pamatu, lai sniegtu Palātai vajadzīgo pamatoto pārliecību. |
| --- | --- |

1.85.

Komisija pieņēma stratēģisku mērķi nodrošināt, lai Palāta gūtu pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (69). Turklāt Komisija pieņēma “ceļvedi uz integrētu iekšējās kontroles pamatu” (70) ar nolūku uzsākt procesu, kas līdz 2005. gada beigām vedīs pie kopējas izpratnes, kura formulējama iestāžu nolīgumā starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, par to, kā var uzlabot pašreizējo iekšējās kontroles pamatu, lai sniegtu Palātai vajadzīgo pamatoto pārliecību.

69

70

| 1.86. | Palāta atbalsta šo iniciatīvu un Komisijas saistības izveidot efektīvu Kopienas iekšējās kontroles sistēmu, ievērojot Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 sniegtos ieteikumus. Efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas ir ļoti būtiskas, jo īpaši tādēļ, ka lielu daļu Kopienas budžeta veido izdevumi, kam raksturīgs augsts risks, jo tie atkarīgi no saņēmēju sniegtās informācijas vai arī uz tiem attiecas ārkārtīgi sarežģīti vai neprecīzi noteikumi. |
| --- | --- |

1.86.

Palāta atbalsta šo iniciatīvu un Komisijas saistības izveidot efektīvu Kopienas iekšējās kontroles sistēmu, ievērojot Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 sniegtos ieteikumus. Efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas ir ļoti būtiskas, jo īpaši tādēļ, ka lielu daļu Kopienas budžeta veido izdevumi, kam raksturīgs augsts risks, jo tie atkarīgi no saņēmēju sniegtās informācijas vai arī uz tiem attiecas ārkārtīgi sarežģīti vai neprecīzi noteikumi.

| 1.86. | Noteikti ir vairāki nosacījumi, ko piemēro darījumu un izdevumu atbilstības noteikšanai, bet Komisija sniedz vadlīnijas un ir iespējami vienkāršojusi noteikumus. |
| --- | --- |

1.86.

Noteikti ir vairāki nosacījumi, ko piemēro darījumu un izdevumu atbilstības noteikšanai, bet Komisija sniedz vadlīnijas un ir iespējami vienkāršojusi noteikumus.

---

(1)  “Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un konsolidētie finanšu pārskati” veido Eiropas Kopienu 2004. finanšu gada pārskatu I sējumu.

1

(2)  Sk. Eiropas Kopienu 2004. finanšu gada pārskatu, 1. pielikums I sējums.

2

(3)  Sk. Eiropas Parlamenta rezolūciju (EP 353.338, 35. punkts) un Padomes rekomendāciju (6850/05 BUDGET 5, 8. lpp.) par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanu.

3

6850/05 BUDGET

(4)  Pārskatos iekļauti “konsolidēti ziņojumi par budžeta izpildi” – ietverot ieņēmumus un izdevumus par gadu un “konsolidētos finanšu pārskatus” – ar bilanci, kurā noteikti aktīvi un pasīvi gada beigās.

4

(5)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002.).

5

Euratom

(6)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 1.18. punktu.

6

(7)  1.10.-1.11. punkts.

7

(8)  1.11. punkts.

8

(9)  Pievienošanās līgums, II pielikums, 15. nodaļa, 1. punkta e) apakšpunkts (OV L 236, 23.9.2003.).

9

(10)  Finanšu regulas 29. pants (OV L 248, 16.9.2002.).

10

(11)  Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1259/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 113. lpp.) un Komisijas 2001. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 963/2001 (OV L 136, 18.5.2001., 4. lpp.).

11

(12)  Sk. Palātas 2002. gada pārskata 1.23. punktu un 2003. gada pārskata 1.10. punkta e) apakšpunktu un 1.14.-1.15. punktu.

12

(13)  Ietverts pārējo debitoru summā, kas minēta 1.17. punktā.

13

(14)  Ietverot 19,6 miljonus EUR procentos.

14

(15)  Pensiju nodrošinājums ir iekļauts pie “Nodrošinājums riskiem un maksām”.

15

(16)  Komisijas paziņojums – Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšana (KOM(2002) 755 galīgā redakcija,17.12.2002.).

16

(17)  Sk. arī Eiropas Parlamenta Rezolūciju par 2001. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, 23. punktu (OV L 148, 16.6.2003.).

17

(18)  Tomēr visu vietējo sistēmu pilnīga integrācija no paša sākuma bija sagaidāma ilgākā periodā nekā divi gadi, kas paredzēti pēc pieņemšanas Komisijā.

18

(19)  Rīcības plāna 16. pasākums (grāmatvedības pamatsistēma) (KOM(2002) 426 galīgā redakcija, 24.7.2002.).

19

(20)  Rīcības plāna 17. pasākums (galvenās finanšu informācijas sistēmas) (KOM(2002) 426 galīgā redakcija, 24.7.2004.).

20

(21)  Šīs revīzijas vēlākā posmā tiks veiktas detalizētas pārbaudes.

21

(22)  1. Uzskaite pēc grupām; 2. Finanšu pārskati; 3. Izdevumi un parādi kreditoriem; 4. Ieņēmumi un debitoru parādi; 5. Priekšfinansējums; 6. Nemateriālie pamatlīdzekļi; 7. Materiālie pamatlīdzekļi; 8. Nomas maksas; 9. Krājumi; 10. Uzkrājumi, iespējamie aktīvi un pasīvi; 11. Finanšu aktīvi un pasīvi; 12. Piemaksas darbiniekiem; 13. Ārvalstu valūtu konvertācija; 14. Gada saimnieciskais rezultāts, būtiskas kļūdas un izmaiņas grāmatvedības metodēs; 15. Informācija par saistītajām personām.

22

(23)  Starptautiskie valsts sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija (IFAC), vai, ja ne, tad Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB)

23

IPSAS

IFAC

IAS

IFRS

IASB

(24)  Finanšu regulas 133. panta 2. punktā paredzēts, ka atsevišķos gadījumos, ja to pamato Kopienas pasākumu īpašais raksturs, piemērojamie grāmatvedības noteikumi var atšķirties no starptautiski apstiprinātajiem standartiem valsts sektoram.

24

(25)  Sk. 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 129. pantu.

25

(26)  Priekšfinansējumu un bezatlīdzības operācijas, uz ko IPSAS vēl neattiecas, skatīja, ņemot vērā IPSAS nostājas.

26

IPSAS

IPSAS

(27)  Šajā posmā Palāta fokusēja pārbaudes tikai uz paša priekšfinansējuma atzīšanu un noskaidrošanu. Vēlākā posmā tiks ietverti saistītie aspekti, tādi kā ne pašreizējo priekšfinansējumu novērtējums (aktuāru metode), iegūtie procenti un ārvalstu valūtu konvertācija. Turklāt revīzijas laikā joprojām tika apspriesti paredzētie uzskaites labojumi, lai saskaņotu saturu tam, kas uzskatīts par priekšfinansējumu (piem., labojumi ar noteikumu starpniecību).

27

(28)  Saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktu grāmatvedis atbild par “uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un, ja nepieciešams, to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojis kredītrīkotājs, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju”. Atbilstošais Īstenošanas noteikumu 57. pants nosaka, ka “ja finanšu vadības sistēmas, kuras izveidojis kredītrīkotājs, sniedz datus iestādes uzskaitei vai tiek izmantotas, lai pamatotu datus šajā uzskaitē, nepieciešama grāmatveža piekrišana šādu sistēmu ieviešanai vai izmainīšanai.”

28

(29)  Informātikas ģenerāldirektorāts, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts, Humānās palīdzības birojs, EuropeAid sadarbības birojs un Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs.

29

EuropeAid

(30)  Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs un Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs.

30

(31)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts un Preses un komunikācijas ģenerāldirektorāts.

31

(32)  Piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē vai Francijā, Spānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē.

32

(33)  Sk. Palātas 2002. gada pārskata 1.8. punktu un Palātas 2003. gada pārskata 1.25. punktu.

33

(34)  Lauksaimniecība, strukturālie pasākumi, iekšpolitika, ārējās darbības, administrācija un pirmspievienošanās stratēģija.

34

(35)  Saistībā ar izdevumiem Finanšu regulā izšķir šādus gadījumus (53. pants): Komisija izpilda budžetu centralizēti (administratīvie izdevumi un iekšpolitika); darījumu pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstu valsts iestādēm (ELVGF Garantiju nodaļa un struktūrfondi); pēc ex-ante pārbaudes (pirmspievienošanās stratēģija) Komisija daļu no izpildes uzdevumu aspektiem deleģē saņēmējvalstīm un Komisija var īstenot kopēju dažu izpildes uzdevumu vadību ar starptautiskajām organizācijām (sk. Palātas 2003. finanšu gada pārskata 1.57. punktu).

35

ex-ante

(36)  Citi revidenti – tā ir privātpersona vai juridiska persona, kurai lūgts sniegt revīzijas novērtējumu darbībām, kuras pilnīgi vai daļēji finansē no Kopienas budžeta, bet šis pienākums neizriet no Kopienas regulām.

36

(37)  Dažām iestādēm (Tiesa un Reģionu komiteja) Palāta varēja neņemt vērā gada darbības pārskatus, ja tie nebija sagatavoti pirms Palātas veiktās revīzijas pabeigšanas (sk. 9.13. punktu).

37

(38)  Šo galveno atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru deklarācijām:

38

Šo galveno atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru deklarācijām:

A: bez piezīmēm vai ar nenozīmīgām piezīmēm sniedz pietiekami pamatotu pārliecību par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

B: sniedz pietiekami pamatotu pārliecību par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību (kļūdu līmenis < 2 % vai sistēmas nepilnības, kuru finansiālās ietekmes līmenis < 10 % no attiecīgā budžeta).

C: nesniedz pietiekamu pārliecību (kļūdu līmenis > 2 % vai sistēmas nepilnības, kuru finansiālās ietekmes līmenis > 10 % no attiecīgā budžeta).

(39)  Deklarāciju saturs:

39

Deklarāciju saturs:

A: skaidrs un precīzs.

B: neprecīzs.

C: nozīmīgas vai nepietiekami pamtotas neprecizitātes (piemēram, dalītās pārvaldības problēmu ignorēšana, ietver iepriekšējo finanšu gadu, nav kvantificējams, sniedz nederīgu informāciju).

(40)  Svarīgums saistībā ar Palātas revīzijas secinājumiem:

40

Svarīgums saistībā ar Palātas revīzijas secinājumiem:

A: pietiekams pierādījums Palātas secinājumiem.

B: pietiekams pierādījums Palātas secinājumiem pēc labojumu veikšanas.

C: nepietiekams pierādījums Palātas secinājumiem (piem., satur neatbilstošu vai nepietiekamu informāciju).

(41)  Attīstība:

41

Attīstība:

- uzlabojas

= saglabājas

– pasliktinās

(42)  Pēc Eiropas Parlamenta lūguma 2000. gada janvārī Komisijai pilnveidot tās pārvaldību, 2000. gada 5. aprīlī Komisija iesniedza Balto grāmatu, kas saucās “Komisijas reforma” (KOM(2000) 200).

42

(43)  Sk. INTOSAI – Revīzijas standarti, 1. nodaļa, 1.0.6. punkta d) apakšpunkts: “Atbilstošu informācijas (..) un paziņošanas sistēmu (..) izstrāde atvieglos atbildīguma procesu. Vadība atbild par finanšu pārskatu un citas informācijas formas un satura pareizību un pietiekamību”. Palāta uzskata, ka adekvāta informācija ietver rādītājus.

43

INTOSAI

(44)  Šāda rīcība, ko savā 2003. gada rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu ierosināja Eiropas Parlaments (sk. 65. un 66. punktu), ļautu atbildēt uz budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas pieprasījumiem.

44

(45)  Revīzijas palātas 2002. gada pārskata 1.68.-1.74. punkts un 2003. gada pārskata 1.85.-1.87. punkts.

45

(46)  Palāta ir izstrādājusi pati savus kontroles elementus par: to pasākumu īstenošanu, kas paredzēti Baltajā grāmatā par reformu vai Kopsavilkuma ziņojumu rīcības plānos; iekšējās kontroles standartu īstenošanu, atrunu un ar Ticamības deklarāciju saistīto apsvērumu pēcpārbaudēm; ģenerāldirektoru atrunu pēcpārbaudēm; galveno pārbaužu īstenošanas novērtēšanu utt.

46

(47)  Komisijas paziņojums, 2004. gada Kopsavilkums (KOM(2005) 256, 15.6.2005.).

47

(48)  Jaunais horizontālās rīcības plāns ietver 12 pasākumus, kas saistīti ar šādām tēmām: pārvaldības jautājumi, pasākumos balstīta pārvaldība; finanšu pārvaldība un paziņošana, kā arī cilvēkresursi.

48

(49)  Piezīme ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem – Apkārtraksts par gada darbības pārskatiem 2004. gadam (SEK(2004) 1562, 3.12.2004.).

49

(50)  Komisijas paziņojums: “2002. gada pārskats par pasākumos balstītas pārvaldības īstenošanu Komisijā, ietverot paskaidrojumu par metodoloģiju gada darbības pārskatu izstrādei” (KOM(2003) 28, 21.1.2003.).

50

(51)  Lai noteiktu atrunu faktisko jomu, ģenerāldirektorus lūdza precizēt kritērijus būtiskuma robežas noteikšanai. Papildus būtiskumam, kas balstās uz raksturu vai kontekstu, vadlīnijas ieviesa robežlielumus kā funkciju attiecīgajam pasākumam paredzētajam budžetam, piem., 2 % no attiecīgā pasākuma vērtības (KOM(2003) 28, 21.1.2003.). Kā jau norādīts Gada pārskatā par 2003. finanšu gadu (1.64.–1.65. punkts), Palāta uzskata, ka šāds priekšstats par būtiskumu pats par sevi nav piemērots tam, lai identificētu sistēmas nepilnības. Ģenerāldirektori var neievērot šo kritēriju, ja uzskata, ka konteksts prasa šādu lēmumu vai ja trūkums ir patiešām būtisks. Šādos gadījumos jauna robežlieluma izvēle vai citi būtiskuma kritēriji gada darbības pārskatā ir jāpamato.

51

(52)  Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikums par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidi).

52

(53)  Piem., ja atrunām ir būtiska ietekme uz ģenerāldirektorāta budžetu.

53

(54)  Piem., Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts, Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, Eiropas Kopienu Statistikas birojs un Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs

54

(55)  Atrunu skaita atšķirības 2003. un 2004. gadā (–17) veido 6 jaunas atrunas un 2003. finanšu gada 23 atrunu atcelšana.

55

(56)  2001. gada Kopsavilkuma 13. pasākums.

56

(57)  2002. gada Kopsavilkuma pasākumi – 5.4.5. “Iekšējās kontroles standartu pārskatīšana”, 3.3.2. “Komunikācija”, 5.4.1. “Iekšējā kontrole delegācijās”, 3.3.2. “Riska novērtēšana no vadības puses”, 5.4.6. “Dienestu pēcpārbaude”, 5.3.3.A “Dalītā pārvaldība”, 5.3.3.B “Revīzija dalītā pārvaldībā”, 5.3.4. “Līdzfinansēšana”, 5.3.2.A “Atgūšana”, 5.3.7. “Grāmatvedības pamatsistēma”, 3.3.2.-3.3.3. “Komisijas revīzijas dienestu un Revīzijas progresa komitejas koordinācija: revīzijas apskats” un 3.3.3. “Revīzijas metodoloģija”. 2001. gada Kopsavilkuma pasākumi –2. “Deleģēšanas pasākuma novērtējums” un 7. “Savstarpēja mijiedarbība”. Baltās grāmatas pasākumi –11. un 74. “Juridisko personu datu bāzes un līgumu datu bāzes izstrāde”.

57

(58)  2002. gada Kopsavilkuma ziņojuma 4.4. pasākums “Gada darbības pārskatu metodoloģija”; Baltās grāmatas pasākumi –87. “Pārskats par Komisijas dienestu veikumu pārmaiņu procesā”; 93. “Uzlabota koordinācija OLAF un citu dienestu mijiedarbībai” un 94. “Likumdošanas un līgumu pārvaldības neuzņēmība pret krāpšanu”.

58

OLAF

(59)  Iekšējā kontrole delegācijās (2002. gada Kopsavilkuma 5.4.1. rīcības pasākums); dalītā pārvaldība un dalītās pārvaldības revīzija (2002. gada Kopsavilkuma 5.3.3.A un 5.3.3.B pasākums); līdzfinansēšana (2002. gada Kopsavilkuma 5.3.4. pasākums); savstarpēja mijiedarbība (2001. gada Kopsavilkuma 7. pasākums); gada darbības pārskatu metodoloģija (2002. gada Kopsavilkuma 4.4. pasākums).

59

(60)  Deleģēšanas pasākuma novērtējums (2001. gada Kopsavilkuma 2. rīcības pasākums); riska novērtēšana no vadības puses (2002. gada Kopsavilkuma 3.3.2. pasākums); daži aspekti, kas saistīti ar pārskatu ticamību (atgūšana; grāmatvedības pamatsistēma un juridisko personu datu bāzes un līgumu datu bāzes izstrāde (2002. gada Kopsavilkuma 5.3.2.A un 5.3.7. pasākums, Baltās grāmatas 11. un 74. pasākums).

60

(61)  Iekšējās revīzijas pārskats par 2003. gadu; saskaņā ar Finanšu regulas 86. panta 3. punktu, pārskats “87. pasākuma izpilde” un pārskats par RELEX saimi.

61

RELEX

(62)  Komisijas paziņojums “Reformas pilnvaru izpilde”: progresa ziņojums un pasākumi, kas īstenojami 2004. gadā (KOM(2004) 93, 10.2.2004.).

62

(63)  Revīzijas palātas Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikums par Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmas izveidi), V punkts.

63

(64)  11. standarts “Riska analīze un pārvaldība”, 12. standarts “Adekvāta vadības informācija”, 14. standarts “Ziņojumi par neatbilstībām”, 17. standarts “Pārraudzība”, 18. standarts “Izņēmumu reģistrēšana”, 20. standarts “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija”, 21. standarts “Revīzijas ziņojumi” un 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”.

64

(65)  Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, Budžeta ģenerāldirektorāts, Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts, Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts, Humānās palīdzības birojs, EuropeAid sadarbības birojs un Eiropas Statistikas birojs.

65

EuropeAid

(66)  Pamatprasību skaits ir samazinājies no 74 līdz 71. Četras prasības, kas saglabātas 2004. gadam, bija pastiprinātas, salīdzinot ar 2003. gadu.

66

(67)  Piem., Konkurences ģenerāldirektorāts, Informātikas ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, Preses un sakaru ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts, Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts, Eiropas Kopienu personāla atlases birojs, Eiropas Statistikas birojs, Politisko padomdevēju grupa, Vienotais pētījumu centrs, Infrastruktūru un loģistikas birojs Briselē, Infrastruktūru un loģistikas birojs Luksemburgā, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs un Juridiskais dienests.

67

(68)  Piem., Budžeta ģenerāldirektorāts, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts, Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts, EuropeAid sadarbības birojs, Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs.

68

EuropeAid

(69)  Komisijas paziņojums, Stratēģiskie mērķi 2005–2009, Eiropa 2010: Partnerība Eiropas atjaunotnei, labklājībai, solidaritātei un drošībai. (KOM(2005) 12, 26.1.2005.).

69

(70)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai par “ceļvedi” uz integrētu iekšējās kontroles pamatu (KOM(2005) 252/4, 15.6.2005.).

70

---

2. NODAĻA

Budžeta pārvaldība

SATURS

Ievads

Apsvērumi

Komisijas pārskatā vairāk informācijas, bet nepietiekama analīze

Paplašinātajai ES lielāks budžets

Maksājumu izlietojuma koeficients palielinājies līdz 95 %

Mazāks atlikums

Kārtējās izdevumu programmās sasniegts paredzētais izlietojuma koeficients

Vairāk neizpildītu budžeta saistību ES paplašināšanās dēļ

Neizpildītās budžeta saistības neatspoguļo kopējās juridiskās saistības

Piemērojot formulu “n. + 2. gads”, pagaidām atcelts maz saistību

Neadekvāta budžeta plānošana izdevumu programmu visā garumā

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES kopbudžeta izpildi 2004. gadā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

2.1.

Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES kopbudžeta izpildi 2004. gadā.

| 2.2. | Eiropas Savienības budžetu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija (Eiropas Parlaments un Padome), pamatojoties uz Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem. Gada budžetu sagatavo, ņemot vērā daudzgadu finanšu perspektīvu. Lielākajā daļā izdevumu jomu – tās ir lauksaimniecība, struktūrpasākumi, ārējās darbības un pirmspievienošanās stratēģija – Komisija budžetu izpilda sadarbībā ar dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Savienības budžetu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija (Eiropas Parlaments un Padome), pamatojoties uz Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem. Gada budžetu sagatavo, ņemot vērā daudzgadu finanšu perspektīvu. Lielākajā daļā izdevumu jomu – tās ir lauksaimniecība, struktūrpasākumi, ārējās darbības un pirmspievienošanās stratēģija – Komisija budžetu izpilda sadarbībā ar dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm.

| 2.3. | Budžetā tiek nošķirtas apropriācijas saistībām un apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas saistībām ir summas, kas ES ir pieejamas, lai uzņemtos budžeta saistības kārtējā gadā likumisko (vai līgumisko) saistību izpildei, un ko var tērēt kārtējā vai turpmākos gados (1). Apropriācijas maksājumiem ir summas, ko var tērēt kārtējā gadā. Vairums izdevumu par strukturālajām darbībām un par iekšējo un ārējo politiku tiek tērēts, īstenojot daudzgadu programmas (piemēram, struktūrfondu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Tas nozīmē, ka juridiskās saistības gadā, kad tās rodas, parasti nesakrīt ar konkrētā gada budžeta saistībām, jo tās tiek sadalītas aptuveni vienādās daļās programmu īstenošanas visā garumā (2). |
| --- | --- |

2.3.

Budžetā tiek nošķirtas apropriācijas saistībām un apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas saistībām ir summas, kas ES ir pieejamas, lai uzņemtos budžeta saistības kārtējā gadā likumisko (vai līgumisko) saistību izpildei, un ko var tērēt kārtējā vai turpmākos gados (1). Apropriācijas maksājumiem ir summas, ko var tērēt kārtējā gadā. Vairums izdevumu par strukturālajām darbībām un par iekšējo un ārējo politiku tiek tērēts, īstenojot daudzgadu programmas (piemēram, struktūrfondu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Tas nozīmē, ka juridiskās saistības gadā, kad tās rodas, parasti nesakrīt ar konkrētā gada budžeta saistībām, jo tās tiek sadalītas aptuveni vienādās daļās programmu īstenošanas visā garumā (2).

APSVĒRUMI

Komisijas pārskatā vairāk informācijas, bet nepietiekama analīze

| 2.4. | Sīkāka informācija par budžeta izpildi 2004. gadā ir sniegta Komisijas dokumentā “Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2004. finanšu gads” (3). Savā 2003. gada pārskatā (4) Palāta ieteica sīkāk aprakstīt Kopienas programmu īstenošanas kopējo stāvokli. Papildu dati par šādu kopējo stāvokli ir sniegti, un tas ceļ ziņojuma informatīvo vērtību. Palāta iesaka nākotnē ziņojumu padarīt vēl noderīgāku, datus labāk paskaidrojot un analizējot, kā arī salīdzinot reālo īstenošanu ar plānoto. Informācija par struktūrfondiem ir sniegta, to iedalot pa politikas mērķiem. Tomēr būtu lietderīgi sniegt informāciju arī par katru atsevišķo fondu, tādējādi precīzāk atspoguļojot Komisijas iedibināto pārvaldības un atbildīguma struktūru. |
| --- | --- |

2.4.

Sīkāka informācija par budžeta izpildi 2004. gadā ir sniegta Komisijas dokumentā “Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2004. finanšu gads” (3). Savā 2003. gada pārskatā (4) Palāta ieteica sīkāk aprakstīt Kopienas programmu īstenošanas kopējo stāvokli. Papildu dati par šādu kopējo stāvokli ir sniegti, un tas ceļ ziņojuma informatīvo vērtību. Palāta iesaka nākotnē ziņojumu padarīt vēl noderīgāku, datus labāk paskaidrojot un analizējot, kā arī salīdzinot reālo īstenošanu ar plānoto. Informācija par struktūrfondiem ir sniegta, to iedalot pa politikas mērķiem. Tomēr būtu lietderīgi sniegt informāciju arī par katru atsevišķo fondu, tādējādi precīzāk atspoguļojot Komisijas iedibināto pārvaldības un atbildīguma struktūru.

| 2.4. | Komisija ievadteksta, tabulu un grafiku formā ir sniegusi plašu informāciju par vairāku svarīgāko daudzgadu programmu (t. i., struktūrfondu, Kohēzijas fonda, SAPARD un ISPA) kopējo statusu. Gada budžeti paskaidro gaidāmos rezultātus salīdzinājumā ar faktisko izpildi. Turpmāk Komisija izskatīs iespēju sniegt Revīzijas palātas ziņojumā ieteikto papildu informāciju par budžeta un finanšu vadību. Komisija kopš 1977. gada publicē detalizētus gada ziņojumus par struktūrfondu budžeta izpildi. Šis ziņojums, inter alia, ietver visaptverošu analīzi par kopējo izpildes stāvokli, kā arī atsevišķo Fondu analīzi. 2004. gada ziņojums tika publicēts 2005. gada maijā un ir pieejams pastāvīgā pieslēguma režīmā: http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.
  Turklāt sīki izklāstīta informācija par stāvokli struktūrfondu īstenošanā (norādot piešķirtās, nodotās un izmaksātās summas pēc mērķiem, Fondiem un dalībvalstīm) ir publicēta struktūrfondu īstenošanas gada ziņojumā, kas iznāk nākamā gada oktobrī, sk., piemēram, 2003. gada ziņojumu (KOM(2004) 721 galīgais). |
| --- | --- |

2.4.

Komisija ievadteksta, tabulu un grafiku formā ir sniegusi plašu informāciju par vairāku svarīgāko daudzgadu programmu (t. i., struktūrfondu, Kohēzijas fonda, SAPARD un ISPA) kopējo statusu. Gada budžeti paskaidro gaidāmos rezultātus salīdzinājumā ar faktisko izpildi. Turpmāk Komisija izskatīs iespēju sniegt Revīzijas palātas ziņojumā ieteikto papildu informāciju par budžeta un finanšu vadību. Komisija kopš 1977. gada publicē detalizētus gada ziņojumus par struktūrfondu budžeta izpildi. Šis ziņojums, inter alia, ietver visaptverošu analīzi par kopējo izpildes stāvokli, kā arī atsevišķo Fondu analīzi. 2004. gada ziņojums tika publicēts 2005. gada maijā un ir pieejams pastāvīgā pieslēguma režīmā: http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.

Turklāt sīki izklāstīta informācija par stāvokli struktūrfondu īstenošanā (norādot piešķirtās, nodotās un izmaksātās summas pēc mērķiem, Fondiem un dalībvalstīm) ir publicēta struktūrfondu īstenošanas gada ziņojumā, kas iznāk nākamā gada oktobrī, sk., piemēram, 2003. gada ziņojumu (KOM(2004) 721 galīgais).

| 2.5. | Finanšu regulas īstenošanas kārtības 185. pantā ir noteikts, ka pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību (5)“sniedz precīzu aprakstu par.. gadam nosprausto mērķu sasniegšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu”. Šis noteikums ir ievērots vispārīgi. Sīkāka informācija ir iekļauta ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

2.5.

Finanšu regulas īstenošanas kārtības 185. pantā ir noteikts, ka pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību (5)“sniedz precīzu aprakstu par.. gadam nosprausto mērķu sasniegšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu”. Šis noteikums ir ievērots vispārīgi. Sīkāka informācija ir iekļauta ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos.

| 2.5. | Ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par gada budžeta attīstību un tā izpildi. Bez tam Komisija sniedz virkni sīkāk specializētu un izstrādātu gada ziņojumu par vairākām politikas jomām, jo īpaši gada ziņojumu par struktūrfondu budžeta izpildi. |
| --- | --- |

2.5.

Ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par gada budžeta attīstību un tā izpildi. Bez tam Komisija sniedz virkni sīkāk specializētu un izstrādātu gada ziņojumu par vairākām politikas jomām, jo īpaši gada ziņojumu par struktūrfondu budžeta izpildi.

Paplašinātajai ES lielāks budžets

| 2.6. | Sākotnēji 2004. gada budžets tika sagatavots Eiropas Savienībai ar 15 dalībvalstīm (6). Salīdzinājumā ar 2003. gada galīgo budžetu kopējās apropriācijas saistībām samazinājās par 0,3 %, savukārt kopējās apropriācijas maksājumiem palielinājās par 2,3 %. Paplašināšanās dēļ no 1. maija bija vajadzīgi budžeta grozījumi (7). Grozītajā budžetā salīdzinājumā ar 2003. gada galīgo budžetu saistības un maksājumi pieauga attiecīgi par 11,5 % un 7,8 %. Saistību pieaugums proporcionāli ir lielāks, jo saistības var aptvert izdevumus vairāk nekā viena gada garumā (sk. 2.3. punktu). |
| --- | --- |

2.6.

Sākotnēji 2004. gada budžets tika sagatavots Eiropas Savienībai ar 15 dalībvalstīm (6). Salīdzinājumā ar 2003. gada galīgo budžetu kopējās apropriācijas saistībām samazinājās par 0,3 %, savukārt kopējās apropriācijas maksājumiem palielinājās par 2,3 %. Paplašināšanās dēļ no 1. maija bija vajadzīgi budžeta grozījumi (7). Grozītajā budžetā salīdzinājumā ar 2003. gada galīgo budžetu saistības un maksājumi pieauga attiecīgi par 11,5 % un 7,8 %. Saistību pieaugums proporcionāli ir lielāks, jo saistības var aptvert izdevumus vairāk nekā viena gada garumā (sk. 2.3. punktu).

| 2.7. | Saistību un maksājumu apropriācijas bija zemākas attiecīgi par 4,3 miljardiem EUR un 11,8 miljardiem EUR nekā finanšu perspektīvas palielinātie maksimumi. Saistībām novirze no maksimuma galvenokārt ir lauksaimniecībā (2,5 miljardi EUR) un pirmspievienošanās stratēģijā (1,7 miljardi EUR), savukārt pārējās pozīcijas gandrīz sasniedz vai mazliet pat pārsniedz (8) attiecīgos maksimumus. |
| --- | --- |

2.7.

Saistību un maksājumu apropriācijas bija zemākas attiecīgi par 4,3 miljardiem EUR un 11,8 miljardiem EUR nekā finanšu perspektīvas palielinātie maksimumi. Saistībām novirze no maksimuma galvenokārt ir lauksaimniecībā (2,5 miljardi EUR) un pirmspievienošanās stratēģijā (1,7 miljardi EUR), savukārt pārējās pozīcijas gandrīz sasniedz vai mazliet pat pārsniedz (8) attiecīgos maksimumus.

| 2.8. | Atbilstīgi gada laikā pieņemtajiem budžeta grozījumiem (9) apropriācijas saistībām kopumā samazinājās par 1,6 miljardiem EUR (jo lauksaimniecībā izdevumi bija mazāki, nekā plānots), bet apropriācijas maksājumiem palielinājās par 2,0 miljardiem EUR, kam galvenais iemesls bija papildu apropriācijas strukturālajām darbībām (sk. 2.14. punktu). |
| --- | --- |

2.8.

Atbilstīgi gada laikā pieņemtajiem budžeta grozījumiem (9) apropriācijas saistībām kopumā samazinājās par 1,6 miljardiem EUR (jo lauksaimniecībā izdevumi bija mazāki, nekā plānots), bet apropriācijas maksājumiem palielinājās par 2,0 miljardiem EUR, kam galvenais iemesls bija papildu apropriācijas strukturālajām darbībām (sk. 2.14. punktu).

Maksājumu izlietojuma koeficients palielinājies līdz 95 %

| 2.9. | 2.1. tabulā
  ir dots pārskats par budžeta izpildi 2004. finanšu gadā gan attiecībā uz maksājumiem, gan saistībām. 2004. gadā galīgās apropriācijas saistībām tika izlietotas 98 % apmērā, kas ir mazliet mazāk nekā 2003. gadā (99 %). Galīgās apropriācijas maksājumiem tika izlietotas 95 % apmērā, kas ir vairāk nekā 2003. gadā (92 %, lai gan balstoties uz samazinātu budžetu (10)) un 2002. gadā (86 %). Līdzekļu izlietojums pieauga visās jomās. |
| --- | --- |

2.9.

2.1. tabulā
  ir dots pārskats par budžeta izpildi 2004. finanšu gadā gan attiecībā uz maksājumiem, gan saistībām. 2004. gadā galīgās apropriācijas saistībām tika izlietotas 98 % apmērā, kas ir mazliet mazāk nekā 2003. gadā (99 %). Galīgās apropriācijas maksājumiem tika izlietotas 95 % apmērā, kas ir vairāk nekā 2003. gadā (92 %, lai gan balstoties uz samazinātu budžetu (10)) un 2002. gadā (86 %). Līdzekļu izlietojums pieauga visās jomās.

Mazāks atlikums

| 2.10. | Budžeta atlikums (11) 2004. gadā bija 2,7 miljardi EUR (sk. 
  2.2. tabulu
  ). Atlikumam bija šādi iemesli:






  — | reālie ieņēmumi par 1,7 miljardiem EUR pārsniedza prognozētos, |
| --- | --- | --- |

2.10.

Budžeta atlikums (11) 2004. gadā bija 2,7 miljardi EUR (sk. 
  2.2. tabulu
  ). Atlikumam bija šādi iemesli:

—

reālie ieņēmumi par 1,7 miljardiem EUR pārsniedza prognozētos,

| — | reālie izdevumi (ieskaitot pārnestās maksājumu apropriācijas) bija par 2,1 miljardu EUR mazāki nekā prognozētie, |
| --- | --- |

—

reālie izdevumi (ieskaitot pārnestās maksājumu apropriācijas) bija par 2,1 miljardu EUR mazāki nekā prognozētie,

| — | citu elementu iznākumā tika atvilkts 1,0 miljards EUR, galvenokārt veicot korekcijas saistībā ar īpašiem mērķiem iezīmētiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

citu elementu iznākumā tika atvilkts 1,0 miljards EUR, galvenokārt veicot korekcijas saistībā ar īpašiem mērķiem iezīmētiem ieņēmumiem.

2.1. tabula – 2004. gada budžeta izpilde pa finanšu perspektīvas pozīcijām – pagaidu informācija

| (miljonos EUR un %) |
| --- |
| Finanšu perspektīvas pozīcija | Finanšu perspektīvas maksimums | Budžets | Budžeta izpilde |
| Sākotnējās apropriācijas (12) | Galīgās apropriācijas (13) | Radušās saistības un veiktie maksājumi | Izpilde % | Apropriācijas, kas pārnestas uz 2005. gadu | % no galīgajām pieejamām apropriācijām | Anulētās apropriācijas | % no galīgajām pieejamām apropriācijām |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Saistību apropriācijas |
| Kopējā lauksaimniecības politika | 49 305 | 44 761 | 45 122 | 44 760 | 99 % | 50 | 0,1 | 312 | 0,7 |
| Strukturālās darbības | 41 035 | 34 326 | 41 046 | 40 834 | 99 % | 115 | 0,3 | 97 | 0,2 |
| Iekšējā nozaru politika | 8 722 | 7 051 | 9 835 | 9 010 | 92 % | 619 | 6,3 | 206 | 2,1 |
| Ārējās darbības | 5 082 | 5 177 | 5 368 | 5 198 | 97 % | 121 | 2,3 | 49 | 0,9 |
| Pirmspievienošanās stratēģija | 3 455 | 1 732 | 1 837 | 1 718 | 94 % | 91 | 5,0 | 29 | 1,6 |
| Administratīvie izdevumi | 5 983 | 6 040 | 6 361 | 6 161 | 97 % | 70 | 1,1 | 130 | 2,0 |
| Rezerves | 442 | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,9 |
| Kompensācija | 1 410 | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Noapaļojums | | | 1 | | | | | | |
| Kopā | 115 434 | 99 529 | 111 422 | 109 273 | 98 % | 1 066 | 1,0 | 1 083 | 1,0 |
| Maksājumu apropriācijas |
| Kopējā lauksaimniecības politika | | 44 761 | 44 308 | 43 579 | 98 % | 398 | 0,9 | 331 | 0,7 |
| Strukturālās darbības | | 28 962 | 34 635 | 34 198 | 99 % | 197 | 0,6 | 240 | 0,7 |
| Iekšējā nozaru politika | | 6 606 | 8 992 | 7 255 | 81 % | 1 152 | 12,8 | 585 | 6,5 |
| Ārējās darbības | | 4 951 | 5 098 | 4 606 | 90 % | 176 | 3,5 | 317 | 6,2 |
| Pirmspievienošanās stratēģija | | 2 856 | 3 220 | 3 053 | 95 % | 58 | 1,8 | 109 | 3,4 |
| Administratīvie izdevumi | | 6 040 | 6 927 | 5 856 | 85 % | 850 | 12,3 | 221 | 3,2 |
| Rezerves | | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,8 |
| Kompensācija | | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Noapaļojums | | 1 | | | | –1 | | | |
| Kopā | 111 380 | 94 619 | 105 032 | 100 139 | 95 % | 2 830 | 2,7 | 2 063 | 2,0 |
| Avots: 2004. gada pārskats. |

(miljonos EUR un %)

Finanšu perspektīvas pozīcija

Finanšu perspektīvas maksimums

Budžets

Budžeta izpilde

Sākotnējās apropriācijas (12)

Galīgās apropriācijas (13)

Radušās saistības un veiktie maksājumi

Izpilde %

Apropriācijas, kas pārnestas uz 2005. gadu

% no galīgajām pieejamām apropriācijām

Anulētās apropriācijas

% no galīgajām pieejamām apropriācijām

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Saistību apropriācijas

Kopējā lauksaimniecības politika

49 305

44 761

45 122

44 760

99 %

50

0,1

312

0,7

Strukturālās darbības

41 035

34 326

41 046

40 834

99 %

115

0,3

97

0,2

Iekšējā nozaru politika

8 722

7 051

9 835

9 010

92 %

619

6,3

206

2,1

Ārējās darbības

5 082

5 177

5 368

5 198

97 %

121

2,3

49

0,9

Pirmspievienošanās stratēģija

3 455

1 732

1 837

1 718

94 %

91

5,0

29

1,6

Administratīvie izdevumi

5 983

6 040

6 361

6 161

97 %

70

1,1

130

2,0

Rezerves

442

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,9

Kompensācija

1 410

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Noapaļojums

1

Kopā

115 434

99 529

111 422

109 273

98 %

1 066

1,0

1 083

1,0

Maksājumu apropriācijas

Kopējā lauksaimniecības politika

44 761

44 308

43 579

98 %

398

0,9

331

0,7

Strukturālās darbības

28 962

34 635

34 198

99 %

197

0,6

240

0,7

Iekšējā nozaru politika

6 606

8 992

7 255

81 %

1 152

12,8

585

6,5

Ārējās darbības

4 951

5 098

4 606

90 %

176

3,5

317

6,2

Pirmspievienošanās stratēģija

2 856

3 220

3 053

95 %

58

1,8

109

3,4

Administratīvie izdevumi

6 040

6 927

5 856

85 %

850

12,3

221

3,2

Rezerves

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,8

Kompensācija

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Noapaļojums

1

–1

Kopā

111 380

94 619

105 032

100 139

95 %

2 830

2,7

2 063

2,0

Avots: 2004. gada pārskats.

2.2. tabula – Budžeta atlikuma struktūra 2004. (un 2003.) gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2004 | 2003 |
| Ieņēmumi |
| | Budžetā paredzētie | Iekasētie | Atlikuma palielinājums | Budžetā paredzētie | Iekasētie | Atlikuma palielinājums |
| Pašu resursi | 94 997 | 95 051 | 54 | 84 011 | 83 633 | – 378 |
| Citi ieņēmumi | 6 810 | 8 461 | 1 651 | 8 514 | 9 836 | 1 322 |
| Kopā | 101 807 | 103 512 | 1 705 | 92 525 | 93 469 | 944 |
| Izdevumi |
| | Neiztērētie līdzekļi
   (14) | Atņemot uz 2005. gadu pārnestos līdzekļus
   (15) | | Neiztērētie līdzekļi | Atņemot uz 2004. gadu pārnestos līdzekļus | |
| Lauksaimniecība | 729 | – 398 | 331 | 717 | – 331 | 386 |
| Strukturālās darbības | 437 | – 197 | 240 | 3 310 | – 177 | 3 133 |
| Iekšējā nozaru politika | 1 737 | –1 152 | 585 | 1 585 | – 920 | 665 |
| Ārējās darbības | 492 | – 176 | 316 | 613 | – 113 | 500 |
| Pirmspievienošanās stratēģija | 167 | –58 | 109 | 559 | –55 | 504 |
| Administrācija | 1 071 | – 850 | 221 | 782 | – 650 | 132 |
| Rezerves | 260 | 0 | 260 | 216 | 0 | 216 |
| Kompensācija | 0 | 0 | 0 | | | |
| Noapaļojums | | 1 | 1 | –1 | | –1 |
| Kopā | 4 893 | –2 830 | 2 063 | 7 781 | –2 246 | 5 535 |
| Atšķirības valūtas maiņas kursa dēļ | –50 | | | – 109 |
| Īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi
   (16) | – 961 | | | – 740 |
| Citi
   (17) | –18 | | | – 146 |
| Atlikums kopā | 2 739 | | | 5 484 |
| Avots: 2004. gada pārskats. |

(miljonos EUR)

2004

2003

Ieņēmumi

Budžetā paredzētie

Iekasētie

Atlikuma palielinājums

Budžetā paredzētie

Iekasētie

Atlikuma palielinājums

Pašu resursi

94 997

95 051

54

84 011

83 633

– 378

Citi ieņēmumi

6 810

8 461

1 651

8 514

9 836

1 322

Kopā

101 807

103 512

1 705

92 525

93 469

944

Izdevumi

Neiztērētie līdzekļi
   (14)

Atņemot uz 2005. gadu pārnestos līdzekļus
   (15)

Neiztērētie līdzekļi

Atņemot uz 2004. gadu pārnestos līdzekļus

Lauksaimniecība

729

– 398

331

717

– 331

386

Strukturālās darbības

437

– 197

240

3 310

– 177

3 133

Iekšējā nozaru politika

1 737

–1 152

585

1 585

– 920

665

Ārējās darbības

492

– 176

316

613

– 113

500

Pirmspievienošanās stratēģija

167

–58

109

559

–55

504

Administrācija

1 071

– 850

221

782

– 650

132

Rezerves

260

0

260

216

0

216

Kompensācija

0

0

0

Noapaļojums

1

1

–1

–1

Kopā

4 893

–2 830

2 063

7 781

–2 246

5 535

Atšķirības valūtas maiņas kursa dēļ

–50

– 109

Īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi
   (16)

– 961

– 740

Citi
   (17)

–18

– 146

Atlikums kopā

2 739

5 484

Avots: 2004. gada pārskats.

| 2.11. | Atlikums 2004. gadā turpināja samazināties, salīdzinot ar 5,5 miljardiem EUR 2003. gadā, 7,4 miljardiem EUR – 2002. gadā un 15,0 miljardiem EUR – 2001. gadā. Samazinājuma galvenais iemesls ir lielāks izlietojuma koeficients strukturālajām darbībām. Tas atspoguļo ne tikai labāku pārvaldību no Komisijas puses, bet arī labākus izlietojuma rādītājus 2004. gadā, kad ir pagājusi vairāk nekā puse no izdevumu programmu kārtējā plānošanas posma (2000.-2006. gads) (sk. 2.14.-2.16. punktu). |
| --- | --- |

2.11.

Atlikums 2004. gadā turpināja samazināties, salīdzinot ar 5,5 miljardiem EUR 2003. gadā, 7,4 miljardiem EUR – 2002. gadā un 15,0 miljardiem EUR – 2001. gadā. Samazinājuma galvenais iemesls ir lielāks izlietojuma koeficients strukturālajām darbībām. Tas atspoguļo ne tikai labāku pārvaldību no Komisijas puses, bet arī labākus izlietojuma rādītājus 2004. gadā, kad ir pagājusi vairāk nekā puse no izdevumu programmu kārtējā plānošanas posma (2000.-2006. gads) (sk. 2.14.-2.16. punktu).

| 2.12. | Savos 2002. un 2003. gada pārskatos (18) Palāta norādīja uz to, ka dalībvalstu vājās prognozes par strukturālo darbību izdevumiem bija būtisks iemesls, kura dēļ Komisija nespēja laikus rīkoties, lai novērstu līdzekļu nepietiekamu izlietojumu un tā rezultātā radušos atlikumu. Prognozēšana ir uzlabojusies: kļūdu rādītājs ir krities no 50 % 2003. gadā līdz 23 % – 2004. gadā. Tomēr prognozes joprojām bijušas pārāk optimistiskas – skaitliskā izteiksmē par 6,5 miljardiem EUR –, un Komisija pati atzīst, ka pie šā jautājuma vēl jāstrādā. Lai gan iepriekšējo gadu pārskatos par budžeta un finanšu pārvaldību Komisija iekļāva informāciju un analīzi par dalībvalstu prognozēm, 2004. gada pārskatā tas nav darīts. |
| --- | --- |

2.12.

Savos 2002. un 2003. gada pārskatos (18) Palāta norādīja uz to, ka dalībvalstu vājās prognozes par strukturālo darbību izdevumiem bija būtisks iemesls, kura dēļ Komisija nespēja laikus rīkoties, lai novērstu līdzekļu nepietiekamu izlietojumu un tā rezultātā radušos atlikumu. Prognozēšana ir uzlabojusies: kļūdu rādītājs ir krities no 50 % 2003. gadā līdz 23 % – 2004. gadā. Tomēr prognozes joprojām bijušas pārāk optimistiskas – skaitliskā izteiksmē par 6,5 miljardiem EUR –, un Komisija pati atzīst, ka pie šā jautājuma vēl jāstrādā. Lai gan iepriekšējo gadu pārskatos par budžeta un finanšu pārvaldību Komisija iekļāva informāciju un analīzi par dalībvalstu prognozēm, 2004. gada pārskatā tas nav darīts.

| 2.12. | Komisija iepriekš minētajā gada ziņojumā par struktūrfondu budžeta izpildi ir sniegusi sīki izstrādātu ziņojumu par dalībvalstu maksājumu prognozēm, ietverot tajā prognozēšanas kļūdu koeficientu salīdzinājumu laikposmā no 1998. līdz 2004. gadam.
  Komisija vēlas uzsvērt, ka ikgadējais maksājumu budžets nav tieši balstīts uz dalībvalstu prognozēm, bet gan uz pašas Komisijas vērtējumu par to, vai pastāv nepieciešamība pēc maksājumu līdzekļu piešķiršanas. Dalībvalstu prognozes var būt noderīgs ieguldījums šajā vērtējumā, un šā iemesla dēļ Komisija turpina pieprasīt papildinājumus. |
| --- | --- |

2.12.

Komisija iepriekš minētajā gada ziņojumā par struktūrfondu budžeta izpildi ir sniegusi sīki izstrādātu ziņojumu par dalībvalstu maksājumu prognozēm, ietverot tajā prognozēšanas kļūdu koeficientu salīdzinājumu laikposmā no 1998. līdz 2004. gadam.

Komisija vēlas uzsvērt, ka ikgadējais maksājumu budžets nav tieši balstīts uz dalībvalstu prognozēm, bet gan uz pašas Komisijas vērtējumu par to, vai pastāv nepieciešamība pēc maksājumu līdzekļu piešķiršanas. Dalībvalstu prognozes var būt noderīgs ieguldījums šajā vērtējumā, un šā iemesla dēļ Komisija turpina pieprasīt papildinājumus.

| 2.13. | Iepriekšējos gados ir pārnests daudz apropriāciju, kas netika izlietotas (19). No 2003. gada pārnestās maksājumu apropriācijas, kas nav iezīmētas īpašiem mērķiem, netika izlietotas 23 % apmērā (20). Uz 2005. gadu kopā tiek pārnesti 2,8 miljardi EUR, no kuriem 1,5 miljardi EUR ir kārtējā budžeta līdzekļi (1,2 miljardi EUR – 2003. gadā), bet 1,3 miljardi EUR – īpašiem mērķiem iezīmēti trešo personu ieņēmumi (1,0 miljards EUR – 2003. gadā). |
| --- | --- |

2.13.

Iepriekšējos gados ir pārnests daudz apropriāciju, kas netika izlietotas (19). No 2003. gada pārnestās maksājumu apropriācijas, kas nav iezīmētas īpašiem mērķiem, netika izlietotas 23 % apmērā (20). Uz 2005. gadu kopā tiek pārnesti 2,8 miljardi EUR, no kuriem 1,5 miljardi EUR ir kārtējā budžeta līdzekļi (1,2 miljardi EUR – 2003. gadā), bet 1,3 miljardi EUR – īpašiem mērķiem iezīmēti trešo personu ieņēmumi (1,0 miljards EUR – 2003. gadā).

Kārtējās izdevumu programmās sasniegts paredzētais izlietojuma koeficients

| 2.14. | Liela daļa budžeta – strukturālās darbības, dažu nozaru politika un ārējās darbības – tiek izpildīta, īstenojot daudzgadu izdevumu programmas, kas, sekojot noteiktam ciklam, ilgst vairākus gadus (piemēram, struktūrfondu programmu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Programmu (jo īpaši struktūrfondu programmu) sagatavošanā un uzsākšanā Komisijai un dalībvalstīm nācās tikt galā ar ievērojamiem kavējumiem. Tomēr 2004. gadā programmās pārsvarā tika sasniegts plānotais gada līdzekļu izlietojuma līmenis, cita starpā, atlīdzinot dalībvalstu prasījumus par maksājumiem, kas veikti saņēmējiem. Tā kā ar budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām struktūrfondiem nepietika, gada gaitā tika izdarīti budžeta grozījumi (21), paredzot papildu 3,7 miljardus EUR. No šīs summas 3,3 miljardi EUR bija paredzēti kārtējām programmām. |
| --- | --- |

2.14.

Liela daļa budžeta – strukturālās darbības, dažu nozaru politika un ārējās darbības – tiek izpildīta, īstenojot daudzgadu izdevumu programmas, kas, sekojot noteiktam ciklam, ilgst vairākus gadus (piemēram, struktūrfondu programmu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Programmu (jo īpaši struktūrfondu programmu) sagatavošanā un uzsākšanā Komisijai un dalībvalstīm nācās tikt galā ar ievērojamiem kavējumiem. Tomēr 2004. gadā programmās pārsvarā tika sasniegts plānotais gada līdzekļu izlietojuma līmenis, cita starpā, atlīdzinot dalībvalstu prasījumus par maksājumiem, kas veikti saņēmējiem. Tā kā ar budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām struktūrfondiem nepietika, gada gaitā tika izdarīti budžeta grozījumi (21), paredzot papildu 3,7 miljardus EUR. No šīs summas 3,3 miljardi EUR bija paredzēti kārtējām programmām.

| 2.15. | Pašreizējais izlietojuma līmenis tikai daļēji samazina neizpildītās saistības. Informācija, kas Komisijas pārskatā par finanšu un budžeta pārvaldību sniegta attiecībā uz struktūrfondu izpildi (sk. 2.4. punktu), liecina, ka politikas trīs mērķi laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam tika īstenoti aptuveni 40 % apmērā līdz 2004. gada beigām. |
| --- | --- |

2.15.

Pašreizējais izlietojuma līmenis tikai daļēji samazina neizpildītās saistības. Informācija, kas Komisijas pārskatā par finanšu un budžeta pārvaldību sniegta attiecībā uz struktūrfondu izpildi (sk. 2.4. punktu), liecina, ka politikas trīs mērķi laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam tika īstenoti aptuveni 40 % apmērā līdz 2004. gada beigām.

| 2.15. | Komisijas mērķis ir precīzi plānot budžetu visiem attaisnotiem maksājumu pieprasījumiem, un, ja maksājumu plūsma pārsniedz paredzēto, tas var ietvert budžeta korekciju izvirzīšanu. |
| --- | --- |

2.15.

Komisijas mērķis ir precīzi plānot budžetu visiem attaisnotiem maksājumu pieprasījumiem, un, ja maksājumu plūsma pārsniedz paredzēto, tas var ietvert budžeta korekciju izvirzīšanu.

| 2.16. | Pašlaik tiek slēgtas arī struktūrfondu izdevumu programmas no iepriekšējā plānošanas posma (1994-1999). Komisijai nācies sastapties ar vērā ņemamām problēmām un kavējumiem šo programmu slēgšanā un galīgo maksājumu veikšanā (sk. 5.29.-5.31. punktu). Neizpildītās saistības 2003. gada beigās bija 9,1 miljards EUR, no kuriem par 3,6 miljardiem EUR tika veikti maksājumi, bet 2,3 miljardi EUR tika anulēti, jo tie netiks izlietoti. 2004. gada beigās 3,3 miljardi EUR budžeta saistību paliek neizpildītas saistībā ar šo iepriekšējo programmu slēgšanu 2005. gadā un, iespējams, pat vēlāk. |
| --- | --- |

2.16.

Pašlaik tiek slēgtas arī struktūrfondu izdevumu programmas no iepriekšējā plānošanas posma (1994-1999). Komisijai nācies sastapties ar vērā ņemamām problēmām un kavējumiem šo programmu slēgšanā un galīgo maksājumu veikšanā (sk. 5.29.-5.31. punktu). Neizpildītās saistības 2003. gada beigās bija 9,1 miljards EUR, no kuriem par 3,6 miljardiem EUR tika veikti maksājumi, bet 2,3 miljardi EUR tika anulēti, jo tie netiks izlietoti. 2004. gada beigās 3,3 miljardi EUR budžeta saistību paliek neizpildītas saistībā ar šo iepriekšējo programmu slēgšanu 2005. gadā un, iespējams, pat vēlāk.

| 2.16. | Dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 2003. gada 31. martam bija jāiesniedz maksājumu pieprasījumi šīm programmām. Liels skaits pieprasījumu tika iesniegti īsi pirms termiņa beigām, un sakarā ar slēgšanas pavaddokumentu atšķirīgo kvalitāti bija nepieciešams ievākt papildu ziņas pirms pieprasījumu apstrādes. Slēgšanas mēģinājums 2004. gadā guva ievērojamus panākumus. To apliecina nesamaksāto saistību samazinājums par divām trešdaļām līdz aptuveni 5 % no kopējām struktūrfondu nesamaksātajām saistībām. |
| --- | --- |

2.16.

Dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 2003. gada 31. martam bija jāiesniedz maksājumu pieprasījumi šīm programmām. Liels skaits pieprasījumu tika iesniegti īsi pirms termiņa beigām, un sakarā ar slēgšanas pavaddokumentu atšķirīgo kvalitāti bija nepieciešams ievākt papildu ziņas pirms pieprasījumu apstrādes. Slēgšanas mēģinājums 2004. gadā guva ievērojamus panākumus. To apliecina nesamaksāto saistību samazinājums par divām trešdaļām līdz aptuveni 5 % no kopējām struktūrfondu nesamaksātajām saistībām.

Vairāk neizpildītu budžeta saistību ES paplašināšanās dēļ

| 2.17. | Neizpildītas budžeta saistības ir summas, kuras Komisija, uzņemoties juridiskas saistības, ir apņēmusies maksāt nākotnē. Jo neizpildīto budžeta saistību vērtība ir lielāka, jo lielāks ir slogs uz maksājumu budžetiem nākamajos gados. Neizpildītās budžeta saistības pieauga par 4,5 % līdz 110,1 miljardam EUR (sk. 
  2.3. tabulu
  ). Pieauguma iemesls bija papildu budžeta saistības jaunajām dalībvalstīm pēc paplašināšanās. Savukārt neizpildītās budžeta saistības ES vecajām dalībvalstīm palika nemainīgas. Neizpildītās budžeta saistības diferencētajiem izdevumiem kopā atbilst 2,2 gadu maksājumiem, ņemot vērā pašreizējos izlietojuma rādītājus (2,5 gadu maksājumiem – 2003. gadā). |
| --- | --- |

2.17.

Neizpildītas budžeta saistības ir summas, kuras Komisija, uzņemoties juridiskas saistības, ir apņēmusies maksāt nākotnē. Jo neizpildīto budžeta saistību vērtība ir lielāka, jo lielāks ir slogs uz maksājumu budžetiem nākamajos gados. Neizpildītās budžeta saistības pieauga par 4,5 % līdz 110,1 miljardam EUR (sk. 
  2.3. tabulu
  ). Pieauguma iemesls bija papildu budžeta saistības jaunajām dalībvalstīm pēc paplašināšanās. Savukārt neizpildītās budžeta saistības ES vecajām dalībvalstīm palika nemainīgas. Neizpildītās budžeta saistības diferencētajiem izdevumiem kopā atbilst 2,2 gadu maksājumiem, ņemot vērā pašreizējos izlietojuma rādītājus (2,5 gadu maksājumiem – 2003. gadā).

| 2.17. | Šie 2,2 gadi, uz kuriem atsaucas Revīzijas palāta, ir uzskatāmi par normālu proporciju, kas ir tuvu N + 2 principam. |
| --- | --- |

2.17.

Šie 2,2 gadi, uz kuriem atsaucas Revīzijas palāta, ir uzskatāmi par normālu proporciju, kas ir tuvu N + 2 principam.

| 2.18. | 2.1. grafikā
  ir attēlots, kā kopš 1994. gada ir mainījusies vērtība neizpildītajām budžeta saistībām, kas paredzētas diferencētajiem izdevumiem. Šī vērtība ir cēlusies gan tādēļ, ka 2000. līdz 2006. gada plānošanas posmam tika mainīta sistēma, ko piemēro struktūrfondiem paredzētām gada saistībām, gan tādēļ, ka laikā no 1999. līdz 2003. gadam uzkrājās neizlietotie līdzekļi, kā iznākumā tika atceltas maksājumu apropriācijas 40 miljardu EUR apmērā (22). |
| --- | --- |

2.18.

2.1. grafikā
  ir attēlots, kā kopš 1994. gada ir mainījusies vērtība neizpildītajām budžeta saistībām, kas paredzētas diferencētajiem izdevumiem. Šī vērtība ir cēlusies gan tādēļ, ka 2000. līdz 2006. gada plānošanas posmam tika mainīta sistēma, ko piemēro struktūrfondiem paredzētām gada saistībām, gan tādēļ, ka laikā no 1999. līdz 2003. gadam uzkrājās neizlietotie līdzekļi, kā iznākumā tika atceltas maksājumu apropriācijas 40 miljardu EUR apmērā (22).

2.3. tabula – Izmaiņas neizpildīto budžeta saistību bilancē 2004. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pēc tipa | Kopā | Pēc Finanšu plāna pozīcijas |
| Nediferencētie izdevumi | Diferencētie izdevumi | Lauksaimniecība | Strukturālās darbības | Iekšējā nozaru politika | Ārējās darbības | Administrācija | Rezerves | Pirmspievienošanās stratēģija | Kompensācija | Pielāgojumi |
| Pārnestās saistības |
| No iepriekšējā gada pārnestais atlikums | 877 | 103 883 | 104 760 | 290 | 69 274 | 12 196 | 12 156 | 584 | 0 | 10 260 | 0 | 0 |
| Maksājumi | – 776 | –41 221 | –41 997 | – 271 | –30 969 | –3 995 | –3 245 | – 503 | 0 | –3 013 | 0 | –1 |
| Saistību atcelšana | –17 | –3 626 | –3 643 | –5 | –2 624 | – 501 | – 436 | 0 | 0 | –85 | 0 | 8 |
| Anulācijas | –81 | 0 | –81 | –14 | 0 | 0 | 0 | –59 | 0 | 0 | 0 | –8 |
| 2004. gadā radītās saistības |
| Radītās saistības | 51 494 | 57 779 | 109 273 | 44 761 | 40 834 | 9 010 | 5 198 | 6 161 | 182 | 1 718 | 1 410 | –1 |
| Maksājumi | –50 162 | –7 981 | –58 143 | –43 308 | –3 229 | –3 260 | –1 361 | –5 354 | – 182 | –40 | –1 410 | 1 |
| Anulācijas | –22 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Noapaļojums | | | | –1 | –1 | | 1 | | | | | 1 |
| Atlikums, kas pārnests uz 2005. gadu | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 807 | 0 | 8 840 | 0 | 0 |
| Avots: 2004. gada pārskati un ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību. |

(miljonos EUR)

Pēc tipa

Kopā

Pēc Finanšu plāna pozīcijas

Nediferencētie izdevumi

Diferencētie izdevumi

Lauksaimniecība

Strukturālās darbības

Iekšējā nozaru politika

Ārējās darbības

Administrācija

Rezerves

Pirmspievienošanās stratēģija

Kompensācija

Pielāgojumi

Pārnestās saistības

No iepriekšējā gada pārnestais atlikums

877

103 883

104 760

290

69 274

12 196

12 156

584

0

10 260

0

0

Maksājumi

– 776

–41 221

–41 997

– 271

–30 969

–3 995

–3 245

– 503

0

–3 013

0

–1

Saistību atcelšana

–17

–3 626

–3 643

–5

–2 624

– 501

– 436

0

0

–85

0

8

Anulācijas

–81

0

–81

–14

0

0

0

–59

0

0

0

–8

2004. gadā radītās saistības

Radītās saistības

51 494

57 779

109 273

44 761

40 834

9 010

5 198

6 161

182

1 718

1 410

–1

Maksājumi

–50 162

–7 981

–58 143

–43 308

–3 229

–3 260

–1 361

–5 354

– 182

–40

–1 410

1

Anulācijas

–22

0

–22

0

0

0

0

–22

0

0

0

0

Noapaļojums

–1

–1

1

1

Atlikums, kas pārnests uz 2005. gadu

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

807

0

8 840

0

0

Avots: 2004. gada pārskati un ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību.

Image

| 2.19. | Atbildot uz 2003. gada pārskatu, Komisija apgalvoja, ka neizpildīto budžeta saistību līmenis atbilda prognozēm (23). 2002. gadā Komisija padziļināti analizēja struktūrfondu budžeta izpildi, ņemot vērā zemos līdzekļu izlietojuma rādītājus 2000. līdz 2002. gadā un veicot attiecīgas korekcijas. Vienlaikus Komisija prognozēja neizpildītās budžeta saistības katra gada beigās līdz pat 2010. gadam (24). |
| --- | --- |

2.19.

Atbildot uz 2003. gada pārskatu, Komisija apgalvoja, ka neizpildīto budžeta saistību līmenis atbilda prognozēm (23). 2002. gadā Komisija padziļināti analizēja struktūrfondu budžeta izpildi, ņemot vērā zemos līdzekļu izlietojuma rādītājus 2000. līdz 2002. gadā un veicot attiecīgas korekcijas. Vienlaikus Komisija prognozēja neizpildītās budžeta saistības katra gada beigās līdz pat 2010. gadam (24).

| 2.20. | Faktiski neizpildīto saistību summa visās 2000.-2006. gada programmās 2004. gada beigās bija par 3,7 miljardiem EUR lielāka nekā Komisijas 2002. gadā prognozētā summa ES 15 vecajām dalībvalstīm. Neizpildīto budžeta saistību summa 1994.-1999. gada programmām bija 3,3 miljardi EUR, lai gan Komisijas 2002. gada analīzē šīs saistības bija paredzēts pilnībā likvidēt. Turklāt Komisija savā analīzē neiekļāva tās neizpildītās budžeta saistības 2,1 miljarda EUR apmērā, kas bija saistītas ar ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

2.20.

Faktiski neizpildīto saistību summa visās 2000.-2006. gada programmās 2004. gada beigās bija par 3,7 miljardiem EUR lielāka nekā Komisijas 2002. gadā prognozētā summa ES 15 vecajām dalībvalstīm. Neizpildīto budžeta saistību summa 1994.-1999. gada programmām bija 3,3 miljardi EUR, lai gan Komisijas 2002. gada analīzē šīs saistības bija paredzēts pilnībā likvidēt. Turklāt Komisija savā analīzē neiekļāva tās neizpildītās budžeta saistības 2,1 miljarda EUR apmērā, kas bija saistītas ar ES paplašināšanos.

| 2.20. | Augstāks par prognozēto nesamaksāto saistību līmenis laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam ir saistīts ar šo programmu slēgšanas aizkavēšanos, kuru tajā laikā bija grūti paredzēt (sk. atbildi uz 2.16. punktu). 2002. gada dati bija labākais vērtējums, kas balstīts uz pieejamo informāciju. Šā vērtējuma veikšanas grūtības lielā mērā bija saistītas ar būtiskām izmaiņām jaunajās 2000.-2006. gada maksājumu sistēmās salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām. |
| --- | --- |

2.20.

Augstāks par prognozēto nesamaksāto saistību līmenis laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam ir saistīts ar šo programmu slēgšanas aizkavēšanos, kuru tajā laikā bija grūti paredzēt (sk. atbildi uz 2.16. punktu). 2002. gada dati bija labākais vērtējums, kas balstīts uz pieejamo informāciju. Šā vērtējuma veikšanas grūtības lielā mērā bija saistītas ar būtiskām izmaiņām jaunajās 2000.-2006. gada maksājumu sistēmās salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām.

Neizpildītās budžeta saistības neatspoguļo kopējās juridiskās saistības

| 2.21. | Budžeta procesa specifikas dēļ neizpildītu budžeta saistību bilance pilnībā neatspoguļo visas juridiskās saistības, jo lielākajai daļai izdevumu programmu piemēro īpašus noteikumus. Finansēšanas lēmumi, kurus pieņem plānošanas posma sākumā un kuros nosaka maksājumu juridiskās saistības, uzreiz neuzrādās kā budžeta saistības, jo saskaņā ar Finanšu regulu (25) tās var izpildīt visa plānošanas posma garumā aptuveni vienādās ikgadējās daļās. Gada pārskatos šādi radušās juridiskās saistības, kas uzreiz neizpaužas kā budžeta saistības, tiek uzskaitītas kā ārpusbilances posteņi (26). |
| --- | --- |

2.21.

Budžeta procesa specifikas dēļ neizpildītu budžeta saistību bilance pilnībā neatspoguļo visas juridiskās saistības, jo lielākajai daļai izdevumu programmu piemēro īpašus noteikumus. Finansēšanas lēmumi, kurus pieņem plānošanas posma sākumā un kuros nosaka maksājumu juridiskās saistības, uzreiz neuzrādās kā budžeta saistības, jo saskaņā ar Finanšu regulu (25) tās var izpildīt visa plānošanas posma garumā aptuveni vienādās ikgadējās daļās. Gada pārskatos šādi radušās juridiskās saistības, kas uzreiz neizpaužas kā budžeta saistības, tiek uzskaitītas kā ārpusbilances posteņi (26).

| 2.22. | 2004. gada beigās neizpildītās budžeta saistības struktūrfondu 2000.-2006. gada plānošanas posmam bija 60 miljardi EUR, kas pēc 2004. gada izlietojuma koeficienta atbilst 2,2 gadu izdevumiem. Juridiskās saistības, kas vēl nav kļuvušas par budžeta saistībām (sk. 2.21. punktu), bija 75 miljardi EUR. Tātad kopējās neizpildītās juridiskās saistības struktūrfondu 2000.-2006. plānošanas posmam 2004. gada beigās bija 136 miljardi EUR jeb – piemērojot 2004. gada izlietojuma koeficientu – gandrīz piecu gadu maksājumi. Kopējās neizpildītās juridiskās saistības 2004. gadā kritās tikai nedaudz, jo radās papildu juridiskās saistības ES paplašināšanās dēļ. Tomēr, lai līdz maksājumu termiņa beigām (2010. gadam) likvidētu visas neizpildītās juridiskās saistības par 2000.-2006. gada plānošanas posmu, Komisijai būs jāuztur augsts izlietojuma līmenis un/vai daudz saistību jāatceļ, piemērojot formulu “n. + 2. gads” (sk. 2.24.-2.26. pantu). |
| --- | --- |

2.22.

2004. gada beigās neizpildītās budžeta saistības struktūrfondu 2000.-2006. gada plānošanas posmam bija 60 miljardi EUR, kas pēc 2004. gada izlietojuma koeficienta atbilst 2,2 gadu izdevumiem. Juridiskās saistības, kas vēl nav kļuvušas par budžeta saistībām (sk. 2.21. punktu), bija 75 miljardi EUR. Tātad kopējās neizpildītās juridiskās saistības struktūrfondu 2000.-2006. plānošanas posmam 2004. gada beigās bija 136 miljardi EUR jeb – piemērojot 2004. gada izlietojuma koeficientu – gandrīz piecu gadu maksājumi. Kopējās neizpildītās juridiskās saistības 2004. gadā kritās tikai nedaudz, jo radās papildu juridiskās saistības ES paplašināšanās dēļ. Tomēr, lai līdz maksājumu termiņa beigām (2010. gadam) likvidētu visas neizpildītās juridiskās saistības par 2000.-2006. gada plānošanas posmu, Komisijai būs jāuztur augsts izlietojuma līmenis un/vai daudz saistību jāatceļ, piemērojot formulu “n. + 2. gads” (sk. 2.24.-2.26. pantu).

| 2.22. | Komisija uzskata, ka “atlikušo juridisko saistību” koeficienta uzrādīšana attiecībā uz maksājumiem konkrētajā gadā pats par sevi nav noderīgs rādītājs; plānošanas periodam tuvojoties, “atlikušo juridisko saistību” proporcija attiecībā uz maksājumiem dabiski samazinās. Tāpēc kopējais nesamaksāto saistību līmenis vienmēr ir jāskata tādā aspektā kā atlikušais laiks līdz pārējo maksājumu veikšanai. Šajā ziņā Komisija piekrīt pēdējā teikumā minētajiem Revīzijas palātas novērojumiem. |
| --- | --- |

2.22.

Komisija uzskata, ka “atlikušo juridisko saistību” koeficienta uzrādīšana attiecībā uz maksājumiem konkrētajā gadā pats par sevi nav noderīgs rādītājs; plānošanas periodam tuvojoties, “atlikušo juridisko saistību” proporcija attiecībā uz maksājumiem dabiski samazinās. Tāpēc kopējais nesamaksāto saistību līmenis vienmēr ir jāskata tādā aspektā kā atlikušais laiks līdz pārējo maksājumu veikšanai. Šajā ziņā Komisija piekrīt pēdējā teikumā minētajiem Revīzijas palātas novērojumiem.

| 2.23. | Pašreizējā struktūrfondu plānošanas posmā dalībvalstis maksājumus saņēmējiem var veikt līdz 2008. gada beigām, un Komisija dalībvalstu maksājumu pieprasījumus, tostarp beigu maksājumus, var atlīdzināt līdz 2010. gadam. Pieredze, kas gūta iepriekšējos plānošanas posmos, liecina, ka cikla beigās līdzekļu izlietojuma līmenis krītas un programmu slēgšana sagādā problēmas (27). Tādēļ pastāv risks, ka pašreizējo programmu līdzekļi tiks pārnesti uz nākamo posmu un jauno programmu uzsākšana aizkavēsies. |
| --- | --- |

2.23.

Pašreizējā struktūrfondu plānošanas posmā dalībvalstis maksājumus saņēmējiem var veikt līdz 2008. gada beigām, un Komisija dalībvalstu maksājumu pieprasījumus, tostarp beigu maksājumus, var atlīdzināt līdz 2010. gadam. Pieredze, kas gūta iepriekšējos plānošanas posmos, liecina, ka cikla beigās līdzekļu izlietojuma līmenis krītas un programmu slēgšana sagādā problēmas (27). Tādēļ pastāv risks, ka pašreizējo programmu līdzekļi tiks pārnesti uz nākamo posmu un jauno programmu uzsākšana aizkavēsies.

| 2.23. | Tas ir normāli, ka daļa no pašreizējā perioda atlikušajām programmām tiks apmaksātas 2007.-2010. gadā. Sakarā ar N + 2 noteikumu piemērošanu struktūrfondiem Komisija pašreizējā perioda beigās lielus nesamaksāto saistību uzkrājumus neparedz.
  2000.-2006. gada programmu slēgšana nenozīmē, ka kavēsies programmu uzsākšana nākamajā periodā. Komisija ierosinās budžetus, kuri atbilst paredzamajiem attaisnoto maksājumu pieprasījumiem neatkarīgi no tā, vai šie pieprasījumi izriet no 2000.-2006. gada laikposma, vai no 2007.-2013. gada plānošanas perioda. |
| --- | --- |

2.23.

Tas ir normāli, ka daļa no pašreizējā perioda atlikušajām programmām tiks apmaksātas 2007.-2010. gadā. Sakarā ar N + 2 noteikumu piemērošanu struktūrfondiem Komisija pašreizējā perioda beigās lielus nesamaksāto saistību uzkrājumus neparedz.

2000.-2006. gada programmu slēgšana nenozīmē, ka kavēsies programmu uzsākšana nākamajā periodā. Komisija ierosinās budžetus, kuri atbilst paredzamajiem attaisnoto maksājumu pieprasījumiem neatkarīgi no tā, vai šie pieprasījumi izriet no 2000.-2006. gada laikposma, vai no 2007.-2013. gada plānošanas perioda.

Piemērojot formulu “n. + 2. gads”, pagaidām atcelts maz saistību

| 2.24. | Komisija uzskata (28), ka risku, ko rada daudz neizpildītu budžeta saistību struktūrfondos, mazina formula “n. + 2. gads”. Saskaņā ar šo formulu saistības, par kurām divos gados pēc to rašanās nav veikti maksājumi, automātiski tiek atceltas. Atbilstīgi šim noteikumam 2003. gadā tika atceltas saistības 31 miljona EUR apmērā. Attiecīgā summa 2004. gadā bija lielāka – 219 miljoni EUR, kas ir tikai 0,3 % neizpildīto budžeta saistību struktūrfondos gada beigās. |
| --- | --- |

2.24.

Komisija uzskata (28), ka risku, ko rada daudz neizpildītu budžeta saistību struktūrfondos, mazina formula “n. + 2. gads”. Saskaņā ar šo formulu saistības, par kurām divos gados pēc to rašanās nav veikti maksājumi, automātiski tiek atceltas. Atbilstīgi šim noteikumam 2003. gadā tika atceltas saistības 31 miljona EUR apmērā. Attiecīgā summa 2004. gadā bija lielāka – 219 miljoni EUR, kas ir tikai 0,3 % neizpildīto budžeta saistību struktūrfondos gada beigās.

| 2.24. | Komisija saglabā savu viedokli, ka N + 2 noteikumi stabilizēs nesamaksāto saistību līmeni.
  Maksājumi kontā, kas veikti plānošanas perioda sākumā un atspoguļo 7 % no katras programmas kopējām 2000.-2006. gada dotācijām, nodrošina salīdzinoši ilgu aizsardzību pret N + 2 saistību atbrīvojumiem, jo avansa maksājumi samazina kompensāciju līmeni, kas ir nepieciešams, lai izvairītos no automātiskiem saistību atbrīvojumiem. Tomēr laika gaitā šī aizsardzība pavājinās, un tas var izraisīt N + 2 saistību atbrīvojumu pieaugumu turpmākajos gados.
  Tajā pašā laikā N + 2 noteikumi dod stimulu ātrākai izpildei un regulārākai maksājumu prasību iesniegšanai. Tāpēc par to ietekmi nevar spriest tikai pēc saistību atbrīvojumu līmeņa. |
| --- | --- |

2.24.

Komisija saglabā savu viedokli, ka N + 2 noteikumi stabilizēs nesamaksāto saistību līmeni.

Maksājumi kontā, kas veikti plānošanas perioda sākumā un atspoguļo 7 % no katras programmas kopējām 2000.-2006. gada dotācijām, nodrošina salīdzinoši ilgu aizsardzību pret N + 2 saistību atbrīvojumiem, jo avansa maksājumi samazina kompensāciju līmeni, kas ir nepieciešams, lai izvairītos no automātiskiem saistību atbrīvojumiem. Tomēr laika gaitā šī aizsardzība pavājinās, un tas var izraisīt N + 2 saistību atbrīvojumu pieaugumu turpmākajos gados.

Tajā pašā laikā N + 2 noteikumi dod stimulu ātrākai izpildei un regulārākai maksājumu prasību iesniegšanai. Tāpēc par to ietekmi nevar spriest tikai pēc saistību atbrīvojumu līmeņa.

| 2.25. | No saistībām, kas tika atceltas saskaņā ar šo formulu, 76 % bija saistīti ar ESF izdevumiem Nīderlandē. Dažreiz tām pašām programmām, kurās saistības tika atceltas, tika piešķirtas jaunas saistības no sekmīgo programmu rezerves (29), kas ir pretrunā šīs procedūras jēgai (30). Tas, ka citās dalībvalstīs saistības netika atceltas, norāda uz pilnīgāku līdzekļu izlietojumu. Tomēr Palāta atklāja pierādījumus par to, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis iesniedza pieprasījumus, kuros iekļāva neatbilstīgus izdevumus. Tas apstiprina Palātas 2003. gada pārskatā minētā riska patieso specifiku (31). |
| --- | --- |

2.25.

No saistībām, kas tika atceltas saskaņā ar šo formulu, 76 % bija saistīti ar ESF izdevumiem Nīderlandē. Dažreiz tām pašām programmām, kurās saistības tika atceltas, tika piešķirtas jaunas saistības no sekmīgo programmu rezerves (29), kas ir pretrunā šīs procedūras jēgai (30). Tas, ka citās dalībvalstīs saistības netika atceltas, norāda uz pilnīgāku līdzekļu izlietojumu. Tomēr Palāta atklāja pierādījumus par to, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis iesniedza pieprasījumus, kuros iekļāva neatbilstīgus izdevumus. Tas apstiprina Palātas 2003. gada pārskatā minētā riska patieso specifiku (31).

| 2.25. | Revīzijas palātas aprakstītais šīs situācijas cēlonis attiecībā uz papildu saistībām no izpildes rezerves programmai, no kuras saņemts finansējums saskaņā ar N + 2, ir tas, ka, ņemot vērā faktu, ka piešķīrumus starp mērķiem pārvietot nevar (summas noteiktas Eiropas Padomes sēdē Berlīnē 1999. gadā un Struktūrfondu nolikumā), izpildes rezerve ir ierobežota līdz vienas dalībvalsts programmām viena mērķa ietvaros. Tā kā Nīderlandei ir viens 3 SPD mērķis, Komisijai nebija citas izvēles kā nodot rezervi šai programmai, protams, ierindojot to starp augstākas efektivitātes prioritātēm.
  Komisija pēta izdevumu iekļaušanu pieprasījumos, ko Revīzijas palāta atklājusi dalībvalstu veiktajās revīzijās un veiks vajadzīgos pasākumus. Tā savās revīzijās pēta šo risku. |
| --- | --- |

2.25.

Revīzijas palātas aprakstītais šīs situācijas cēlonis attiecībā uz papildu saistībām no izpildes rezerves programmai, no kuras saņemts finansējums saskaņā ar N + 2, ir tas, ka, ņemot vērā faktu, ka piešķīrumus starp mērķiem pārvietot nevar (summas noteiktas Eiropas Padomes sēdē Berlīnē 1999. gadā un Struktūrfondu nolikumā), izpildes rezerve ir ierobežota līdz vienas dalībvalsts programmām viena mērķa ietvaros. Tā kā Nīderlandei ir viens 3 SPD mērķis, Komisijai nebija citas izvēles kā nodot rezervi šai programmai, protams, ierindojot to starp augstākas efektivitātes prioritātēm.

Komisija pēta izdevumu iekļaušanu pieprasījumos, ko Revīzijas palāta atklājusi dalībvalstu veiktajās revīzijās un veiks vajadzīgos pasākumus. Tā savās revīzijās pēta šo risku.

| 2.26. | Lai gan Komisija uzskata, ka formula “n. + 2. gads” ir svarīgs budžeta pārvaldības instruments, savā Pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību Komisija neanalizē tā darbību un ietekmi. |
| --- | --- |

2.26.

Lai gan Komisija uzskata, ka formula “n. + 2. gads” ir svarīgs budžeta pārvaldības instruments, savā Pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību Komisija neanalizē tā darbību un ietekmi.

| 2.26. | Viens no N + 2 noteikumu mērķiem ir veicināt izpildi, un līdz ar to šo noteikumu ietekmi daļēji var novērtēt pēc izpildes informācijas, kas tiek sniegta budžeta un finanšu vadības ziņojumā. Sīkāka informācija saistībā ar struktūrfondiem ietverta iepriekš minētajā gada ziņojumā par struktūrfondiem, kas publicēts 2005. gada maijā. |
| --- | --- |

2.26.

Viens no N + 2 noteikumu mērķiem ir veicināt izpildi, un līdz ar to šo noteikumu ietekmi daļēji var novērtēt pēc izpildes informācijas, kas tiek sniegta budžeta un finanšu vadības ziņojumā. Sīkāka informācija saistībā ar struktūrfondiem ietverta iepriekš minētajā gada ziņojumā par struktūrfondiem, kas publicēts 2005. gada maijā.

Neadekvāta budžeta plānošana izdevumu programmu visā garumā

| 2.27. | Lai gan 2004. gada rezultāts struktūrfondiem bija ļoti labs, tomēr, īstenojot daudzgadu izdevumu programmas, daudzas pastāvīgas problēmas – kavējumi, neizpildītas budžeta saistības – rodas tādēļ, ka budžetu plāno visam attiecīgajam posmam, pienācīgi neņemot vērā dalībvalstu spēju absorbēt līdzekļus paredzētajā laikā. Turklāt, kā tas jau paskaidrots 2.21. punktā, saistības izmaksā aptuveni vienādās ikgadējās daļās programmas nominālajā posmā. Tas neatspoguļo ne paredzamo maksājumu profilu, ne juridisko saistību pilnu apmēru (32), un tādējādi tiek sniegta informācija, ko ir viegli nepareizi interpretēt. |
| --- | --- |

2.27.

Lai gan 2004. gada rezultāts struktūrfondiem bija ļoti labs, tomēr, īstenojot daudzgadu izdevumu programmas, daudzas pastāvīgas problēmas – kavējumi, neizpildītas budžeta saistības – rodas tādēļ, ka budžetu plāno visam attiecīgajam posmam, pienācīgi neņemot vērā dalībvalstu spēju absorbēt līdzekļus paredzētajā laikā. Turklāt, kā tas jau paskaidrots 2.21. punktā, saistības izmaksā aptuveni vienādās ikgadējās daļās programmas nominālajā posmā. Tas neatspoguļo ne paredzamo maksājumu profilu, ne juridisko saistību pilnu apmēru (32), un tādējādi tiek sniegta informācija, ko ir viegli nepareizi interpretēt.

| 2.27. | Saistību iekļaušana budžetā izriet tieši no resursu piešķiršanas atbilstīgi Eiropas Padomes lēmumam. Budžetā paredzētās ikgadējās saistības parasti atspoguļo plānošanu (vai arī programmu pārskatīšanu). Politikas ietvaros Komisija cenšas prognozēt ikgadējiem maksājumu piešķīrumiem faktiski nepieciešamās summas. |
| --- | --- |

2.27.

Saistību iekļaušana budžetā izriet tieši no resursu piešķiršanas atbilstīgi Eiropas Padomes lēmumam. Budžetā paredzētās ikgadējās saistības parasti atspoguļo plānošanu (vai arī programmu pārskatīšanu). Politikas ietvaros Komisija cenšas prognozēt ikgadējiem maksājumu piešķīrumiem faktiski nepieciešamās summas.

| 2.28. | Maksājumus ir paredzēts veikt arī pēc programmas nominālā posma beigām (par 2000.-2006. plānošanas posmu – līdz pat 2010. gadam). Programmas cikla gaitā maksājumu profils ir mainīgs: sākumā, kad programmas (un no tām finansētie projekti) tiek izstrādāti un uzsākti, maksājumi ir nelieli, vidusposmā pieprasījums pieaug, bet beigu posmā – samazinās. Diviem cikliem pārklājoties, zemāka pieprasījuma gadus otrā cikla sākumā Komisija paredz kompensēt ar pirmā cikla beigu maksājumiem, tādējādi pieprasījumu pēc maksājumu apropriācijām izlīdzinot. |
| --- | --- |

2.28.

Maksājumus ir paredzēts veikt arī pēc programmas nominālā posma beigām (par 2000.-2006. plānošanas posmu – līdz pat 2010. gadam). Programmas cikla gaitā maksājumu profils ir mainīgs: sākumā, kad programmas (un no tām finansētie projekti) tiek izstrādāti un uzsākti, maksājumi ir nelieli, vidusposmā pieprasījums pieaug, bet beigu posmā – samazinās. Diviem cikliem pārklājoties, zemāka pieprasījuma gadus otrā cikla sākumā Komisija paredz kompensēt ar pirmā cikla beigu maksājumiem, tādējādi pieprasījumu pēc maksājumu apropriācijām izlīdzinot.

| 2.29. | Reālā situācija ir tāda, ka Komisijas pieprasījums pēc budžeta maksājumiem ir atkarīgs no dalībvalstu pieprasījuma, kas savukārt ir atkarīgs no saņēmēju spējas īstenot projektus un absorbēt izdevumus. Svārstīgā pieprasījuma dēļ piecos gados pirms 2003. gada radās ievērojams neizlietoto līdzekļu uzkrājums (33). Nepietiekamais izlietojums atšķirīgi ietekmē maksājumu apropriācijas un saistības: neizlietotas maksājumu apropriācijas tiek atceltas, bet saistības saglabājas kā neizpildītas. Šī atšķirīgā pieeja liek neizpildītajām budžeta saistībām aizvien pieaugt (sk. 2.18. punktu) un izraisa saistību un maksājumu nobīdi laikā. |
| --- | --- |

2.29.

Reālā situācija ir tāda, ka Komisijas pieprasījums pēc budžeta maksājumiem ir atkarīgs no dalībvalstu pieprasījuma, kas savukārt ir atkarīgs no saņēmēju spējas īstenot projektus un absorbēt izdevumus. Svārstīgā pieprasījuma dēļ piecos gados pirms 2003. gada radās ievērojams neizlietoto līdzekļu uzkrājums (33). Nepietiekamais izlietojums atšķirīgi ietekmē maksājumu apropriācijas un saistības: neizlietotas maksājumu apropriācijas tiek atceltas, bet saistības saglabājas kā neizpildītas. Šī atšķirīgā pieeja liek neizpildītajām budžeta saistībām aizvien pieaugt (sk. 2.18. punktu) un izraisa saistību un maksājumu nobīdi laikā.

| 2.29. | Augoši nesamaksāto saistību parādi ir normāla daudzgadīgu programmu, tāpat kā struktūrfondu, veidošanas iezīme. “Normāli” būtu gaidāms, ka RAL fondi sākotnējos gados pieaugs, stabilizēsies un pēc tam, tuvojoties perioda beigām, samazināsies. Pastāvot sistēmai ar atšķirīgiem piešķīrumiem, nav īpašu iemeslu, kāpēc maksājumiem un saistībām kādā konkrētā gadā vajadzētu saskanēt. |
| --- | --- |

2.29.

Augoši nesamaksāto saistību parādi ir normāla daudzgadīgu programmu, tāpat kā struktūrfondu, veidošanas iezīme. “Normāli” būtu gaidāms, ka RAL fondi sākotnējos gados pieaugs, stabilizēsies un pēc tam, tuvojoties perioda beigām, samazināsies. Pastāvot sistēmai ar atšķirīgiem piešķīrumiem, nav īpašu iemeslu, kāpēc maksājumiem un saistībām kādā konkrētā gadā vajadzētu saskanēt.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 2.30. | Komisijas pārskats par budžeta pārvaldību tagad sniedz papildu informāciju par izdevumu programmu gaitu. Tomēr šo informāciju varētu pilnīgāk paskaidrot, reālo izpildi salīdzinot ar plānoto un vairāk aprakstot budžeta pārvaldību un atbildīgumu. Jāsniedz arī informācija par dalībvalstu izdevumu aplēsēm un formulas “n. + 2. gads” darbību saistībā ar struktūrfondiem. |
| --- | --- |

2.30.

Komisijas pārskats par budžeta pārvaldību tagad sniedz papildu informāciju par izdevumu programmu gaitu. Tomēr šo informāciju varētu pilnīgāk paskaidrot, reālo izpildi salīdzinot ar plānoto un vairāk aprakstot budžeta pārvaldību un atbildīgumu. Jāsniedz arī informācija par dalībvalstu izdevumu aplēsēm un formulas “n. + 2. gads” darbību saistībā ar struktūrfondiem.

| 2.30. | Atbilstīgi pagājušā gada ziņojumā sniegtajiem Revīzijas palātas ieteikumiem Komisija ir sniegusi plašu informāciju par vairāku svarīgāko daudzgadīgo programmu kopējo stāvokli un virzību. (t. i., struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, SAPARD un ISPA).
  Tāpat kā iepriekš, tai skaitā arī 2004. gada ziņojumā, Komisija ir gatava meklēt iespējas pilnveidot sniegto informāciju. Turklāt Komisija vērš Revīzijas palātas uzmanību uz maijā Budžeta ģenerāldirektorāta publicēto plašo gada ziņojumu par struktūrfondu budžeta izpildi.
  Komisija arī dod atsauci uz tās 2.4. punktā minēto atbildi. |
| --- | --- |

2.30.

Atbilstīgi pagājušā gada ziņojumā sniegtajiem Revīzijas palātas ieteikumiem Komisija ir sniegusi plašu informāciju par vairāku svarīgāko daudzgadīgo programmu kopējo stāvokli un virzību. (t. i., struktūrfondiem, Kohēzijas fondu, SAPARD un ISPA).

Tāpat kā iepriekš, tai skaitā arī 2004. gada ziņojumā, Komisija ir gatava meklēt iespējas pilnveidot sniegto informāciju. Turklāt Komisija vērš Revīzijas palātas uzmanību uz maijā Budžeta ģenerāldirektorāta publicēto plašo gada ziņojumu par struktūrfondu budžeta izpildi.

Komisija arī dod atsauci uz tās 2.4. punktā minēto atbildi.

| 2.31. | Pilnīgāks līdzekļu izlietojums un no tā izrietošais budžeta atlikuma samazinājums liecina par to, ka ir uzlabojusies pārvaldība no Komisijas puses un ka galvenajās izdevumu programmās, jo īpaši struktūrfondos, tiek tērēts vairāk līdzekļu. |
| --- | --- |

2.31.

Pilnīgāks līdzekļu izlietojums un no tā izrietošais budžeta atlikuma samazinājums liecina par to, ka ir uzlabojusies pārvaldība no Komisijas puses un ka galvenajās izdevumu programmās, jo īpaši struktūrfondos, tiek tērēts vairāk līdzekļu.

| 2.32. | Neizpildītas budžeta saistības turpināja uzkrāties un 2004. gada beigās kopā veidoja 109 miljardus EUR. Šā uzkrājuma galvenais iemesls bija ES paplašināšanās. Neizpildītās budžeta saistības ES 15 agrākajās dalībvalstīs mazliet kritās. Kopš tika ieviesta formula “n. + 2. gads”, kuras nolūks ir uzlabot struktūrfondu stāvokli, ir atcelts maz saistību. |
| --- | --- |

2.32.

Neizpildītas budžeta saistības turpināja uzkrāties un 2004. gada beigās kopā veidoja 109 miljardus EUR. Šā uzkrājuma galvenais iemesls bija ES paplašināšanās. Neizpildītās budžeta saistības ES 15 agrākajās dalībvalstīs mazliet kritās. Kopš tika ieviesta formula “n. + 2. gads”, kuras nolūks ir uzlabot struktūrfondu stāvokli, ir atcelts maz saistību.

| 2.32. | Saistību atbrīvojumu līmenis pats par sevi nav atbilstošs N + 2 noteikumu efektivitātes rādītājs. Šie noteikumi ietekmē arī izpildes sekmēšanu (sk. arī atbildi uz 2.24. punktu.). |
| --- | --- |

2.32.

Saistību atbrīvojumu līmenis pats par sevi nav atbilstošs N + 2 noteikumu efektivitātes rādītājs. Šie noteikumi ietekmē arī izpildes sekmēšanu (sk. arī atbildi uz 2.24. punktu.).

| 2.33. | Struktūrfondu neizpildītās budžeta saistības pārsniedz Komisijas 2002. gadā pārskatītās prognozes. Palāta iesaka Komisijai pārskatīt tās analīzi, lai apzinātu iespējamo ietekmi kārtējā un nākamajā plānošanas posmā un secinātu, vai jāveic konkrēta rīcība. |
| --- | --- |

2.33.

Struktūrfondu neizpildītās budžeta saistības pārsniedz Komisijas 2002. gadā pārskatītās prognozes. Palāta iesaka Komisijai pārskatīt tās analīzi, lai apzinātu iespējamo ietekmi kārtējā un nākamajā plānošanas posmā un secinātu, vai jāveic konkrēta rīcība.

| 2.33. | Sagatavojot budžeta projektu, kā būtisks ieguldījums maksājumu vajadzību novērtēšanā tiek analizēts un izmantots faktiskās izpildes modelis un faktiskais nesamaksāto saistību līmenis. Šobrīd pārskatīta paziņojuma izvirzīšana netiek plānota. |
| --- | --- |

2.33.

Sagatavojot budžeta projektu, kā būtisks ieguldījums maksājumu vajadzību novērtēšanā tiek analizēts un izmantots faktiskās izpildes modelis un faktiskais nesamaksāto saistību līmenis. Šobrīd pārskatīta paziņojuma izvirzīšana netiek plānota.

| 2.34. | ES budžeta informācija pilnībā neatspoguļo reālos izdevumus un nesniedz pietiekami skaidras ziņas par ES juridiskajām saistībām. Struktūrfondiem saistību budžets tiek plānots, pamatojoties uz vienādiem ikgadējiem maksājumiem, maksājumu budžets – pamatojoties uz pieņēmumiem par regulāriem tēriņiem saskaņā ar piedāvājumu, lai gan tas tiek izpildīts atbilstīgi neregulāram dalībvalstu pieprasījumam. Komisija pati atzīst, ka tai ir ierobežotas spējas aktīvi pārvaldīt budžeta izpildi saistībā ar daudzgadu izdevumu programmām (34). |
| --- | --- |

2.34.

ES budžeta informācija pilnībā neatspoguļo reālos izdevumus un nesniedz pietiekami skaidras ziņas par ES juridiskajām saistībām. Struktūrfondiem saistību budžets tiek plānots, pamatojoties uz vienādiem ikgadējiem maksājumiem, maksājumu budžets – pamatojoties uz pieņēmumiem par regulāriem tēriņiem saskaņā ar piedāvājumu, lai gan tas tiek izpildīts atbilstīgi neregulāram dalībvalstu pieprasījumam. Komisija pati atzīst, ka tai ir ierobežotas spējas aktīvi pārvaldīt budžeta izpildi saistībā ar daudzgadu izdevumu programmām (34).

| 2.34. | Ikgadējos saistību piešķīrumus attiecībā uz struktūrfondiem tiešā veidā nosaka ar daudzgadīgas plānošanas palīdzību. Zināmā mērā iepriekš minētais attiecas arī uz citām lielākajām daudzgadīgajām programmām.
  No otras puses, izņemot ierobežotus avansa maksājumus, maksājumu piešķīrumiem ir jābalstās uz pieprasījumu. Maksājumu piešķīrumi katru gadu tiek iekļauti budžetā ar mērķi panākt reālistisku faktiskā pieprasījuma prognozēšanu, balstoties uz izpildes tendencēm un citu svarīgu informāciju. Komisijas struktūrfondu maksājumu vajadzību novērtējuma pamats parasti tiek ietverts budžeta projektā. Kopumā 2004. gadā maksājumu budžeta sastādīšanā bija ievērojami uzlabojumi.
  Juridisko saistību apjoms, kurām pagaidām nav izveidotas budžeta saistības, ir uzrādīts Kopienu gada ziņojumos pie neparedzēto izdevumu saistībām. |
| --- | --- |

2.34.

Ikgadējos saistību piešķīrumus attiecībā uz struktūrfondiem tiešā veidā nosaka ar daudzgadīgas plānošanas palīdzību. Zināmā mērā iepriekš minētais attiecas arī uz citām lielākajām daudzgadīgajām programmām.

No otras puses, izņemot ierobežotus avansa maksājumus, maksājumu piešķīrumiem ir jābalstās uz pieprasījumu. Maksājumu piešķīrumi katru gadu tiek iekļauti budžetā ar mērķi panākt reālistisku faktiskā pieprasījuma prognozēšanu, balstoties uz izpildes tendencēm un citu svarīgu informāciju. Komisijas struktūrfondu maksājumu vajadzību novērtējuma pamats parasti tiek ietverts budžeta projektā. Kopumā 2004. gadā maksājumu budžeta sastādīšanā bija ievērojami uzlabojumi.

Juridisko saistību apjoms, kurām pagaidām nav izveidotas budžeta saistības, ir uzrādīts Kopienu gada ziņojumos pie neparedzēto izdevumu saistībām.

| 2.35. | Tā kā neizlietotas apropriācijas maksājumiem un ar šīm apropriācijām saistīto finansējumu nevar pārnest uz priekšu nākotnes pieprasījuma apmierināšanai, tad plānotie izdevumu posmi (piemēram, 2000-2006) aizvien vairāk nobīdās no reālajiem. Tā iznākumā pieaug tēriņi plānošanas posma beigās, un to ir grūti pārvaldīt, vai arī uzkrājas neizpildītas budžeta saistības un izdevumi, ko no kārtējā posma pārnes uz nākamo, tādējādi, iespējams, aizkavējot jaunās programmas uzsākšanu. Ja šai nobīdei netiks pievērsta īpaša uzmanība, tā nemazināsies. |
| --- | --- |

2.35.

Tā kā neizlietotas apropriācijas maksājumiem un ar šīm apropriācijām saistīto finansējumu nevar pārnest uz priekšu nākotnes pieprasījuma apmierināšanai, tad plānotie izdevumu posmi (piemēram, 2000-2006) aizvien vairāk nobīdās no reālajiem. Tā iznākumā pieaug tēriņi plānošanas posma beigās, un to ir grūti pārvaldīt, vai arī uzkrājas neizpildītas budžeta saistības un izdevumi, ko no kārtējā posma pārnes uz nākamo, tādējādi, iespējams, aizkavējot jaunās programmas uzsākšanu. Ja šai nobīdei netiks pievērsta īpaša uzmanība, tā nemazināsies.

| 2.35. | Komisijas pienākums ir iekļaut budžetā pietiekamus maksājumu piešķīrumus, tai skaitā vajadzības gadījumā ierosināt budžeta grozījumus, kā tas notika saistībā ar struktūrfondiem 2004. gadā. Budžeta ieviešana 2004. gadā RAL nepalielināja, izņemot jaunajām dalībvalstīm, kas šādām jaunām operācijām bija dabiski un neizbēgami. Maksājumus attiecībā uz struktūrfondiem galvenokārt nosaka dalībvalstu kompensāciju pieprasījumi, kam ir jāatspoguļojas budžeta plānošanā. N + 2 noteikumi nosaka ierobežojumus attiecībā uz maksājumu programmu strauju pieaugumu, un Komisija nepiekrīt bažām par to, ka uz 2000.-2006. gada programmām attiecināmie maksājumi varētu kavēt turpmāko plānošanas periodu uzsākšanu.
  Komisija arī dod atsauci uz tās 2.23. punktā minēto atbildi. |
| --- | --- |

2.35.

Komisijas pienākums ir iekļaut budžetā pietiekamus maksājumu piešķīrumus, tai skaitā vajadzības gadījumā ierosināt budžeta grozījumus, kā tas notika saistībā ar struktūrfondiem 2004. gadā. Budžeta ieviešana 2004. gadā RAL nepalielināja, izņemot jaunajām dalībvalstīm, kas šādām jaunām operācijām bija dabiski un neizbēgami. Maksājumus attiecībā uz struktūrfondiem galvenokārt nosaka dalībvalstu kompensāciju pieprasījumi, kam ir jāatspoguļojas budžeta plānošanā. N + 2 noteikumi nosaka ierobežojumus attiecībā uz maksājumu programmu strauju pieaugumu, un Komisija nepiekrīt bažām par to, ka uz 2000.-2006. gada programmām attiecināmie maksājumi varētu kavēt turpmāko plānošanas periodu uzsākšanu.

Komisija arī dod atsauci uz tās 2.23. punktā minēto atbildi.

---

(1)  Tā tas ir ar diferencētajām apropriācijām.

(2)  Vispārēju informāciju par budžetu sk. arī 2.21. punktā un
  I pielikumā
  .

(3)  Šis dokuments šogad atkal pieejams tikai Komisijas tīmekļa vietnē – http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm – lai gan saskaņā ar Finanšu regulas 29. pantu tas jāpublicē arī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(4)  2.4. punkts.

(5)  Saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai.

(6)  Eiropas Parlaments budžetu pieņēma 2003. gada 18. decembrī (ABl. L 53 vom 23.2.2004).

(7)  2004. gada 9. marta Budžeta grozījumi Nr. 1/2004 (OV L 128, 29.4.2004., 1. lpp.).

(8)  Izmantojot “elastības fondu”, kas ļauj finansēt skaidri definētus izdevumus, kurus nevar finansēt no pieejamā maksimuma. Elastības fondu normālos apstākļos neizmanto vienam un tam pašam pasākumam divus gadus pēc kārtas.

(9)  Izņemot Budžeta grozījumus Nr. 1/2004 ES paplašināšanai, bet ieskaitot budžeta grozījumus Nr. 2 līdz 10/2004.

(10)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.10. punktu.

(11)  Atlikums nav rezerve, ko var uzkrāt un izmantot izdevumu finansēšanai turpmākajos gados. Neizlietotie ieņēmumi, kas veido budžeta atlikumu, tiek atskaitīti no pašu resursiem, kuri ir iekasējami nākamajā gadā. Neizlietotās apropriācijas maksājumiem parasti tiek anulētas, tātad – “zaudētas”.

(12)  Budžets 15 dalībvalstīm, ko galīgajā variantā Eiropas Parlaments pieņēma 2003. gada 18. decembrī (OV L 53, 23.2.2004.).

(13)  Budžeta apropriācijas, kas grozītas, ņemot vērā budžeta grozījumus (tostarp, saistībā ar paplašināšanos) un pārskaitījumus, kā arī ieskaitot: i) no 2003. gada pārnestās apropriācijas; ii) apropriācijas, ko veido trešo personu iemaksas un citi ieņēmumi konkrētam mērķim; iii) atkārtoti pieejamas apropriācijas.

Avots: 2004. gada pārskats.

(14)  Leskaitot anulētās apropriācijas, kas netika izlietotas no pārnestajiem 276 miljoniem EUR (2 074 miljoniem EUR - 2003. gadā).

(15)  Pārnestajā summā iekļauti 1 263 miljoni EUR, kas atbilst trešo personu īpašiem mērķiem iezīmētiem ieņēmumiem, uz kuriem neattiecas parastie noteikumi par pārnesumu anulāciju (1 044 miljoni EUR - 2003. gadā).

(16)  Korekcija, lai ņemtu vērā īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus, kas saņemti, bet budžetā netika paredzēti.

(17)  Dažādi elementi, galvenokārt saistībā ar atkārtoti izmantotām pārnestām apropriācijām un EBTA iemaksām.

Avots: 2004. gada pārskats.

(18)  Sk. Palātas 2002. gada pārskata 2.26. punktu un Palātas 2003. gada pārskata 2.31. un 2.47. punktu.

(19)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.14. punktu.

(20)  Maksājumu apropriācijām, kurās ietilpst īpašiem mērķiem iezīmēti ieņēmumi, to specifikas dēļ piemēro īpašus noteikumus. Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.37. punktu.

(21)  Nr. 10/2004 (OV L 80, 29.3.2005., 1. lpp.).

(22)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.12. punktu.

(23)  Palātas 2003. gada pārskata 2.48. punkts: “Tas, ka plānošanas posmā no 2000. līdz 2006. gadam neizpildītās saistības 2,3 reizes pārsniedz kārtējos gada maksājumus.. atbilst Komisijas prognozēm.”

(24)  7. grafiks Komisijas Paziņojumā par struktūrfondu budžeta izpildi, un jo īpaši par neizpildītajām saistībām (KOM(2002) 528 galīgā redakcija, 20.9.2002.). Šāda darbība netika veikta attiecībā uz Kohēzijas fondu, lai gan arī šajā fondā neizpildītās budžeta saistības kopā ir 9,7 miljardi EUR.

(25)  Finanšu regulas 76. panta 3. punkts: “Budžeta saistības darbībām, kas ilgst vairāk nekā vienu saimniecisko gadu, var sadalīt pa vairākiem gadiem gada maksājumos vienīgi tad, ja tā paredzēts pamataktā..”

(26)  Sk. ārpusbilances saistības gada pārskatā: 6. postenis “Dažādas saistības”.

(27)  “Administratīvie un finansiālie ierobežojumi 1994.-1999. gada programmu beigšanā iekavēja 2000.-2006. gada programmu uzsākšanu.” KOM(2002) 528 galīgā redakcija, 4. lpp.

(28)  Sk., piemēram, Komisijas atbildi uz 2.48. punktu Palātas 2003. gada pārskatā: “Piemērojot formulu “n. + 2. gads”, neizpildīto saistību līmenim nākamajos gados vajadzētu stabilizēties...”

(29)  No katrai dalībvalstij piešķirtām apropriācijām 4 % tika iekļauti rezervē, ko bija paredzēts izmaksāt sekmīgākajām programmām. Šādus maksājumus plānots veikt trīs daļās laikā no 2004. līdz 2006. gadam.

(30)  Piemēram, kad Nīderlandē saskaņā ar formulu “n. + 2. gads” vienā no programmām tika atcelti 167 miljoni EUR, tai pašai programmai no sekmīgo programmu rezerves (ar izpildi saistītās rezerves) tika piešķirti 76 miljoni.

(31)  2.35. punkts: “... Tomēr pastāv risks, ka dalībvalstis pieprasa nepiemērotu izdevumu apmaksu, lai izvairītos no saistību atcelšanas.”

(32)  Izņemot plānošanas posma pēdējā gada beigās.

(33)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.12. punktu un 2.3. tabulu.

(34)  Sk. Komisijas atbildi uz Palātas 2003. gada pārskata 2.32. punktu.

---

3. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Tradicionālie pašu resursi

Ievads

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

Revīziju konstatējumi par finanšu gada darījumiem

Summas, kas ir noteiktas, bet vēl nav pieejamas Komisijai (B konti)

Cukura nodevas

PVN/NKI pašu resursi

Ievads

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati un deklarācijas

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  3.1. tabulā, 3.1. grafikā
  un
  3.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (92 %). Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas (13 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (15 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (72 %). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  3.1. tabulā, 3.1. grafikā
  un
  3.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (92 %). Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas (13 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (15 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (72 %).

3.1. tabula – Ieņēmumi 2003. un 2004. finanšu gadā

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija | Faktiskie eņēmumi 2003. gadā | 2004. gada budžeta attīstība | Faktiskie ieņēmumi 2004. gadā | Izmaiņas % (2003.-2004. g.) |
| Sākotnējais budžets | Galīgais budžets |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradicionālie pašu resursi | 10 857,2 | 11 049,0 | 12 406,9 | 12 307,1 | 13,4 % |
| — Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa) | 1 011,8 | 839,1 | 1 325,6 | 1 313,4 | 29,8 % |
| — Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa) | 383,2 | 359,9 | 416,9 | 401,6 | 4,8 % |
| — Muitas nodokļi (12. nodaļa) | 9 462,1 | 9 850,0 | 10 664,4 | 10 592,1 | 11,9 % |
| 2 | PVN resurss | 21 260,1 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 912,1 | –34,6 % |
| — Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa) | 21 534,9 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 679,3 | |
| — Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa) | – 274,8 | 0,0 | 0,0 | 232,8 | |
| 3 | NKI resurss | 51 235,2 | 69 444,6 | 69 010,2 | 68 982,0 | 34,6 % |
| — Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa) | 50 624,3 | 69 444,6 | 69 010,2 | 69 214,2 | |
| — Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa) | 610,9 | 0,0 | 0,0 | – 232,2 | |
| 4 | Atlikumi un korekcijas | 280,1 | 0,0 | 0,0 | – 148,0 | – 152,8 % |
| — Apvienotās Karalistes korekcija (15. nodaļa) | 281,1 | 0,0 | 0,0 | – 149,3 | |
| — Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa) | –1,0 | 0,0 | 0,0 | 1,3 | |
| 5 | Citi ieņēmumi | 9 836,1 | 805,6 | 6 809,6 | 8 458,7 | –14,0 % |
| — Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa) | 7 676,8 | 0,0 | 5 693,0 | 5 693,0 | –25,8 % |
| — Pārējie ieņēmumi (4.-9. virsraksts) | 2 159,3 | 805,6 | 1 116,6 | 2 765,7 | 28,1 % |
| Kopsumma | 93 468,6 | 94 618,7 | 101 806,6 | 103 511,9 | 10,7 % |
| Avots: Budžeti un budžeta grozījumi 2004. gadam; Eiropas Kopienu 2004. gada pārskati. |

(miljoni EUR)

Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija

Faktiskie eņēmumi 2003. gadā

2004. gada budžeta attīstība

Faktiskie ieņēmumi 2004. gadā

Izmaiņas % (2003.-2004. g.)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradicionālie pašu resursi

10 857,2

11 049,0

12 406,9

12 307,1

13,4 %

— Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa)

1 011,8

839,1

1 325,6

1 313,4

29,8 %

— Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa)

383,2

359,9

416,9

401,6

4,8 %

— Muitas nodokļi (12. nodaļa)

9 462,1

9 850,0

10 664,4

10 592,1

11,9 %

2

PVN resurss

21 260,1

13 319,5

13 579,9

13 912,1

–34,6 %

— Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa)

21 534,9

13 319,5

13 579,9

13 679,3

— Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa)

– 274,8

0,0

0,0

232,8

3

NKI resurss

51 235,2

69 444,6

69 010,2

68 982,0

34,6 %

— Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa)

50 624,3

69 444,6

69 010,2

69 214,2

— Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa)

610,9

0,0

0,0

– 232,2

4

Atlikumi un korekcijas

280,1

0,0

0,0

– 148,0

– 152,8 %

— Apvienotās Karalistes korekcija (15. nodaļa)

281,1

0,0

0,0

– 149,3

— Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa)

–1,0

0,0

0,0

1,3

5

Citi ieņēmumi

9 836,1

805,6

6 809,6

8 458,7

–14,0 %

— Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa)

7 676,8

0,0

5 693,0

5 693,0

–25,8 %

— Pārējie ieņēmumi (4.-9. virsraksts)

2 159,3

805,6

1 116,6

2 765,7

28,1 %

Kopsumma

93 468,6

94 618,7

101 806,6

103 511,9

10,7 %

Avots: Budžeti un budžeta grozījumi 2004. gadam; Eiropas Kopienu 2004. gada pārskati.

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Tradicionālie pašu resursi

Ievads

| 3.2. | Tradicionālos pašu resursus dalībvalstis nosaka un iekasē saskaņā ar saviem likumiem un reglamentējošiem noteikumiem, kam jāatbilst Kopienu tiesību aktu prasībām (2). Riski, kas apdraud tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši kontrabandas ceļā, nenoskaidrotu sistēmas kļūdu vai nepilnību dēļ nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.2.

Tradicionālos pašu resursus dalībvalstis nosaka un iekasē saskaņā ar saviem likumiem un reglamentējošiem noteikumiem, kam jāatbilst Kopienu tiesību aktu prasībām (2). Riski, kas apdraud tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši kontrabandas ceļā, nenoskaidrotu sistēmas kļūdu vai nepilnību dēļ nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs.

| 3.3. | Palātas revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. Tomēr Palātas revīzijas gaitā tika veikta gan tieša muitas deklarāciju un uzskaites sistēmu pārbaude, gan vērtētas Komisijas un dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas, lai novērtētu, vai veiktie pasākumi nodrošina pamatotu pabeigtības ticamību. Revīzija ietvēra:






  a) | pārskatu par divpadsmit dalībvalstu (3) muitas uzraudzības struktūru un tradicionālo pašu resursu valsts uzskaites sistēmām. Palāta jo īpaši pārbaudīja muitas uzraudzību uz sauszemes robežām astoņās no šīm dalībvalstīm un elektronisko muitošanas sistēmu izmantošanu divpadsmit dalībvalstīs (sk. 3.6.-3.18. punktu); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Palātas revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. Tomēr Palātas revīzijas gaitā tika veikta gan tieša muitas deklarāciju un uzskaites sistēmu pārbaude, gan vērtētas Komisijas un dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas, lai novērtētu, vai veiktie pasākumi nodrošina pamatotu pabeigtības ticamību. Revīzija ietvēra:

a)

pārskatu par divpadsmit dalībvalstu (3) muitas uzraudzības struktūru un tradicionālo pašu resursu valsts uzskaites sistēmām. Palāta jo īpaši pārbaudīja muitas uzraudzību uz sauszemes robežām astoņās no šīm dalībvalstīm un elektronisko muitošanas sistēmu izmantošanu divpadsmit dalībvalstīs (sk. 3.6.-3.18. punktu);

| b) | 2004. gadā pabeigtā cukura nodevu aprēķina pārbaudi; un |
| --- | --- |

b)

2004. gadā pabeigtā cukura nodevu aprēķina pārbaudi; un

| c) | Komisijas tradicionālo pašu resursu kontu pārbaudi, kā arī nodokļu plūsmas analīzi visās dalībvalstīs, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka iegrāmatotās summas ir pilnīgas un pareizas. |
| --- | --- |

c)

Komisijas tradicionālo pašu resursu kontu pārbaudi, kā arī nodokļu plūsmas analīzi visās dalībvalstīs, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka iegrāmatotās summas ir pilnīgas un pareizas.

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

| 3.4. | Komisija var prasīt, lai dalībvalstis veic tradicionālo pašu resursu noteikšanas un pieejamības nodrošināšanas pārbaudes, un var arī pati veikt šādas pārbaudes vai nu ar dalībvalstu iestāžu līdzdalību, vai neatkarīgi (4). Iesaistītajām dalībvalstīm tiek nosūtīti individuālo pārbaužu ziņojumi, kas līdz ar saņemtajām atbildēm tiek izskatīti Padomdevējas komitejas Kopienu pašu resursu jautājumos (5) sanāksmēs. Reizi trijos gados tiek izstrādāts kopējs ziņojums par pārbaužu norisi, kas tiek iesniegts budžeta lēmējinstitūcijai (6). |
| --- | --- |

3.4.

Komisija var prasīt, lai dalībvalstis veic tradicionālo pašu resursu noteikšanas un pieejamības nodrošināšanas pārbaudes, un var arī pati veikt šādas pārbaudes vai nu ar dalībvalstu iestāžu līdzdalību, vai neatkarīgi (4). Iesaistītajām dalībvalstīm tiek nosūtīti individuālo pārbaužu ziņojumi, kas līdz ar saņemtajām atbildēm tiek izskatīti Padomdevējas komitejas Kopienu pašu resursu jautājumos (5) sanāksmēs. Reizi trijos gados tiek izstrādāts kopējs ziņojums par pārbaužu norisi, kas tiek iesniegts budžeta lēmējinstitūcijai (6).

| 3.5. | Palāta ir izskatījusi veiktās pārbaudes un ņēmusi vērā to rezultātus. Līdzīgi kā iepriekšējos gados piemērotā metodoloģija tika atzīta par racionāli pamatotu un dokumentācija – par pienācīgi sagatavotu. Pārbaudēs tika konstatēts, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā ir apmierinošas, tomēr arī apstiprinājās, ka dažās dalībvalstīs B kontu ticamība joprojām ir vāja (sk. 3.23. punktu). |
| --- | --- |

3.5.

Palāta ir izskatījusi veiktās pārbaudes un ņēmusi vērā to rezultātus. Līdzīgi kā iepriekšējos gados piemērotā metodoloģija tika atzīta par racionāli pamatotu un dokumentācija – par pienācīgi sagatavotu. Pārbaudēs tika konstatēts, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā ir apmierinošas, tomēr arī apstiprinājās, ka dažās dalībvalstīs B kontu ticamība joprojām ir vāja (sk. 3.23. punktu).

| 3.5. | Komisija turpinās pievērst uzmanību dalībvalstu B kontu pārvaldībai pašu tradicionālo resursu pārbaudēs. |
| --- | --- |

3.5.

Komisija turpinās pievērst uzmanību dalībvalstu B kontu pārvaldībai pašu tradicionālo resursu pārbaudēs.

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

| 3.6. | Dalībvalstu tradicionālo pašu resursu pārraudzības un kontroles sistēmas veido, pirmkārt, muitas dienestu veiktā uzraudzība, kas definēta Kopienas Muitas kodeksā (7). Vispārīgi Kopienu tiesību akti neparedz nedz īpašas muitas kontroles metodes, nedz arī līmeni, ko izlemj dalībvalstis pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

3.6.

Dalībvalstu tradicionālo pašu resursu pārraudzības un kontroles sistēmas veido, pirmkārt, muitas dienestu veiktā uzraudzība, kas definēta Kopienas Muitas kodeksā (7). Vispārīgi Kopienu tiesību akti neparedz nedz īpašas muitas kontroles metodes, nedz arī līmeni, ko izlemj dalībvalstis pēc saviem ieskatiem.

Muitas uzraudzība uz ES ārējās sauszemes robežas

| 3.7. | Palāta pēc izvēles pārbaudīja muitas pārraudzību un muitošanas procedūras astoņu dalībvalstu (8) sauszemes robežpunktos. Revīzijas gaitā galvenokārt tika vērtētas muitas uzraudzības un kontroles procedūras, kuru uzdevums ir nodrošināt, lai visas preces tiktu muitotas (9). Tika atzīts, ka apmeklētajās robežstacijās procedūras, kas nodrošina ienākošo preču pienācīgu apstrādi, kopumā ir apmierinošas. |
| --- | --- |

3.7.

Palāta pēc izvēles pārbaudīja muitas pārraudzību un muitošanas procedūras astoņu dalībvalstu (8) sauszemes robežpunktos. Revīzijas gaitā galvenokārt tika vērtētas muitas uzraudzības un kontroles procedūras, kuru uzdevums ir nodrošināt, lai visas preces tiktu muitotas (9). Tika atzīts, ka apmeklētajās robežstacijās procedūras, kas nodrošina ienākošo preču pienācīgu apstrādi, kopumā ir apmierinošas.

Importa nodokļu iekasēšana ar elektroniskās muitošanas palīdzību

| 3.8. | Komisija īsteno rīcības plānu (10), lai padarītu muitas procedūras efektīvākas, galvenokārt labāk izmantojot informācijas tehnoloģijas. Datorsistēmas, kas paredzētas muitas deklarāciju iesniegšanai un muitošanai, atļauj automatizēt nodokļa aprēķinu un uzskaiti, kā arī dažādas kārtējās pārbaudes. Šīs sistēmas var izmantot arī, lai izvēlētos, kuras deklarācijas un sūtījumus pārbauda muitas darbinieki un kurus var muitot automatizēti, tādējādi ievērojami samazinot starptautiskās tirdzniecības traucējumus un kontroles izmaksas. Elektronisko muitošanas sistēmu ticamība un tajās iekļauto riska analīzes procedūru kvalitāte savukārt būtiski ietekmē tradicionālo pašu resursu pabeigtību un pareizību. Dalībvalstu datorsistēmas šobrīd atrodas atšķirīgās attīstības stadijās. 2003. gadā Komisija pārbaudīja elektroniskās muitošanas sistēmas un, secinot, ka tās ir kopumā apmierinošas, ieteica tālāk attīstīt to izmantošanu (11). |
| --- | --- |

3.8.

Komisija īsteno rīcības plānu (10), lai padarītu muitas procedūras efektīvākas, galvenokārt labāk izmantojot informācijas tehnoloģijas. Datorsistēmas, kas paredzētas muitas deklarāciju iesniegšanai un muitošanai, atļauj automatizēt nodokļa aprēķinu un uzskaiti, kā arī dažādas kārtējās pārbaudes. Šīs sistēmas var izmantot arī, lai izvēlētos, kuras deklarācijas un sūtījumus pārbauda muitas darbinieki un kurus var muitot automatizēti, tādējādi ievērojami samazinot starptautiskās tirdzniecības traucējumus un kontroles izmaksas. Elektronisko muitošanas sistēmu ticamība un tajās iekļauto riska analīzes procedūru kvalitāte savukārt būtiski ietekmē tradicionālo pašu resursu pabeigtību un pareizību. Dalībvalstu datorsistēmas šobrīd atrodas atšķirīgās attīstības stadijās. 2003. gadā Komisija pārbaudīja elektroniskās muitošanas sistēmas un, secinot, ka tās ir kopumā apmierinošas, ieteica tālāk attīstīt to izmantošanu (11).

| 3.9. | Palāta pārbaudīja elektroniskās muitošanas sistēmas divpadsmit dalībvalstīs (12) un Komisijas veikto pārraudzības un saskaņošanas darbu. Tās revīzija neatklāja būtiskus trūkumus ne Komisijas līdz šim veiktajā darbā, ne apmeklēto dalībvalstu sistēmās. Tomēr palāta vērš uzmanību uz jautājumiem, kurus tā iesaka turpmāk risināt, pirms var atteikties no tradicionālajām papīra deklarācijām. |
| --- | --- |

3.9.

Palāta pārbaudīja elektroniskās muitošanas sistēmas divpadsmit dalībvalstīs (12) un Komisijas veikto pārraudzības un saskaņošanas darbu. Tās revīzija neatklāja būtiskus trūkumus ne Komisijas līdz šim veiktajā darbā, ne apmeklēto dalībvalstu sistēmās. Tomēr palāta vērš uzmanību uz jautājumiem, kurus tā iesaka turpmāk risināt, pirms var atteikties no tradicionālajām papīra deklarācijām.

| 3.10. | Ja tiek lietotas datorsistēmas, ir jābūt pārbaudītiem plāniem rezerves sistēmām, kas ir lietošanas gatavībā avārijas gadījumā. Trijās no apmeklētajām dalībvalstīm nebija visaptverošu avārijas plānu, bet bija sagatavotas dažas rezerves procedūras un instrukcijas. Četrās dalībvalstīs plāns bija sagatavots, bet nebija pārbaudīts. Šie trūkumi apdraud importa un eksporta tirdzniecības nepārtrauktību un muitas nodokļu iekasēšanu bojājuma vai citā ārkārtas gadījumā. |
| --- | --- |

3.10.

Ja tiek lietotas datorsistēmas, ir jābūt pārbaudītiem plāniem rezerves sistēmām, kas ir lietošanas gatavībā avārijas gadījumā. Trijās no apmeklētajām dalībvalstīm nebija visaptverošu avārijas plānu, bet bija sagatavotas dažas rezerves procedūras un instrukcijas. Četrās dalībvalstīs plāns bija sagatavots, bet nebija pārbaudīts. Šie trūkumi apdraud importa un eksporta tirdzniecības nepārtrauktību un muitas nodokļu iekasēšanu bojājuma vai citā ārkārtas gadījumā.

| 3.10. | Komisija piekrīt Palātas apsvērumiem par rezerves mehānismu svarīgumu. Ir nepieciešami piesardzības pasākumi, lai novērstu tirdzniecības pārtraukšanu, lai ļautu muitas iestādēm veikt uzraudzību un lai aizsargātu tradicionālo pašu resursu iekasēšanu. Komisija šādām procedūrām tiesību aktos (Regulas (EK) Nr. 837/2005 353. pants) ir nodrošinājusi datorizētu tranzīta kontroles procedūru Kopienas līmenī – NCTS. Komisija arī ir atzīmējusi, ka manuāla iejaukšanās var radīt pārtraukumus. Gadījumos, kad tas ir noticis, tradicionālie pašu resursu maksājumi ir attiecīgi laboti, lai nodrošinātu, ka Kopienas budžets necieš zaudējumus. |
| --- | --- |

3.10.

Komisija piekrīt Palātas apsvērumiem par rezerves mehānismu svarīgumu. Ir nepieciešami piesardzības pasākumi, lai novērstu tirdzniecības pārtraukšanu, lai ļautu muitas iestādēm veikt uzraudzību un lai aizsargātu tradicionālo pašu resursu iekasēšanu. Komisija šādām procedūrām tiesību aktos (Regulas (EK) Nr. 837/2005 353. pants) ir nodrošinājusi datorizētu tranzīta kontroles procedūru Kopienas līmenī – NCTS. Komisija arī ir atzīmējusi, ka manuāla iejaukšanās var radīt pārtraukumus. Gadījumos, kad tas ir noticis, tradicionālie pašu resursu maksājumi ir attiecīgi laboti, lai nodrošinātu, ka Kopienas budžets necieš zaudējumus.

| 3.11. | Sešās no apmeklētajām dalībvalstīm VAD (13) papīra veidlapas var nosūtīt kopā ar disketi, no kuras datus ielādē sistēmā bez elektroniskā paraksta. Juridiski tikai tradicionālā papīra veidlapa ir saistoša. Trijās no dalībvalstīm vai nu nebija formālu un reģistrētu ievades kontroles procedūru, kas nodrošina, ka disketes dati sakrīt ar papīra veidlapas datiem, vai arī tās ne vienmēr tika ievērotas. Šādos apstākļos pastāv risks, ka dati, ko izmanto datorizētā apstrādē, tostarp ievedmuitas summas, varētu atšķirties no VAD veidlapā uzrādītajiem datiem. |
| --- | --- |

3.11.

Sešās no apmeklētajām dalībvalstīm VAD (13) papīra veidlapas var nosūtīt kopā ar disketi, no kuras datus ielādē sistēmā bez elektroniskā paraksta. Juridiski tikai tradicionālā papīra veidlapa ir saistoša. Trijās no dalībvalstīm vai nu nebija formālu un reģistrētu ievades kontroles procedūru, kas nodrošina, ka disketes dati sakrīt ar papīra veidlapas datiem, vai arī tās ne vienmēr tika ievērotas. Šādos apstākļos pastāv risks, ka dati, ko izmanto datorizētā apstrādē, tostarp ievedmuitas summas, varētu atšķirties no VAD veidlapā uzrādītajiem datiem.

| 3.11. | Kā daļu no ERP izvirzīto punktu regulāras pārbaudes, Komisija dalībvalstīs turpinās piemērotas kontroles ieviešanu. |
| --- | --- |

3.11.

Kā daļu no ERP izvirzīto punktu regulāras pārbaudes, Komisija dalībvalstīs turpinās piemērotas kontroles ieviešanu.

| 3.12. | Ja 100 % deklarāciju nav iespējams pārbaudīt, jālieto riska analīze un riska profili, lai noteiktu, vai importam vajadzīga pārbaude. Riska profilus vislabāk var īstenot datorizētā muitošanas vidē. Lai nodrošinātu efektivitāti un vienādu kontroles līmeni visos muitas punktos, Komisija ir ierosinājusi virkni instrumentu (14), tostarp kopēju metodoloģiju un kopējus riska pārvaldības kritērijus. Komisija arī ierosina, ka robežas muitas iestādēm jāvērš uzmanība uz pieļaujamību un drošības pārbaudēm. Fiskālās un tirdzniecības politikas pārbaudes galvenokārt veic tirgotāju telpās revīzijās un pārbaudēs uz vietas, izmantojot kopējus riska kritērijus. |
| --- | --- |

3.12.

Ja 100 % deklarāciju nav iespējams pārbaudīt, jālieto riska analīze un riska profili, lai noteiktu, vai importam vajadzīga pārbaude. Riska profilus vislabāk var īstenot datorizētā muitošanas vidē. Lai nodrošinātu efektivitāti un vienādu kontroles līmeni visos muitas punktos, Komisija ir ierosinājusi virkni instrumentu (14), tostarp kopēju metodoloģiju un kopējus riska pārvaldības kritērijus. Komisija arī ierosina, ka robežas muitas iestādēm jāvērš uzmanība uz pieļaujamību un drošības pārbaudēm. Fiskālās un tirdzniecības politikas pārbaudes galvenokārt veic tirgotāju telpās revīzijās un pārbaudēs uz vietas, izmantojot kopējus riska kritērijus.

| 3.12. | Ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības apjomu un muitas dienestu veikto uzdevumu plašo loku, muitas pārbaudes vienmēr tiks veiktas izlases kārtā. Riska analīzei ir nozīmīga loma ne tikai muitas nodokļu iekasēšanā (un to tūlītējā iemaksāšanā Komisijai), bet arī citos uzdevumos. Šo uzdevumu un Komisijas attiecīgi piedāvāto instrumentu diapazons sniedzas, sākot ar Eiropas pilsoņu aizsargāšanu no draudiem viņu veselībai, drošībai un drošumam līdz pat muitas nodokļu iekasēšanai. |
| --- | --- |

3.12.

Ņemot vērā starptautiskās tirdzniecības apjomu un muitas dienestu veikto uzdevumu plašo loku, muitas pārbaudes vienmēr tiks veiktas izlases kārtā. Riska analīzei ir nozīmīga loma ne tikai muitas nodokļu iekasēšanā (un to tūlītējā iemaksāšanā Komisijai), bet arī citos uzdevumos. Šo uzdevumu un Komisijas attiecīgi piedāvāto instrumentu diapazons sniedzas, sākot ar Eiropas pilsoņu aizsargāšanu no draudiem viņu veselībai, drošībai un drošumam līdz pat muitas nodokļu iekasēšanai.

| 3.13. | Palāta ir iepriekš ziņojusi par riska analīzes paņēmienu izmantošanu (15). Tomēr, neskatoties uz Komisijas atbalstu un ieteikumiem, dalībvalstīs joprojām pastāv atšķirības, cik lielā mērā kontrolēs sistemātiski izmanto riska analīzi un riska profilus, kaut arī muitas procesu datorizācija to atļauj. |
| --- | --- |

3.13.

Palāta ir iepriekš ziņojusi par riska analīzes paņēmienu izmantošanu (15). Tomēr, neskatoties uz Komisijas atbalstu un ieteikumiem, dalībvalstīs joprojām pastāv atšķirības, cik lielā mērā kontrolēs sistemātiski izmanto riska analīzi un riska profilus, kaut arī muitas procesu datorizācija to atļauj.

| 3.13. | Pēc nesenajiem Muitas kodeksa grozījumiem (2005. gada 13. aprīļa Regula (EK) Nr. 648/2005) Komisija un dalībvalstis turpmāk sadarbojas, lai īstenotu Kopienas līmeņa riska pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

3.13.

Pēc nesenajiem Muitas kodeksa grozījumiem (2005. gada 13. aprīļa Regula (EK) Nr. 648/2005) Komisija un dalībvalstis turpmāk sadarbojas, lai īstenotu Kopienas līmeņa riska pārvaldības sistēmu.

| 3.14. | Grozījumi Muitas kodeksā (16) padara riska pārvaldību dalībvalstīm obligātu un nosaka termiņus, kuros tām jāievieš atbilstīgi riska kontroles mehānismi un kad muitas kontroles mehānismi jābalsta uz riska analīzi, lietojot automatizētas datu apstrādes tehnoloģijas. Būs jāpieliek papildu pūles, lai panāktu atbilstību šīm jaunajām prasībam. Revīzijā Palāta konstatēja, ka 2004. gadā riska profili nemaz netika lietoti divās dalībvalstīs, atstājot lēmumu pieņemšanu par fiziskām vai dokumentu pārbaudēm galvenokārt personiskas, subjektīvas muitas ierēdņa iniciatīvas ziņā. Divās citās dalībvalstīs riska profili tika piemēroti tikai daļai importēto preču, atstājot preces, kuru importā izmantotas dažas vienkāršotas procedūras, bez profilētu kontroles mehānismu pielietojuma. |
| --- | --- |

3.14.

Grozījumi Muitas kodeksā (16) padara riska pārvaldību dalībvalstīm obligātu un nosaka termiņus, kuros tām jāievieš atbilstīgi riska kontroles mehānismi un kad muitas kontroles mehānismi jābalsta uz riska analīzi, lietojot automatizētas datu apstrādes tehnoloģijas. Būs jāpieliek papildu pūles, lai panāktu atbilstību šīm jaunajām prasībam. Revīzijā Palāta konstatēja, ka 2004. gadā riska profili nemaz netika lietoti divās dalībvalstīs, atstājot lēmumu pieņemšanu par fiziskām vai dokumentu pārbaudēm galvenokārt personiskas, subjektīvas muitas ierēdņa iniciatīvas ziņā. Divās citās dalībvalstīs riska profili tika piemēroti tikai daļai importēto preču, atstājot preces, kuru importā izmantotas dažas vienkāršotas procedūras, bez profilētu kontroles mehānismu pielietojuma.

| 3.14. | Tās divas dalībvalstis, kurās Palāta konstatēja, ka netiek lietota riska analīze, tobrīd gatavojās to darīt, un abas dalībvalstis ieviesa ievešanas sistēmas 2004. gada beigās. Tas ir svarīgs sākotnējais līmenis, taču riska analīzei par muitas pārbaužu pamatu ir plašāka mēroga ietekme. Riska analīzei ir nozīmīga loma visa veida muitas pārbaudēs, ieskaitot to ievedēju izvēli, lai tiem ļautu izmantot vienkāršotas procedūras, kā arī revīzijas pārbaužu biežumu un saturu. Sagaidāms, ka papildus drošības un drošuma jautājumiem, kuru atrisināšanai dalībvalstis ir izvirzījušas īpašus mērķus, tās pieņems dažādus vairāku ātrumu pasākumus atkarībā no muitas satiksmes apjoma un veida. |
| --- | --- |

3.14.

Tās divas dalībvalstis, kurās Palāta konstatēja, ka netiek lietota riska analīze, tobrīd gatavojās to darīt, un abas dalībvalstis ieviesa ievešanas sistēmas 2004. gada beigās. Tas ir svarīgs sākotnējais līmenis, taču riska analīzei par muitas pārbaužu pamatu ir plašāka mēroga ietekme. Riska analīzei ir nozīmīga loma visa veida muitas pārbaudēs, ieskaitot to ievedēju izvēli, lai tiem ļautu izmantot vienkāršotas procedūras, kā arī revīzijas pārbaužu biežumu un saturu. Sagaidāms, ka papildus drošības un drošuma jautājumiem, kuru atrisināšanai dalībvalstis ir izvirzījušas īpašus mērķus, tās pieņems dažādus vairāku ātrumu pasākumus atkarībā no muitas satiksmes apjoma un veida.

| 3.15. | Vienā dalībvalstī fiskālā riska profili uz robežām bija samazināti un aizvietoti ar fiskālās kontroles mehānismiem, kas balstīti uz revīziju un notiek uzņēmēju telpās. Šī stratēģija atbilst Komisijas priekšlikumam tās 2003. gada jūlija paziņojumā. Tomēr šī pieeja var vājināt muitas kontroli, jo daudzu uzņēmēju pārbaudes nenotiek pietiekami bieži. |
| --- | --- |

3.15.

Vienā dalībvalstī fiskālā riska profili uz robežām bija samazināti un aizvietoti ar fiskālās kontroles mehānismiem, kas balstīti uz revīziju un notiek uzņēmēju telpās. Šī stratēģija atbilst Komisijas priekšlikumam tās 2003. gada jūlija paziņojumā. Tomēr šī pieeja var vājināt muitas kontroli, jo daudzu uzņēmēju pārbaudes nenotiek pietiekami bieži.

| 3.15. | Komisija dalībvalstīm atgādinās par kontroles biežuma izšķirošo lomu uz revīzijas rezultātiem balstītas stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

3.15.

Komisija dalībvalstīm atgādinās par kontroles biežuma izšķirošo lomu uz revīzijas rezultātiem balstītas stratēģijas īstenošanā.

| 3.16. | Kaut arī dalībvalstis principā atzina gadījumrakstura paraugu ņemšanas kā papildu elementa nozīmi, statistiska preču paraugu ņemšana izlases veidā netiek lietota sešās no apmeklētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.16.

Kaut arī dalībvalstis principā atzina gadījumrakstura paraugu ņemšanas kā papildu elementa nozīmi, statistiska preču paraugu ņemšana izlases veidā netiek lietota sešās no apmeklētajām dalībvalstīm.

| 3.16. | Komisija turpinās ieteikt, lai Kopienas riska sistēma ietvertu nejaušības elementu sūtījumu vai deklarāciju izvēlē, kuriem tiks veikta muitas kontrole. |
| --- | --- |

3.16.

Komisija turpinās ieteikt, lai Kopienas riska sistēma ietvertu nejaušības elementu sūtījumu vai deklarāciju izvēlē, kuriem tiks veikta muitas kontrole.

| 3.17. | Lai novērtētu riska pārvaldības sistēmas ietekmīgumu un efektivitāti, muitas iestādēm ir regulāri jāuzrauga un jāpārskata muitas kontroles rezultāti, izmantojot atgriezenisko saiti no muitošanas procesa, lai atjaunotu kontroles darba analīzi un prioritāšu noteikšanu. |
| --- | --- |

3.17.

Lai novērtētu riska pārvaldības sistēmas ietekmīgumu un efektivitāti, muitas iestādēm ir regulāri jāuzrauga un jāpārskata muitas kontroles rezultāti, izmantojot atgriezenisko saiti no muitošanas procesa, lai atjaunotu kontroles darba analīzi un prioritāšu noteikšanu.

| 3.18. | Dažās muitas pārvaldēs tika ievēroti trūkumi dokumentu/fizisko pārbaužu rezultātu reģistrēšanā un ziņošanā centrālajam līmenim. Dažos gadījumos filtri tika atcelti bez attaisnojuma un vadības atļaujas. Turklāt riska profili ne vienmēr bija atbilstīgi pārskatīti, lai noskaidrotu, vai tie ir iedarbīgi, vai arī bija koordinācijas trūkums starp filiālēm, kas atbildīgas par filtru izveidošanu dažādos līmeņos (centrālajā, reģionālajā, vietējā). Nepietiekama riska profilu funkcionēšanas un muitas kontroles rezultātu uzraudzība un pārskatīšana noved pie procesa atgriezeniskās saiknes trūkuma, kas savukārt kavē gan savlaicīgu riska profilu atjaunināšanu, gan muitas veiktā kontroles darba optimālu prioritāšu noteikšanu. |
| --- | --- |

3.18.

Dažās muitas pārvaldēs tika ievēroti trūkumi dokumentu/fizisko pārbaužu rezultātu reģistrēšanā un ziņošanā centrālajam līmenim. Dažos gadījumos filtri tika atcelti bez attaisnojuma un vadības atļaujas. Turklāt riska profili ne vienmēr bija atbilstīgi pārskatīti, lai noskaidrotu, vai tie ir iedarbīgi, vai arī bija koordinācijas trūkums starp filiālēm, kas atbildīgas par filtru izveidošanu dažādos līmeņos (centrālajā, reģionālajā, vietējā). Nepietiekama riska profilu funkcionēšanas un muitas kontroles rezultātu uzraudzība un pārskatīšana noved pie procesa atgriezeniskās saiknes trūkuma, kas savukārt kavē gan savlaicīgu riska profilu atjaunināšanu, gan muitas veiktā kontroles darba optimālu prioritāšu noteikšanu.

| 3.17.-3.18. | Komisija piekrīt, ka rezultātu protokolēšana un riska profila pārskatīšana un atjaunināšana ir riska pārvaldīšanas nozīmīgi aspekti, un Komisija turpinās aicināt dalībvalstis īstenot piemērotas procedūras to izpildei. |
| --- | --- |

3.17.-3.18.

Komisija piekrīt, ka rezultātu protokolēšana un riska profila pārskatīšana un atjaunināšana ir riska pārvaldīšanas nozīmīgi aspekti, un Komisija turpinās aicināt dalībvalstis īstenot piemērotas procedūras to izpildei.

Revīziju konstatējumi par finanšu gada darījumiem

Summas, kas ir noteiktas, bet vēl nav pieejamas Komisijai (B konti)

| 3.19. | Prasījumi bez nodrošinājuma un tie, kas tiek apstrīdēti un, iespējams, var mainīties, nav jādara pieejami Komisijai, ja tā vietā dalībvalstis tos iegrāmato atsevišķos kontos (B kontos). Katra dalībvalsts reizi ceturksnī sniedz Komisijai pārskatu par saviem B kontiem. Tīrais atlikums, kas iekļauts Kopienu bilances sadaļā “Summas, ko ir parādā dalībvalstis”, ir 739,4 miljoni EUR (2003. gadā: 729,3 miljoni EUR). |
| --- | --- |

3.19.

Prasījumi bez nodrošinājuma un tie, kas tiek apstrīdēti un, iespējams, var mainīties, nav jādara pieejami Komisijai, ja tā vietā dalībvalstis tos iegrāmato atsevišķos kontos (B kontos). Katra dalībvalsts reizi ceturksnī sniedz Komisijai pārskatu par saviem B kontiem. Tīrais atlikums, kas iekļauts Kopienu bilances sadaļā “Summas, ko ir parādā dalībvalstis”, ir 739,4 miljoni EUR (2003. gadā: 729,3 miljoni EUR).

| 3.20. | Saskaņā ar Komisijas grāmatvedības dokumentiem 2004. gada 31. decembrī B kontu bruto atlikums bija 1 905,0 miljoni EUR – par 19,4 % mazāks nekā tas pats rādītājs 2003. gada 31. decembrī (2 364,3 miljoni EUR) (17). Šīs izmaiņas galvenais iemesls ir tas, ka ieraksti, kas attiecas uz Jaunzēlandes sviesta produktu importu, tika izņemti no B konta sakarā ar šīs lietas izsķiršanu (18). |
| --- | --- |

3.20.

Saskaņā ar Komisijas grāmatvedības dokumentiem 2004. gada 31. decembrī B kontu bruto atlikums bija 1 905,0 miljoni EUR – par 19,4 % mazāks nekā tas pats rādītājs 2003. gada 31. decembrī (2 364,3 miljoni EUR) (17). Šīs izmaiņas galvenais iemesls ir tas, ka ieraksti, kas attiecas uz Jaunzēlandes sviesta produktu importu, tika izņemti no B konta sakarā ar šīs lietas izsķiršanu (18).

| 3.21. | Palāta atbalsta to, ka ir pieņemta Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (19), kas uzliek dalībvalstīm par pienākumu norakstīt tradicionālo pašu resursu summas, kas nav atgūtas līdz noteiktam termiņam. Regula arī ievieš prasību dalībvalstīm sniegt aprēķinu par B kontos esošo summu, kuras atgūšana ir kļuvusi maz ticama. |
| --- | --- |

3.21.

Palāta atbalsta to, ka ir pieņemta Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (19), kas uzliek dalībvalstīm par pienākumu norakstīt tradicionālo pašu resursu summas, kas nav atgūtas līdz noteiktam termiņam. Regula arī ievieš prasību dalībvalstīm sniegt aprēķinu par B kontos esošo summu, kuras atgūšana ir kļuvusi maz ticama.

| 3.22. | Lai atzītu apmēru, kādā atgūšana ir maz ticama, Komisija ir iekļāvusi savā bilancē vērtības daļēju norakstījumu, kas balstīts uz dalībvalstu sniegto jaunāko informāciju. Kopējā norakstāmā summa ir paredzamajās robežās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Tomēr lielākā daļa dalībvalstu nav sniegušas informāciju par metodēm, kas lietotas aprēķinos. Tā rezultātā Palāta nevar apstiprināt norakstāmo summu un uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz ieteikumi, lai nodrošinātu konsekventu pieeju visās dalībvalstīs. Dalībvalstu sniegtais neatgūstamās daļas aprēķins svārstās no 10 % (12,8 miljoni EUR Apvienotajai Karalistei) līdz 96 % (118 miljoni EUR Spānijai) (20). |
| --- | --- |

3.22.

Lai atzītu apmēru, kādā atgūšana ir maz ticama, Komisija ir iekļāvusi savā bilancē vērtības daļēju norakstījumu, kas balstīts uz dalībvalstu sniegto jaunāko informāciju. Kopējā norakstāmā summa ir paredzamajās robežās salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Tomēr lielākā daļa dalībvalstu nav sniegušas informāciju par metodēm, kas lietotas aprēķinos. Tā rezultātā Palāta nevar apstiprināt norakstāmo summu un uzskata, ka Komisijai būtu jāsniedz ieteikumi, lai nodrošinātu konsekventu pieeju visās dalībvalstīs. Dalībvalstu sniegtais neatgūstamās daļas aprēķins svārstās no 10 % (12,8 miljoni EUR Apvienotajai Karalistei) līdz 96 % (118 miljoni EUR Spānijai) (20).

| 3.22. | Komisija uzskata, ka, izmantojot dalībvalstu sagatavotos novērtējumus, tā ir izpildījusi Finanšu regulā noteikto piesardzības principu. Muitas parādu atgūšana ir atkarīga no valsts tiesību aktiem un procedūrām, vienīgi dalībvalstis zina maksājuma prasības motīvu pamatojumu, zina, vai debitora rīcībā ir vai nav nepieciešamie līdzekļi, kā arī iespējamība, ka tiem pieejamā piespiedu atgūšanas procedūra būs veiksmīga. Komisija 2004. gada 9. decembra ACOR sanāksmē dalībvalstīm izskaidroja pamatprincipu, kas jāizmanto novērtējumu sagatavošanā. Komisija dalībvalstīm atgādinās par viņu atbildību sagatavot uz reālu informāciju balstītu novērtējumu. |
| --- | --- |

3.22.

Komisija uzskata, ka, izmantojot dalībvalstu sagatavotos novērtējumus, tā ir izpildījusi Finanšu regulā noteikto piesardzības principu. Muitas parādu atgūšana ir atkarīga no valsts tiesību aktiem un procedūrām, vienīgi dalībvalstis zina maksājuma prasības motīvu pamatojumu, zina, vai debitora rīcībā ir vai nav nepieciešamie līdzekļi, kā arī iespējamība, ka tiem pieejamā piespiedu atgūšanas procedūra būs veiksmīga. Komisija 2004. gada 9. decembra ACOR sanāksmē dalībvalstīm izskaidroja pamatprincipu, kas jāizmanto novērtējumu sagatavošanā. Komisija dalībvalstīm atgādinās par viņu atbildību sagatavot uz reālu informāciju balstītu novērtējumu.

| 3.23. | Līdzīgi kā iepriekšējos gados (21) Palātas revīzijās un Komisijas pārbaudēs (sk. 3.5. punktu) vairākās dalībvalstīs (Beļģijā, Vācijā, Īrijā, Itālijā, Kiprā, Polijā, Slovākijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē) tika konstatētas sistemātiskas problēmas saistībā ar B kontiem, tostarp novēloti grāmatojumi, kļūdaini grāmatojumi, izlaidumi un nepareiza grāmatojumu atcelšana. Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo samazinājumu. |
| --- | --- |

3.23.

Līdzīgi kā iepriekšējos gados (21) Palātas revīzijās un Komisijas pārbaudēs (sk. 3.5. punktu) vairākās dalībvalstīs (Beļģijā, Vācijā, Īrijā, Itālijā, Kiprā, Polijā, Slovākijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē) tika konstatētas sistemātiskas problēmas saistībā ar B kontiem, tostarp novēloti grāmatojumi, kļūdaini grāmatojumi, izlaidumi un nepareiza grāmatojumu atcelšana. Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo samazinājumu.

| 3.23. | Komisija ar attiecīgajām dalībvalstīm risina šos jautājumus, lai saņemtu paskaidrojumus un kļūdu labojumus. |
| --- | --- |

3.23.

Komisija ar attiecīgajām dalībvalstīm risina šos jautājumus, lai saņemtu paskaidrojumus un kļūdu labojumus.

Cukura nodevas

| 3.24. | Cukura nozares tirgu kopīgajā organizācijā ražotāji uzņemas finansiālu atbildību par zaudējumiem, ko rada kvotā ietilpstošās produkcijas pārpalikuma realizācija (22). Šo principu īsteno, nosakot cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas nodevas. Tās aprēķina Komisija (479,8 miljoni EUR 2002./2003. tirdzniecības gadam), un tās tiek iekasētas no dalībvalstu ražotājiem. Dalībvalstis patur 25 % no nodevām kā iekasēšanas izmaksas (23). |
| --- | --- |

3.24.

Cukura nozares tirgu kopīgajā organizācijā ražotāji uzņemas finansiālu atbildību par zaudējumiem, ko rada kvotā ietilpstošās produkcijas pārpalikuma realizācija (22). Šo principu īsteno, nosakot cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas nodevas. Tās aprēķina Komisija (479,8 miljoni EUR 2002./2003. tirdzniecības gadam), un tās tiek iekasētas no dalībvalstu ražotājiem. Dalībvalstis patur 25 % no nodevām kā iekasēšanas izmaksas (23).

| 3.25. | Palāta veica pēcpārbaudi iepriekšējam darbam saistībā ar cukura nodevām un pārbaudīja aprēķinu, kas tika pabeigts 2004. gada septembrī (tirdzniecības gadam no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam). Palāta konstatēja, ka cukura nodevu aprēķina sistēma kopumā darbojas apmierinoši, neatkarīgi no noteiktās aprēķinu metodes (24) neskaidrībām, kas jāatrisina. Palāta arī vērš uzmanību uz jautājumiem, kuros tā iesaka korektīvu rīcību: |
| --- | --- |

3.25.

Palāta veica pēcpārbaudi iepriekšējam darbam saistībā ar cukura nodevām un pārbaudīja aprēķinu, kas tika pabeigts 2004. gada septembrī (tirdzniecības gadam no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam). Palāta konstatēja, ka cukura nodevu aprēķina sistēma kopumā darbojas apmierinoši, neatkarīgi no noteiktās aprēķinu metodes (24) neskaidrībām, kas jāatrisina. Palāta arī vērš uzmanību uz jautājumiem, kuros tā iesaka korektīvu rīcību:

| 3.25. | |
| --- | --- |

3.25.

| a) | kopējā cukura nodevu summa (479,8 miljoni EUR) kļūdas pēc bija nepietiekami novērtēta par aptuveni 6 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

a)

kopējā cukura nodevu summa (479,8 miljoni EUR) kļūdas pēc bija nepietiekami novērtēta par aptuveni 6 miljoniem EUR;

| a) | Labojumi tiks veikti automātiski 2005. gada iemaksu aprēķināšanas laikā, kurā jāiekļauj iepriekšējo tirdzniecības gadu aprēķini un periodu ziņojumi. |
| --- | --- |

a)

Labojumi tiks veikti automātiski 2005. gada iemaksu aprēķināšanas laikā, kurā jāiekļauj iepriekšējo tirdzniecības gadu aprēķini un periodu ziņojumi.

| b) | par diviem galvenajiem datu avotiem, uz kuru pamata veikti aprēķini: |
| --- | --- |

b)

par diviem galvenajiem datu avotiem, uz kuru pamata veikti aprēķini:

| b) | |
| --- | --- |

b)

| | i) | EK Statistikas biroja COMEXT datu bāzē (25) dati par eksportētā inulīna sīrupa daudzumu bija neprecīzi, tādēļ Komisijai bija jālieto citi dati no dalībvalstīm, kaut arī tas ir pretrunā ar regulu; |
| --- | --- | --- |

i)

EK Statistikas biroja COMEXT datu bāzē (25) dati par eksportētā inulīna sīrupa daudzumu bija neprecīzi, tādēļ Komisijai bija jālieto citi dati no dalībvalstīm, kaut arī tas ir pretrunā ar regulu;

| | i) | Tiks pielāgota Regula (EK) Nr. 314/2002, proti, lai precizētu šā aprēķina īpašo kārtību; |
| --- | --- | --- |

i)

Tiks pielāgota Regula (EK) Nr. 314/2002, proti, lai precizētu šā aprēķina īpašo kārtību;

| | ii) | Komisija regulāri nepārbaudīja dalībvalstu sniegtos ziņojumus. Komisija arī joprojām nav sniegusi norādījumus par labāko praksi kontroles mehānismu koncepcijā, lai nodrošinātu šo ziņojumu ticamību, kā ieteikts Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 20/2000 (26). |
| --- | --- | --- |

ii)

Komisija regulāri nepārbaudīja dalībvalstu sniegtos ziņojumus. Komisija arī joprojām nav sniegusi norādījumus par labāko praksi kontroles mehānismu koncepcijā, lai nodrošinātu šo ziņojumu ticamību, kā ieteikts Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 20/2000 (26).

| | ii) | dalībvalstīm tika izteikti ieteikumi viņu kontrolmehānisma projektiem. Komisija, veidojot kontroles mehānismu jaunajam cukura režīmam, ņems vērā Palātas atzinumus, kā arī pašas veiktās revīzijas |
| --- | --- | --- |

ii)

dalībvalstīm tika izteikti ieteikumi viņu kontrolmehānisma projektiem. Komisija, veidojot kontroles mehānismu jaunajam cukura režīmam, ņems vērā Palātas atzinumus, kā arī pašas veiktās revīzijas

| 3.26. | Turklāt, kā minēts Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/91 (27), Komisijas pašreizējā uzskaites sistēmā joprojām nav iespējama galīga saskaņošana starp ieņēmumiem un izdevumiem, ko finansē no cukura nodevām. |
| --- | --- |

3.26.

Turklāt, kā minēts Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/91 (27), Komisijas pašreizējā uzskaites sistēmā joprojām nav iespējama galīga saskaņošana starp ieņēmumiem un izdevumiem, ko finansē no cukura nodevām.

| 3.26. | Nav jāveic šāda uzskaites saskaņošana starp resursiem, kas nāk no iemaksām, un budžeta izdevumiem. Padomes pašreizējie noteikumi, kas paredz aprēķinu metodi, tiešām neievieš šo divu elementu vienlīdzību. Nepieciešamības gadījumā salīdzinājumus var veikt ārpus uzskaites sistēmas. |
| --- | --- |

3.26.

Nav jāveic šāda uzskaites saskaņošana starp resursiem, kas nāk no iemaksām, un budžeta izdevumiem. Padomes pašreizējie noteikumi, kas paredz aprēķinu metodi, tiešām neievieš šo divu elementu vienlīdzību. Nepieciešamības gadījumā salīdzinājumus var veikt ārpus uzskaites sistēmas.

PVN/NKI pašu resursi

Ievads

| 3.27. | Pretēji ES ieņēmumiem, ko nodrošina tradicionālie pašu resursi, PVN un NKI pašu resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos skaitļus), un revīzijas gaitā mēģina novērtēt Komisijas datu apstrādes sistēmu līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptver gada budžeta noteikšanu un izpildi dalībvalstu ikmēneša maksājumu jomā. Revīzija tālāk pievēršas Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka ES ieņēmumi tiek pareizi noteikti un iekasēti. PVN/NKI pašu resursu īpaši aspekti ir atsevišķu revīziju subjekts. |
| --- | --- |

3.27.

Pretēji ES ieņēmumiem, ko nodrošina tradicionālie pašu resursi, PVN un NKI pašu resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos skaitļus), un revīzijas gaitā mēģina novērtēt Komisijas datu apstrādes sistēmu līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptver gada budžeta noteikšanu un izpildi dalībvalstu ikmēneša maksājumu jomā. Revīzija tālāk pievēršas Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka ES ieņēmumi tiek pareizi noteikti un iekasēti. PVN/NKI pašu resursu īpaši aspekti ir atsevišķu revīziju subjekts.

| 3.28. | Palātas atsevišķas revīzijas saistībā ar PVN un NKI pašu resursiem aptvēra Komisijas kontroles mehānismus dalībvalstu Eiropas kontu sistēmas (EKS 95) (28) aprakstiem, vidējās svērtās PVN likmes (VSL) aprēķinu dalībvalstu PVN deklarācijās (29) un pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstu statistikas birojos. |
| --- | --- |

3.28.

Palātas atsevišķas revīzijas saistībā ar PVN un NKI pašu resursiem aptvēra Komisijas kontroles mehānismus dalībvalstu Eiropas kontu sistēmas (EKS 95) (28) aprakstiem, vidējās svērtās PVN likmes (VSL) aprēķinu dalībvalstu PVN deklarācijās (29) un pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstu statistikas birojos.

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

| 3.29. | Komisijas pārbaudes pasākumi, ko veica sadarbībā ar dalībvalstīm, ir būtisks elements ar PVN/NKI saistīto pašu resursu kontroles sistēmā. Palāta izvērtēja to vienību darbu, kas veic šīs pārbaudes. |
| --- | --- |

3.29.

Komisijas pārbaudes pasākumi, ko veica sadarbībā ar dalībvalstīm, ir būtisks elements ar PVN/NKI saistīto pašu resursu kontroles sistēmā. Palāta izvērtēja to vienību darbu, kas veic šīs pārbaudes.

PVN pašu resursi

| 3.30. | Attiecībā uz PVN pašu resursiem, 2004. finanšu gadā veicot pārbaudes uz vietas, Komisija formulēja 28 jaunas atrunas (30) saistībā ar īpašiem elementiem dalībvalstu PVN deklarācijās (31). Šīs pārbaudes un atskaites par to rezultātiem tika sagatavotas kvalitatīvi. Tomēr, ņemot vērā ierobežotos resursus, Komisijai ir grūti saglabāt pārbaužu apmeklējumus dalībvalstīs tādā pašā kvalitātē un biežumā kā pirms paplašināšanās (32). Turklāt maz bija paveikts attiecībā uz turpmāku rīcību saistībā ar revīzijas apsvērumiem par atrunām (tikai sešas atrunas tika atceltas gada laikā) un tādējādi 107 palika 2004. gada beigās. Šīs atrunas bieži aptver vairākus finanšu gadus, un četras no tām attiecas uz PVN deklarācijām, kas iesniegtas pirms vairāk nekā desmit gadiem. Komisija nav novērtējusi to finansiālās sekas. |
| --- | --- |

3.30.

Attiecībā uz PVN pašu resursiem, 2004. finanšu gadā veicot pārbaudes uz vietas, Komisija formulēja 28 jaunas atrunas (30) saistībā ar īpašiem elementiem dalībvalstu PVN deklarācijās (31). Šīs pārbaudes un atskaites par to rezultātiem tika sagatavotas kvalitatīvi. Tomēr, ņemot vērā ierobežotos resursus, Komisijai ir grūti saglabāt pārbaužu apmeklējumus dalībvalstīs tādā pašā kvalitātē un biežumā kā pirms paplašināšanās (32). Turklāt maz bija paveikts attiecībā uz turpmāku rīcību saistībā ar revīzijas apsvērumiem par atrunām (tikai sešas atrunas tika atceltas gada laikā) un tādējādi 107 palika 2004. gada beigās. Šīs atrunas bieži aptver vairākus finanšu gadus, un četras no tām attiecas uz PVN deklarācijām, kas iesniegtas pirms vairāk nekā desmit gadiem. Komisija nav novērtējusi to finansiālās sekas.

| 3.30. | Komisijas veiktā analīze rāda, cik sarežģīti ir novērtēt atrunu finansiālo ietekmi, jo tās galvenokārt attiecas uz gadījumiem, kur trūkst ticamu datu. Tās pārsvarā ir noteiktas, lai dalībvalstīm uzliktu pienākumu meklēt kvantitatīvus datus un pieņemamu metodiku. Galu galā 2003. gadā Komisija darīja zināmu savu gatavību vajadzības gadījumā ilgstošas atrunas iesniegt Eiropas Kopienu Tiesā. Tas jau ir pierādījis savu efektivitāti divu dalībvalstu gadījumā, kas izpildīja Kopienas prasības, kamēr pārkāpumu izmeklēšanas procedūra vēl bija sagatavošanas stadijā. Komisija apzinās darba apjoma palielināšanos paplašināšanās rezultātā un pārbauda, kādā veidā vislabāk izmantot tās resursus, lai saglabātu pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

3.30.

Komisijas veiktā analīze rāda, cik sarežģīti ir novērtēt atrunu finansiālo ietekmi, jo tās galvenokārt attiecas uz gadījumiem, kur trūkst ticamu datu. Tās pārsvarā ir noteiktas, lai dalībvalstīm uzliktu pienākumu meklēt kvantitatīvus datus un pieņemamu metodiku. Galu galā 2003. gadā Komisija darīja zināmu savu gatavību vajadzības gadījumā ilgstošas atrunas iesniegt Eiropas Kopienu Tiesā. Tas jau ir pierādījis savu efektivitāti divu dalībvalstu gadījumā, kas izpildīja Kopienas prasības, kamēr pārkāpumu izmeklēšanas procedūra vēl bija sagatavošanas stadijā. Komisija apzinās darba apjoma palielināšanos paplašināšanās rezultātā un pārbauda, kādā veidā vislabāk izmantot tās resursus, lai saglabātu pārbaužu kvalitāti.

Pārbaudes, kas veiktas par vidējās svērtās PVN likmes aprēķinu dalībvalstu PVN deklarācijās

| 3.31. | Dalībvalstīm, kas piemēro dažādas PVN likmes, ir jāaprēķina vidējā svērtā likme (VSL), ko Komisija izmanto, aprēķinot PVN pašu resursus. Jebkura kļūda šajā aprēķinā ietekmētu PVN bāzi, ko izmanto pašu resursu aprēķinam, un tādējādi var ietekmēt samaksāto PVN pašu resursu summu. Palāta veica revīziju par Komisijas pārbaudēm saistībā ar šo sistēmas aspektu, pārbaudīja VSL aprēķinus piecās dalībvalstīs (33) un salīdzināja, vai tie atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām (34). |
| --- | --- |

3.31.

Dalībvalstīm, kas piemēro dažādas PVN likmes, ir jāaprēķina vidējā svērtā likme (VSL), ko Komisija izmanto, aprēķinot PVN pašu resursus. Jebkura kļūda šajā aprēķinā ietekmētu PVN bāzi, ko izmanto pašu resursu aprēķinam, un tādējādi var ietekmēt samaksāto PVN pašu resursu summu. Palāta veica revīziju par Komisijas pārbaudēm saistībā ar šo sistēmas aspektu, pārbaudīja VSL aprēķinus piecās dalībvalstīs (33) un salīdzināja, vai tie atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām (34).

| 3.32. | Saistībā ar 29 īpašajām atrunām par VSL Palāta konstatēja, ka vairākas no tām nav atrisinātas pārāk ilgi (35). Pēc atrunas pieņemšanas dalībvalstīm tika dots neierobežots laiks, lai atrisinātu problēmu. |
| --- | --- |

3.32.

Saistībā ar 29 īpašajām atrunām par VSL Palāta konstatēja, ka vairākas no tām nav atrisinātas pārāk ilgi (35). Pēc atrunas pieņemšanas dalībvalstīm tika dots neierobežots laiks, lai atrisinātu problēmu.

| 3.32. | Nepastāv tiesiskas sankcijas, kuras Komisija varētu izmantot, lai dalībvalstis piespiestu ātri uzlabot informācijas avotus vai aprēķinu metodes, jo pat pārkāpumu izmeklēšanas procedūra sniedz iespējamu risinājumu ilgākā laika posmā. Tomēr esošās atrunas no jauna tiek izskatītas katras kontroles laikā un secīgi kontroles ziņojumi atspoguļo diskusiju virzību par katru atrunu. Austrijas gadījumā ir veikts nozīmīgs progress, kas, līdzko Komisija saņems apstiprinātus grozījumus, ļaus atcelt atrunas, kuras noteica gan Austrija, gan Komisija. |
| --- | --- |

3.32.

Nepastāv tiesiskas sankcijas, kuras Komisija varētu izmantot, lai dalībvalstis piespiestu ātri uzlabot informācijas avotus vai aprēķinu metodes, jo pat pārkāpumu izmeklēšanas procedūra sniedz iespējamu risinājumu ilgākā laika posmā. Tomēr esošās atrunas no jauna tiek izskatītas katras kontroles laikā un secīgi kontroles ziņojumi atspoguļo diskusiju virzību par katru atrunu. Austrijas gadījumā ir veikts nozīmīgs progress, kas, līdzko Komisija saņems apstiprinātus grozījumus, ļaus atcelt atrunas, kuras noteica gan Austrija, gan Komisija.

| 3.33. | No otras puses, Komisija neizdarīja atrunas sistemātisku nepilnību gadījumos (36) VSL aprēķinā. |
| --- | --- |

3.33.

No otras puses, Komisija neizdarīja atrunas sistemātisku nepilnību gadījumos (36) VSL aprēķinā.

| 3.33. | Palātas zemsvītras piezīmē minētajā piemērā par Itāliju Komisija pieņēma aptuveno informāciju, lai nelielam skaitam izstrādājumu piešķirtu PVN likmi. Šiem izstrādājumiem ir zināmi izdevumi, taču nav pieejama specifiska informācija par dažādu PVN likmju piemērošanu vai to atcelšanu. Bruto ieguldījumam pamatkapitālā tiek izmantota viena aptuvena procentu likme, lai izšķirtu standarta un samazinātās likmes. Itālija šo nodokļu politiku var nodrošināt tikai ierobežotu laika posmu. Attiecīgās kontroles laikā Komisija apstiprināja šo aprēķinu veikšanai nepieciešamās informācijas iztrūkumu. Komisija pieņēma šo ar aptuvenu novērtējumu pamatoto dalījumu vienīgi izņēmuma kārtā uz divu gadu ilgu periodu, kas vēlāk tika pagarināts līdz četriem gadiem. Komisija pēdējā kontroles ziņojumā jau paziņoja, ka šī prakse vairs netiks pieņemta. |
| --- | --- |

3.33.

Palātas zemsvītras piezīmē minētajā piemērā par Itāliju Komisija pieņēma aptuveno informāciju, lai nelielam skaitam izstrādājumu piešķirtu PVN likmi. Šiem izstrādājumiem ir zināmi izdevumi, taču nav pieejama specifiska informācija par dažādu PVN likmju piemērošanu vai to atcelšanu. Bruto ieguldījumam pamatkapitālā tiek izmantota viena aptuvena procentu likme, lai izšķirtu standarta un samazinātās likmes. Itālija šo nodokļu politiku var nodrošināt tikai ierobežotu laika posmu. Attiecīgās kontroles laikā Komisija apstiprināja šo aprēķinu veikšanai nepieciešamās informācijas iztrūkumu. Komisija pieņēma šo ar aptuvenu novērtējumu pamatoto dalījumu vienīgi izņēmuma kārtā uz divu gadu ilgu periodu, kas vēlāk tika pagarināts līdz četriem gadiem. Komisija pēdējā kontroles ziņojumā jau paziņoja, ka šī prakse vairs netiks pieņemta.

| 3.34. | Komisijā Budžeta ģenerāldirektorāts (Budžeta ĢD) ir deleģējis ievērojamu daļu pārbaužu VSL aprēķinā EK Statistikas birojam un dažus aprēķina fiskālos aspektus – Nodokļu un muitas apvienības ģenerāldirektorātam (ĢD TAXUD). To attiecīgie uzdevumi un pienākumi Palātas revīzijas laikā nebija oficiāli dokumentēti. |
| --- | --- |

3.34.

Komisijā Budžeta ģenerāldirektorāts (Budžeta ĢD) ir deleģējis ievērojamu daļu pārbaužu VSL aprēķinā EK Statistikas birojam un dažus aprēķina fiskālos aspektus – Nodokļu un muitas apvienības ģenerāldirektorātam (ĢD TAXUD). To attiecīgie uzdevumi un pienākumi Palātas revīzijas laikā nebija oficiāli dokumentēti.

| 3.34. | Budžeta ĢD saglabā vispārējo atbildību par vidējo svērto likmi, taču tas no Statistikas biroja saņem tehnisku atbalstu attiecībā uz ekonomisko nozaru koeficentu un no TAXUD – attiecībā uz PVN likmes piemērošanu precēm un pakalpojumiem. Palātas komentāra rezultātā trīs ģenerāldirektorāti parakstīja saprašanās memorandu, kas precizē šīs funkcijas un attiecas arī uz citām sadarbības jomām, kurš stājās spēkā 2005. gada septembrī. |
| --- | --- |

3.34.

Budžeta ĢD saglabā vispārējo atbildību par vidējo svērto likmi, taču tas no Statistikas biroja saņem tehnisku atbalstu attiecībā uz ekonomisko nozaru koeficentu un no TAXUD – attiecībā uz PVN likmes piemērošanu precēm un pakalpojumiem. Palātas komentāra rezultātā trīs ģenerāldirektorāti parakstīja saprašanās memorandu, kas precizē šīs funkcijas un attiecas arī uz citām sadarbības jomām, kurš stājās spēkā 2005. gada septembrī.

NKI pašu resursi

| 3.35. | Attiecībā uz NKI pašu resursiem Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica tiešu to pakārtoto nacionālo kontu pārbaudi, uz kuru datiem pamatojas NKI anketu (37) aizpildīšana. Tomēr Komisija ir sākusi veidot vienību, kas nodarbosies ar valsts pārskatu un dalībvalstu nacionālo kontu pārbaudi. |
| --- | --- |

3.35.

Attiecībā uz NKI pašu resursiem Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica tiešu to pakārtoto nacionālo kontu pārbaudi, uz kuru datiem pamatojas NKI anketu (37) aizpildīšana. Tomēr Komisija ir sākusi veidot vienību, kas nodarbosies ar valsts pārskatu un dalībvalstu nacionālo kontu pārbaudi.

| 3.36. | Kopš 2003. gada Kopienas tiesību akti paredz, ka dalībvalstis nosūta Komisijai gada pārskata ziņojumu par NKI datu kvalitāti. Ziņojumā jāiekļauj informācija, kas nepieciešama, lai parādītu, kā iegūts kopējais NKI skaitlis, un jo īpaši jāapraksta jebkuras būtiskas izmaiņas procedūrās un izmantotajā pamata statistikas informācijā, kā arī jāizskaidro agrāko NKI novērtējumu pārskatīšana. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 3. punktu šā ziņojuma saturam un formātam jāatbilst Komisijas noteiktajām vadlīnijām (38). |
| --- | --- |

3.36.

Kopš 2003. gada Kopienas tiesību akti paredz, ka dalībvalstis nosūta Komisijai gada pārskata ziņojumu par NKI datu kvalitāti. Ziņojumā jāiekļauj informācija, kas nepieciešama, lai parādītu, kā iegūts kopējais NKI skaitlis, un jo īpaši jāapraksta jebkuras būtiskas izmaiņas procedūrās un izmantotajā pamata statistikas informācijā, kā arī jāizskaidro agrāko NKI novērtējumu pārskatīšana. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 3. punktu šā ziņojuma saturam un formātam jāatbilst Komisijas noteiktajām vadlīnijām (38).

| 3.37. | 2004. gadā iesniegto kvalitātes ziņojumu pārskatīšana parāda, ka:






  a) | dažas dalībvalstis nav ievērojušas vadlīnijas par saturu un formātu; |
| --- | --- | --- |

3.37.

2004. gadā iesniegto kvalitātes ziņojumu pārskatīšana parāda, ka:

a)

dažas dalībvalstis nav ievērojušas vadlīnijas par saturu un formātu;

| b) | būtiski atšķiras sniegtās informācijas daudzums un detalizācijas pakāpe; |
| --- | --- |

b)

būtiski atšķiras sniegtās informācijas daudzums un detalizācijas pakāpe;

| c) | nav sniegta informācija par NKI un tā sastāvdaļu kvalitātes pētījumu rezultātiem, kaut arī vadlīnijās šāda informācija ir prasīta. |
| --- | --- |

c)

nav sniegta informācija par NKI un tā sastāvdaļu kvalitātes pētījumu rezultātiem, kaut arī vadlīnijās šāda informācija ir prasīta.

| 3.37. | Kvalitātes ziņojumi pirmo reizi tika iesniegti 2004. gadā un salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem radīja nozīmīgu uzlabojumu anketās sniegtajā informācijā. Nav neparasti vai pārsteidzoši novērot, ka jaunās vadlīnijas, lietojot tās pirmo reizi, tika zināmā mērā skaidrotas atšķirīgi. NKI komiteja 2005. gada jūlija sanāksmē atbalstīja Statistikas biroja priekšlikumu par vadlīniju izvēršanu, lai šogad nodrošinātu saskaņotāku rezultātu. |
| --- | --- |

3.37.

Kvalitātes ziņojumi pirmo reizi tika iesniegti 2004. gadā un salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem radīja nozīmīgu uzlabojumu anketās sniegtajā informācijā. Nav neparasti vai pārsteidzoši novērot, ka jaunās vadlīnijas, lietojot tās pirmo reizi, tika zināmā mērā skaidrotas atšķirīgi. NKI komiteja 2005. gada jūlija sanāksmē atbalstīja Statistikas biroja priekšlikumu par vadlīniju izvēršanu, lai šogad nodrošinātu saskaņotāku rezultātu.

Komisijas kontroles mehānismi EKS 95 aprakstiem

| 3.38. | Svarīga Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu daļa saistībā ar NKI pašu resursiem attiecās uz EKS 95 aprakstiem. NKI un pakārtotie nacionālie konti, kas ir pamatā NKI pašu resursu aprēķinam, dalībvalstīm jāsagatavo saskaņā ar EKS 95. Šim nolūkam dalībvalstīm ir jāizveido EKS apraksti jeb katrai valstij atbilstoši to metožu un procedūru apraksti, ko tās lieto kopējās NKI vērtības un pakārtoto valsts kontu aprēķinos. |
| --- | --- |

3.38.

Svarīga Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu daļa saistībā ar NKI pašu resursiem attiecās uz EKS 95 aprakstiem. NKI un pakārtotie nacionālie konti, kas ir pamatā NKI pašu resursu aprēķinam, dalībvalstīm jāsagatavo saskaņā ar EKS 95. Šim nolūkam dalībvalstīm ir jāizveido EKS apraksti jeb katrai valstij atbilstoši to metožu un procedūru apraksti, ko tās lieto kopējās NKI vērtības un pakārtoto valsts kontu aprēķinos.

| 3.39. | Lai izvērtētu, cik iedarbīgi ir pārbaudes mehānismi, kas nodrošina, ka dalībvalstis ievēro EKS 95 prasības, Palāta novērtēja, kā Komisija ir veikusi šīs pārbaudes NKI aprakstiem EKS 95 15 pirmspievienošanās dalībvalstīs (39). |
| --- | --- |

3.39.

Lai izvērtētu, cik iedarbīgi ir pārbaudes mehānismi, kas nodrošina, ka dalībvalstis ievēro EKS 95 prasības, Palāta novērtēja, kā Komisija ir veikusi šīs pārbaudes NKI aprakstiem EKS 95 15 pirmspievienošanās dalībvalstīs (39).

| 3.40. | NKI apraksti bija jāiesniedz Komisijai līdz 2000. gada beigām. Kaut arī lielākā daļa dalībvalstu iesniedza savus aprakstus 2001. gadā, Francija un Luksemburga tos iesniedza tikai attiecīgi 2003. un 2004. gadā. |
| --- | --- |

3.40.

NKI apraksti bija jāiesniedz Komisijai līdz 2000. gada beigām. Kaut arī lielākā daļa dalībvalstu iesniedza savus aprakstus 2001. gadā, Francija un Luksemburga tos iesniedza tikai attiecīgi 2003. un 2004. gadā.

| 3.40. | Komisija pastāvīgi mudināja Franciju un Luksemburgu iesniegt pārskatus. |
| --- | --- |

3.40.

Komisija pastāvīgi mudināja Franciju un Luksemburgu iesniegt pārskatus.

| 3.41. | Izveidojot NKI apraksta novērtējuma anketu (GIAQ) (40), Komisija ir uzlabojusi kontroles pieeju sistemātiska un strukturēta instrumenta izveidē pārbaužu veikšanai. Tomēr Komisija nepārliecinājās, vai valstu statistikas biroji faktiski izmanto aprakstos raksturotās sistēmas un metodes. |
| --- | --- |

3.41.

Izveidojot NKI apraksta novērtējuma anketu (GIAQ) (40), Komisija ir uzlabojusi kontroles pieeju sistemātiska un strukturēta instrumenta izveidē pārbaužu veikšanai. Tomēr Komisija nepārliecinājās, vai valstu statistikas biroji faktiski izmanto aprakstos raksturotās sistēmas un metodes.

| 3.41. | Daudzos gadījumos dalībvalstis savos pārskatos apraksta grāmatvedības vājās puses un paredzētos uzlabojumus. Komisija uzskata, ka pastāv tikai zema riska iespēja, ka pārskatā aprakstītās sistēmas un metodes patiesībā netiek piemērotas. Šādu uzskatu pamato fakts, ka daudzas dalībvalstis savus pārskatus vai to izvilkumus ir publicējušas. |
| --- | --- |

3.41.

Daudzos gadījumos dalībvalstis savos pārskatos apraksta grāmatvedības vājās puses un paredzētos uzlabojumus. Komisija uzskata, ka pastāv tikai zema riska iespēja, ka pārskatā aprakstītās sistēmas un metodes patiesībā netiek piemērotas. Šādu uzskatu pamato fakts, ka daudzas dalībvalstis savus pārskatus vai to izvilkumus ir publicējušas.

| 3.42. | Komisijas aprakstu pārbaužu dokumentācija bija nepilnīga. Dokumentēti bija tikai tie gadījumi, kuros Komisija ievēroja problēmas vai nenokārtotus jautājumus. Šāda pieeja nesniedz pilnīgu revīzijas taku par Komisijas veiktajām pārbaudēm, tādējādi samazinot to ticamību un spēju tās revidēt. |
| --- | --- |

3.42.

Komisijas aprakstu pārbaužu dokumentācija bija nepilnīga. Dokumentēti bija tikai tie gadījumi, kuros Komisija ievēroja problēmas vai nenokārtotus jautājumus. Šāda pieeja nesniedz pilnīgu revīzijas taku par Komisijas veiktajām pārbaudēm, tādējādi samazinot to ticamību un spēju tās revidēt.

| 3.42. | Komisija pārbauda pārskatus, izmantojot GIAQ kā pārbaudes sarakstu, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis atspoguļo tos pašus jautājumus. No dalībvalstīm nosūtītajiem jautājumiem, lai sagatavotu NKI pārbaudes uz vietas, var skaidri secināt, ka jautājumu apkopošanai tiek izmantots GIAQ. Komisija nolēma, ka tādas detalizētas informācijas izstrādāšana par visiem GIAQ jautājumiem, kas neatbilst NKI pārbaužu jautājumiem uz vietas, nav lietderīga vai rentabla, jo Komisija nespēs pieņemamā termiņā veikt analīzi par pārskatiem. |
| --- | --- |

3.42.

Komisija pārbauda pārskatus, izmantojot GIAQ kā pārbaudes sarakstu, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis atspoguļo tos pašus jautājumus. No dalībvalstīm nosūtītajiem jautājumiem, lai sagatavotu NKI pārbaudes uz vietas, var skaidri secināt, ka jautājumu apkopošanai tiek izmantots GIAQ. Komisija nolēma, ka tādas detalizētas informācijas izstrādāšana par visiem GIAQ jautājumiem, kas neatbilst NKI pārbaužu jautājumiem uz vietas, nav lietderīga vai rentabla, jo Komisija nespēs pieņemamā termiņā veikt analīzi par pārskatiem.

Prettiesiskas darbības

| 3.43. | Pilnīgums ir svarīgs NKI aspekts, lai nodrošinātu uzticamu pamatu NKI pašu resursu taisnīgam sadalījumam starp dalībvalstīm. EKS 95 paredz, ka visas prettiesisko darbību kategorijas jāiekļauj NKI. Komisija ir lūgusi dalībvalstis sākumā novērtēt atsevišķas prettiesisku darbību kategorijas (41). |
| --- | --- |

3.43.

Pilnīgums ir svarīgs NKI aspekts, lai nodrošinātu uzticamu pamatu NKI pašu resursu taisnīgam sadalījumam starp dalībvalstīm. EKS 95 paredz, ka visas prettiesisko darbību kategorijas jāiekļauj NKI. Komisija ir lūgusi dalībvalstis sākumā novērtēt atsevišķas prettiesisku darbību kategorijas (41).

| 3.44. | No Komisijas veiktajām EKS 95 aprakstu pārbaudēm var secināt, ka tikai dažas dalībvalstis ir iekļāvušas šādus novērtējumus NKI, vēl jo vairāk dažādus prettiesisku darbību veidus. Līdz ar to NKI novērtējumi nav pilnībā salīdzināmi, tādējādi ietekmējot NKI pašu resursu aprēķinu, un pilnībā neatbilst EKS 95 prasībām. |
| --- | --- |

3.44.

No Komisijas veiktajām EKS 95 aprakstu pārbaudēm var secināt, ka tikai dažas dalībvalstis ir iekļāvušas šādus novērtējumus NKI, vēl jo vairāk dažādus prettiesisku darbību veidus. Līdz ar to NKI novērtējumi nav pilnībā salīdzināmi, tādējādi ietekmējot NKI pašu resursu aprēķinu, un pilnībā neatbilst EKS 95 prasībām.

| 3.44. | Komisija aktīvi mudina dalībvalstis NKI iekļaut nelegālās darbības. Tomēr iekļaušana tiek pieprasīta vienīgi sākot no 2002. gada (gads, no kura EKS 95 attiecas uz pašu resursiem). Par šiem gadiem vēl var tikt veiktas revīzijas pārbaudes. Dalībvalstīm šajā ziņā līdz 2006. gadam ir jāievēro EKS 95, pirms tiek noteiktas iespējamās atrunas. |
| --- | --- |

3.44.

Komisija aktīvi mudina dalībvalstis NKI iekļaut nelegālās darbības. Tomēr iekļaušana tiek pieprasīta vienīgi sākot no 2002. gada (gads, no kura EKS 95 attiecas uz pašu resursiem). Par šiem gadiem vēl var tikt veiktas revīzijas pārbaudes. Dalībvalstīm šajā ziņā līdz 2006. gadam ir jāievēro EKS 95, pirms tiek noteiktas iespējamās atrunas.

Starppatēriņš

| 3.45. | EKS 95 paredz, ka uzņēmumu veiktie zemas vērtības pirkumi (nelieli instrumenti, kuru vērtība ir zemāka par EUR 500) jāuzskata par starppatēriņu. Dalībvalstīm, kurās pastāv atkāpe no šā noteikuma, ir jāpielāgojas EKS prasībai. |
| --- | --- |

3.45.

EKS 95 paredz, ka uzņēmumu veiktie zemas vērtības pirkumi (nelieli instrumenti, kuru vērtība ir zemāka par EUR 500) jāuzskata par starppatēriņu. Dalībvalstīm, kurās pastāv atkāpe no šā noteikuma, ir jāpielāgojas EKS prasībai.

| 3.46. | Divās no astoņām dalībvalstīm (42), kurās notika revīzija (Beļģija un Īrija), uzņēmējdarbības grāmatvedības noteikumos nav sliekšņa un nav veikts pielāgojums, lai panāktu atbilstību EKS 95. Komisija pieņēma šādu stāvokli pēc sarunām ar šīm divām dalībvalstīm, neturpinot meklēt pierādījumus tam, ka šī novirze no EKS 95 nav būtiska. |
| --- | --- |

3.46.

Divās no astoņām dalībvalstīm (42), kurās notika revīzija (Beļģija un Īrija), uzņēmējdarbības grāmatvedības noteikumos nav sliekšņa un nav veikts pielāgojums, lai panāktu atbilstību EKS 95. Komisija pieņēma šādu stāvokli pēc sarunām ar šīm divām dalībvalstīm, neturpinot meklēt pierādījumus tam, ka šī novirze no EKS 95 nav būtiska.

| 3.46. | Gan Beļģijā, gan Īrijā nav zināms, kādus limitus piemēro uzņēmumi, jo nepastāv nodokļu vai grāmatvedības sliekšņi. Tā kā šādā gadījumā nav zināms, kādai jābūt iespējamās korekcijas formai vai apjomam, Komisija nolēma, ka drošāk ir korekciju nepiemērot. |
| --- | --- |

3.46.

Gan Beļģijā, gan Īrijā nav zināms, kādus limitus piemēro uzņēmumi, jo nepastāv nodokļu vai grāmatvedības sliekšņi. Tā kā šādā gadījumā nav zināms, kādai jābūt iespējamās korekcijas formai vai apjomam, Komisija nolēma, ka drošāk ir korekciju nepiemērot.

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

| 3.47. | Kopienas tiesību akti nacionālā kopienākuma (43) saskaņošanas jomā prasa īpašas pūles, lai uzlabotu dalībvalstu NKI apkopošanas praksi un izplatītu labāko pieredzi šajā jomā. Tie arī paredz veikt pasākumus, lai padarītu NKI datus salīdzināmākus, uzticamākus un pilnīgākus. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā statistikas birojos bija izveidotas un kā īstenotas pārraudzības un kontroles sistēmas nacionālo kontu apkopošanai septiņās dalībvalstīs (44). |
| --- | --- |

3.47.

Kopienas tiesību akti nacionālā kopienākuma (43) saskaņošanas jomā prasa īpašas pūles, lai uzlabotu dalībvalstu NKI apkopošanas praksi un izplatītu labāko pieredzi šajā jomā. Tie arī paredz veikt pasākumus, lai padarītu NKI datus salīdzināmākus, uzticamākus un pilnīgākus. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā statistikas birojos bija izveidotas un kā īstenotas pārraudzības un kontroles sistēmas nacionālo kontu apkopošanai septiņās dalībvalstīs (44).

| 3.48. | Palāta atzīmē, ka dalībvalstu starpā pastāv būtiskas atšķirības šo pārraudzības un kontroles sistēmu elementu pastāvēšanas un īstenošanas ziņā attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu:






  a) | formālas un strukturētas riska analīzes veiktspēja attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu (45); |
| --- | --- | --- |

3.48.

Palāta atzīmē, ka dalībvalstu starpā pastāv būtiskas atšķirības šo pārraudzības un kontroles sistēmu elementu pastāvēšanas un īstenošanas ziņā attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu:

a)

formālas un strukturētas riska analīzes veiktspēja attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu (45);

| b) | tādu nolīgumu vai līdzīgu vienošanos pastāvēšana starp valstu pārskatu nodaļām un vienībām, kas sniedz statistikas pamatdatus, kuros norādīti nosacījumi datu kvalitātei un nodošanai (46); |
| --- | --- |

b)

tādu nolīgumu vai līdzīgu vienošanos pastāvēšana starp valstu pārskatu nodaļām un vienībām, kas sniedz statistikas pamatdatus, kuros norādīti nosacījumi datu kvalitātei un nodošanai (46);

| c) | statistikas pārskatiem pievienotu “kvalitātes ziņojumu” sistemātiska izstrāde (47); |
| --- | --- |

c)

statistikas pārskatiem pievienotu “kvalitātes ziņojumu” sistemātiska izstrāde (47);

| d) | nacionālo pārskatu apkopošanas administrācijas īstenoto pārraudzības kontroles mehānismu dokumentēšana (45); |
| --- | --- |

d)

nacionālo pārskatu apkopošanas administrācijas īstenoto pārraudzības kontroles mehānismu dokumentēšana (45);

| e) | iekšējo revīziju veikšana par statistikas datu vākšanas un apkopošanas procesu (45). |
| --- | --- |

e)

iekšējo revīziju veikšana par statistikas datu vākšanas un apkopošanas procesu (45).

| 3.49. | Palāta uzsver, ka atšķirības pārraudzības un kontroles sistēmu pastāvēšanā un īstenošanā varētu novest pie nacionālo kontu dažādām ticamības, salīdzināmības un pilnīguma pakāpēm. |
| --- | --- |

3.49.

Palāta uzsver, ka atšķirības pārraudzības un kontroles sistēmu pastāvēšanā un īstenošanā varētu novest pie nacionālo kontu dažādām ticamības, salīdzināmības un pilnīguma pakāpēm.

| 3.48.-3.49. | Tā kā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm, Komisija izmanto vienādus standartizētus instrumentus, lai pārbaudītu visu dalībvalstu NKI informācijas, kas tiek izmantota pašu resursiem, ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu, ieskaitot ļoti sīku avotu un metožu aprakstu (NKI pārskati), kas ik gadu tiek atjaunoti ar Kvalitātes ziņojuma palīdzību. Komisija uzskata, ka šī sistēma sniedz pietiekamu garantiju par NKI informācijas ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu.
  Komisija NKI komitejā ar dalībvalstīm apspriedīs, kādā mērā valsts pārraudzības un kontroles sistēmām vajadzētu iekļauties NKI pārbaudes procesā. |
| --- | --- |

3.48.-3.49.

Tā kā pastāv atšķirības starp dalībvalstīm, Komisija izmanto vienādus standartizētus instrumentus, lai pārbaudītu visu dalībvalstu NKI informācijas, kas tiek izmantota pašu resursiem, ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu, ieskaitot ļoti sīku avotu un metožu aprakstu (NKI pārskati), kas ik gadu tiek atjaunoti ar Kvalitātes ziņojuma palīdzību. Komisija uzskata, ka šī sistēma sniedz pietiekamu garantiju par NKI informācijas ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu.

Komisija NKI komitejā ar dalībvalstīm apspriedīs, kādā mērā valsts pārraudzības un kontroles sistēmām vajadzētu iekļauties NKI pārbaudes procesā.

Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati un deklarācijas

| 3.50. | Palāta pārbaudīja Budžeta ģenerāldirektorāta un EK Statistikas biroja gada darbības pārskatus un deklarācijas. Tāpat kā 2003. gadā Budžeta ĢD gada darbības pārskatā iekļauti vairāki PVN pārbaudes apmeklējumi dalībvalstīs, bet nekas vairāk nav teikts par PVN pašu resursu datu pārbaudi. Pārskatā nekas nav minēts ne par kontroles pasākumiem saistībā ar NKI pašu resursiem, ne par 107 atrunām, kas attiecas uz dalībvalstu PVN deklarācijām, ne arī par atrunu skaita izmaiņām gada gaitā. |
| --- | --- |

3.50.

Palāta pārbaudīja Budžeta ģenerāldirektorāta un EK Statistikas biroja gada darbības pārskatus un deklarācijas. Tāpat kā 2003. gadā Budžeta ĢD gada darbības pārskatā iekļauti vairāki PVN pārbaudes apmeklējumi dalībvalstīs, bet nekas vairāk nav teikts par PVN pašu resursu datu pārbaudi. Pārskatā nekas nav minēts ne par kontroles pasākumiem saistībā ar NKI pašu resursiem, ne par 107 atrunām, kas attiecas uz dalībvalstu PVN deklarācijām, ne arī par atrunu skaita izmaiņām gada gaitā.

| 3.50. | Ģenerāldirektoru sagatavotie gada darbības pārskati pēc savas dabas ir ļoti selektīvi un iepazīstina ar darbību pēc tās svarīguma pakāpes vai pēc tās ilustratīvās vērtības. Budžeta ĢD gadījumā tika uzskatīts par pietiekošu minēt tikai kontroles, nesniedzot sīkāku informāciju par atrunām, kas ir parasts instruments PVN deklarāciju uzlabošanai. Tomēr Budžeta ĢD pārskatīs savu PVN resursu kontroles izklāstu. |
| --- | --- |

3.50.

Ģenerāldirektoru sagatavotie gada darbības pārskati pēc savas dabas ir ļoti selektīvi un iepazīstina ar darbību pēc tās svarīguma pakāpes vai pēc tās ilustratīvās vērtības. Budžeta ĢD gadījumā tika uzskatīts par pietiekošu minēt tikai kontroles, nesniedzot sīkāku informāciju par atrunām, kas ir parasts instruments PVN deklarāciju uzlabošanai. Tomēr Budžeta ĢD pārskatīs savu PVN resursu kontroles izklāstu.

| 3.51. | EK Statistikas biroja gada darbības pārskatā minētas dalībvalstu statistikas avotu un metožu EKS 95 aprakstu pārbaudes. Tajā teikts, ka to rezultātā kādreizējās vispārējās atrunas attiecībā uz visu datu kopumu visās dalībvalstīs aizstātas ar nelielu skaitu īpašu atrunu. Pārskatā tomēr nav minēts īpašo atrunu reālais skaits (57) un arī tas, ka vispārējā atruna joprojām bija spēkā Vācijai un Luksemburgai 2004. gada beigās. EK Statistikas biroja gada darbības pārskatā arī nav minēts, kādā mērā ir sasniegtas Komisijas 2004. gada Statistikas programmā minētās galvenās prioritātes 2004. gadam dalībvalstu uzrādīto PVN un NKI datu pārbaudē. |
| --- | --- |

3.51.

EK Statistikas biroja gada darbības pārskatā minētas dalībvalstu statistikas avotu un metožu EKS 95 aprakstu pārbaudes. Tajā teikts, ka to rezultātā kādreizējās vispārējās atrunas attiecībā uz visu datu kopumu visās dalībvalstīs aizstātas ar nelielu skaitu īpašu atrunu. Pārskatā tomēr nav minēts īpašo atrunu reālais skaits (57) un arī tas, ka vispārējā atruna joprojām bija spēkā Vācijai un Luksemburgai 2004. gada beigās. EK Statistikas biroja gada darbības pārskatā arī nav minēts, kādā mērā ir sasniegtas Komisijas 2004. gada Statistikas programmā minētās galvenās prioritātes 2004. gadam dalībvalstu uzrādīto PVN un NKI datu pārbaudē.

| 3.51. | Katras dalībvalsts atrunu skaits ir neliels. Turklāt vienkāršs atrunu skaits nav ļoti būtisks rādītājs, jo tām var būt lielāka vai mazāka skaitliskā ietekme uz NKI. Statistikas birojs piekrīt savā gada darbības pārskatā sniegt vairāk informācijas par NKI un PVN pārbaudēm. |
| --- | --- |

3.51.

Katras dalībvalsts atrunu skaits ir neliels. Turklāt vienkāršs atrunu skaits nav ļoti būtisks rādītājs, jo tām var būt lielāka vai mazāka skaitliskā ietekme uz NKI. Statistikas birojs piekrīt savā gada darbības pārskatā sniegt vairāk informācijas par NKI un PVN pārbaudēm.

Secinājumi un ieteikumi

| 3.52. | Ņemot vērā revīzijas tvērumu (sk. 3.3. punktu) un izņemot ar B kontu saistītos jautājumus, kas izklāstīti 3.23. punktā, Palātas veiktajam revīzijas darbam kopumā bija apmierinoši rezultāti attiecībā uz tradicionālo pašu resursu grāmatojumu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un sistemātiskumu. |
| --- | --- |

3.52.

Ņemot vērā revīzijas tvērumu (sk. 3.3. punktu) un izņemot ar B kontu saistītos jautājumus, kas izklāstīti 3.23. punktā, Palātas veiktajam revīzijas darbam kopumā bija apmierinoši rezultāti attiecībā uz tradicionālo pašu resursu grāmatojumu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un sistemātiskumu.

| 3.52. | Kā tas atzīmēts Palātas ziņojuma 3.21. punktā, regula attiecībā uz B kontiem tika labota 2004. gada beigās. Ieviestie labojumi palīdzēs ieviest drošāku un precīzāku B kontu grāmatvedību. |
| --- | --- |

3.52.

Kā tas atzīmēts Palātas ziņojuma 3.21. punktā, regula attiecībā uz B kontiem tika labota 2004. gada beigās. Ieviestie labojumi palīdzēs ieviest drošāku un precīzāku B kontu grāmatvedību.

| 3.53. | Ņemot vērā revīzijas tvērumu, kā norādīts 3.27. punktā, Palāta uzskata, ka, balstoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, Komisija visos būtiskajos aspektos ir pareizi aprēķinājusi, iekasējusi un iegrāmatojusi Kopienas kontos PVN un NKI resursus. |
| --- | --- |

3.53.

Ņemot vērā revīzijas tvērumu, kā norādīts 3.27. punktā, Palāta uzskata, ka, balstoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, Komisija visos būtiskajos aspektos ir pareizi aprēķinājusi, iekasējusi un iegrāmatojusi Kopienas kontos PVN un NKI resursus.

| 3.54. | Tomēr Palātas revīzijas darbs saistībā ar NKI pašu resursiem atklāja trūkumus, kas varētu ietekmēt datu kvalitāti, uz kuriem balstās dalībvalstu NKI ieguldījuma noteikšana. Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

3.54.

Tomēr Palātas revīzijas darbs saistībā ar NKI pašu resursiem atklāja trūkumus, kas varētu ietekmēt datu kvalitāti, uz kuriem balstās dalībvalstu NKI ieguldījuma noteikšana. Palāta iesaka Komisijai:

| 3.54. | Komisija uzskata, ka šīs sistēmas sniedz pietiekamu garantiju par NKI informācijas ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu. Jebkurā gadījumā nesen pieņemtajam Komisijas Ieteikumam par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (KOM(2005) 217), kurš ietver Eiropas Statistikas prakses kodeksu, ir jānostiprina makroekonomikas statistika, tostarp NKI. |
| --- | --- |

3.54.

Komisija uzskata, ka šīs sistēmas sniedz pietiekamu garantiju par NKI informācijas ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu. Jebkurā gadījumā nesen pieņemtajam Komisijas Ieteikumam par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (KOM(2005) 217), kurš ietver Eiropas Statistikas prakses kodeksu, ir jānostiprina makroekonomikas statistika, tostarp NKI.

| a) | veikt (tiešas) apstiprinājuma pārbaudes izraudzītām nacionālo kontu kopsummām (sk. 3.35. punktu); |
| --- | --- |

a)

veikt (tiešas) apstiprinājuma pārbaudes izraudzītām nacionālo kontu kopsummām (sk. 3.35. punktu);

| a) | Komisija pašlaik izskata veidus, kādos varētu veikt tiešākas pārbaudes, kā to norāda Palāta. |
| --- | --- |

a)

Komisija pašlaik izskata veidus, kādos varētu veikt tiešākas pārbaudes, kā to norāda Palāta.

| b) | paplašināt to avotu un metožu aprakstu pārbaudes, ko dalībvalstis izmanto nacionālo kontu apkopošanā, un uzlabot savu pārbaužu dokumentēšanas sistēmu (sk. 3.41.-3.42. punktu); |
| --- | --- |

b)

paplašināt to avotu un metožu aprakstu pārbaudes, ko dalībvalstis izmanto nacionālo kontu apkopošanā, un uzlabot savu pārbaužu dokumentēšanas sistēmu (sk. 3.41.-3.42. punktu);

| b) | Komisija tās pieejamo resursu robežās centīsies uzlabot dokumentāciju. |
| --- | --- |

b)

Komisija tās pieejamo resursu robežās centīsies uzlabot dokumentāciju.

| c) | rīkoties tā, lai visas dalībvalstis atbilstu EKS 95 prasībām, kas attiecas uz prettiesisku darbību iekļaušanu NKI (sk. 3.43.-3.44. punktu); |
| --- | --- |

c)

rīkoties tā, lai visas dalībvalstis atbilstu EKS 95 prasībām, kas attiecas uz prettiesisku darbību iekļaušanu NKI (sk. 3.43.-3.44. punktu);

| c) | Komisija jau aktīvi darbojas šajā jomā. |
| --- | --- |

c)

Komisija jau aktīvi darbojas šajā jomā.

| d) | konsultējoties ar dalībvalstīm, pārskatīt, kā var īstenot labāko pārraudzības un kontroles praksi nacionālo kontu apkopošanā (sk. 3.47.-3.49. punktu); |
| --- | --- |

d)

konsultējoties ar dalībvalstīm, pārskatīt, kā var īstenot labāko pārraudzības un kontroles praksi nacionālo kontu apkopošanā (sk. 3.47.-3.49. punktu);

| d) | Komisija NKI komitejā iedrošina labākas valsts grāmatvedības apkopojumu prakses. Komisija NKI komitejā izvirzīs Palātas ieteikumus. |
| --- | --- |

d)

Komisija NKI komitejā iedrošina labākas valsts grāmatvedības apkopojumu prakses. Komisija NKI komitejā izvirzīs Palātas ieteikumus.

| e) | veikt kvalitātes ziņojumu salīdzinošu analīzi, formulēt precīzākas vadlīnijas un stiprināt turpmāku rīcību to īstenošanai (sk. 3.36.-3.37. punktu). |
| --- | --- |

e)

veikt kvalitātes ziņojumu salīdzinošu analīzi, formulēt precīzākas vadlīnijas un stiprināt turpmāku rīcību to īstenošanai (sk. 3.36.-3.37. punktu).

| e) | Kopš Palātas veiktās revīzijas NKI komitejā 2005. gada jūlijā tika iesniegti un apstiprināti salīdzinošās analīzes rezultāti un precīzākas vadlīnijas. |
| --- | --- |

e)

Kopš Palātas veiktās revīzijas NKI komitejā 2005. gada jūlijā tika iesniegti un apstiprināti salīdzinošās analīzes rezultāti un precīzākas vadlīnijas.

| 3.55. | Par Komisijas kontroles mehānismiem tām sistēmām, kas ir pamatā PVN pašu resursu aprēķinam, Palāta: |
| --- | --- |

3.55.

Par Komisijas kontroles mehānismiem tām sistēmām, kas ir pamatā PVN pašu resursu aprēķinam, Palāta:

| 3.55. | |
| --- | --- |

3.55.

| a) | atzīmē, ka atrunas, sevišķi, ņemot vērā to lielo skaitu (107), ietekmē dalībvalstu PVN deklarāciju pareizību, un iesaka Komisijai, konsultējoties ar dalībvalstīm, cik vien iespējams, noteikt šo atrunu skaitu (48) (sk. 3.30. punktu); |
| --- | --- |

a)

atzīmē, ka atrunas, sevišķi, ņemot vērā to lielo skaitu (107), ietekmē dalībvalstu PVN deklarāciju pareizību, un iesaka Komisijai, konsultējoties ar dalībvalstīm, cik vien iespējams, noteikt šo atrunu skaitu (48) (sk. 3.30. punktu);

| a) | Atrunas pārsvarā ir noteiktas, lai dalībvalstīm uzliktu pienākumu meklēt kvantitatīvus datus un pieņemamu metodiku. Turklāt Komisijas kopš 2003. gada veiktā prakse par atsevišķu atrunu sadalījumu, lai tās padarītu pārredzamākas un, iespējams, vieglāk izpildāmas, ir radījis šķietamu to skaita pieaugumu. Kontroles cikls ar divu vai trīs gadu starplaiku starp pārbaudēm uz vietas, nedaudz traucē šīs politikas labvēlīgai ietekmei. |
| --- | --- |

a)

Atrunas pārsvarā ir noteiktas, lai dalībvalstīm uzliktu pienākumu meklēt kvantitatīvus datus un pieņemamu metodiku. Turklāt Komisijas kopš 2003. gada veiktā prakse par atsevišķu atrunu sadalījumu, lai tās padarītu pārredzamākas un, iespējams, vieglāk izpildāmas, ir radījis šķietamu to skaita pieaugumu. Kontroles cikls ar divu vai trīs gadu starplaiku starp pārbaudēm uz vietas, nedaudz traucē šīs politikas labvēlīgai ietekmei.

| b) | iesaka Komisijai pastiprināt pasākumus, lai samazinātu ilgi nenokārtotu atrunu skaitu (Sk. 3.30. un 3.32. punktu); |
| --- | --- |

b)

iesaka Komisijai pastiprināt pasākumus, lai samazinātu ilgi nenokārtotu atrunu skaitu (Sk. 3.30. un 3.32. punktu);

| b) | Ilgstošu atrunu skaita samazināšanās galvenokārt ir atkarīga no dalībvalstu vadības spējas izpildīt atbilstošus kvalitātes standartus. Neizbēgami, ka, informācijai novecojot, ir nepieciešamas jaunas atrunas. Komisija 2003. gadā paziņoja par gatavību izmantot pārkāpumu izmeklēšanas procedūru, lai, kur tas piemērojams, censtos izbeigt ilgstošas atrunas. |
| --- | --- |

b)

Ilgstošu atrunu skaita samazināšanās galvenokārt ir atkarīga no dalībvalstu vadības spējas izpildīt atbilstošus kvalitātes standartus. Neizbēgami, ka, informācijai novecojot, ir nepieciešamas jaunas atrunas. Komisija 2003. gadā paziņoja par gatavību izmantot pārkāpumu izmeklēšanas procedūru, lai, kur tas piemērojams, censtos izbeigt ilgstošas atrunas.

| c) | ievēro, ka saistībā ar dalībvalstu skaita palielināšanos no 15 līdz 25 pārbaužu tvērums un kvalitāte nākotnē var saglabāties tikai, ja tiek palielināti cilvēkresursi, pārbaužu politika tiek turpmāk pamatota, lietojot riska analīzi, un/vai tiek pastiprināta reglamentējoša un procedūru sistēma PVN deklarāciju sagatavošanā (sk. 3.30. punktu). |
| --- | --- |

c)

ievēro, ka saistībā ar dalībvalstu skaita palielināšanos no 15 līdz 25 pārbaužu tvērums un kvalitāte nākotnē var saglabāties tikai, ja tiek palielināti cilvēkresursi, pārbaužu politika tiek turpmāk pamatota, lietojot riska analīzi, un/vai tiek pastiprināta reglamentējoša un procedūru sistēma PVN deklarāciju sagatavošanā (sk. 3.30. punktu).

| c) | Komisija cer, ka tuvākajā nākotnē tiks nozīmīgi samazināts atsevišķām dalībvalstīm piemērojamo atrunu skaits, un tā koncentrēs savas kontroles uz riska analīzes bāzes. |
| --- | --- |

c)

Komisija cer, ka tuvākajā nākotnē tiks nozīmīgi samazināts atsevišķām dalībvalstīm piemērojamo atrunu skaits, un tā koncentrēs savas kontroles uz riska analīzes bāzes.

---

(1)  Tostarp iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums un pārējie ieņēmumi.

(2)  Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums Nr. 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.); Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000.), kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.).

(3)  Igaunija, Grieķija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Slovēnija, Slovākija, Somija un Apvienotā Karaliste.

(4)  Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 18. pants.

(5)  Padomdevējas komitejas Kopienu pašu resursu jautājumos (ACOR), kas izveidota ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 20. pantu, sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji, un tā nodrošina Komisijas un dalībvalstu sadarbību ar pašu resursiem saistītu jautājumu risināšanā. Tā izskata jautājumus, kas saistīti ar pašu resursu sistēmas ieviešanu, kā arī pašu resursu prognozēm.

(6)  Pēdējais no dokumentiem ir KOM(2003) 345, galīgā redakcija: Ceturtais Komisijas ziņojums par tradicionālo pašu resursu pārbaudes pasākumu darbību (2000-2002).

(7)  4. panta 13. un 14. punkts un 37. pants Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

(8)  Igaunija, Grieķija, Latvija, Lietuva, Polija, Slovēnija, Slovākija un Somija.

(9)  Jāpiebilst, ka lielākā daļa preču netiek muitotas uz robežas, bet iekšzemes muitas punktos, sekojot tranzīta kustībai.

(10)  Sk. Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: “Vienkārša un datorizēta muitas un tirdzniecības vide” (KOM(2003) 452 galīgā redakcija, 24.7.2003.).

(11)  Sk. 2003. gada pārskata 3.9. punktu.

(12)  Vācija, Igaunija, Spānija, Francija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Nīderlande, Polija, Slovākija, Somija, Apvienotā Karaliste.

(13)  Preču muitošanai vai atkalizvešanai saskaņā ar Kodeksa 182. panta 3. punktu rakstisku muitas deklarāciju oficiālais modelis atbilstoši parastajai procedūrai ir vienotais administratīvais dokuments (VAD) (Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.)).

(14)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: “Vienkārša un datorizēta muitas un tirdzniecības vide”.

(15)  Īpašais ziņojums Nr. 13/98 par riska analīzes paņēmienu izmantošanu muitas kontrolē un preču muitošanā.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regula (EK) Nr. 648/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

(17)  Norādīti ir bruto skaitļi pirms atskaitījumiem:

Image

(18)  Šo ierakstu pirmavotu skatīt Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/98 par Jaunzēlandes piena produktu un Šveices siera importu Kopienā ar samazinātu nodokļa likmi un to realizāciju. Prāvas rezultātā beidzot tika izdarītas anulēšanas, kas jau bija ņemtas vērā iepriekšējos gados veiktajā vērtības daļējā norakstīšanā. Atgūtā summa (11,6 miljoni GBP) ir darīta pieejama Komisijai parastajā kārtībā.

(19)  Padomes 2004. gada 16. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.).

(20)  Turklāt septiņas dalībvalstis, kuru B kontos ir tikai nelielas summas (mazāk nekā 0,1 % no kopējās B kontu bilances) uzskatīja, ka ir atgūstamas pilnas summas.

(21)  Sk. 2003. gada pārskata 3.40. punktu.

(22)  Padomes 2001. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(23)  Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 3. punkts.

(24)  Komisijas 2002. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 314/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus kvotu sistēmas piemērošanai cukura nozarē (OV L 50, 21.2.2002., 40. lpp.).

(25)  COMEXT – tā ir EK Statistikas biroja uzziņu datu bāze, kurā ietverti dati par ārējo tirdzniecību.

(26)  61. punkts.

(27)  5.19. punkts.

(28)  Eiropas kontu sistēmu 1995 (A pielikums Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.) lieto, lai apkopotu nacionālos kontus Kopienas vajadzībām, tajā skaitā NKI pašu resursu vajadzībām (Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.)).

(29)  PVN deklarācija ir dokuments, kuru sagatavo dalībvalstis un kurā iekļauj datus, kas izmantoti PVN bāzes noteikšanai. PVN bāze ir pamats PVN pašu resursu aprēķināšanai, un tā ir vajadzīga Komisijai, lai veiktu kontroli (7. un 11. pants Padomes 1989. gada 29. maija Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.)).

(30)  Desmit no 28 attiecas uz esošo atrunu iedalījumu.

(31)  Atrunas ir svarīgs līdzeklis, ko Komisija lieto, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu PVN deklarācijās var izdarīt labojumus pēc 4 gadu termiņa, kas minēts Kopienas tiesību aktos.

(32)  Vidēji ik pēc diviem gadiem.

(33)  Vācija, Itālija, Nīderlande, Somija un Zviedrija.

(34)  Sk. Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 3. un 4. pantu.

(35)  Piemēram, no 1991. līdz 2001. gadam Vācijai piemērotā “Mazo firmu korekcija”, kuru izdarīja 1995. gada pārbaudē, vēlāk pagarināja un atcēla 2004. gadā (izņemot atrunas, kas attiecas uz 2000. gadu), un Austrijas “Mašīnu kompensācijas” atruna, kuru izdarīja 1999. gadā attiecībā uz 1995.-2001. g. PVN deklarācijām.

(36)  Itālijā izmantotās metodes, lai iegūtu nepieciešamo mājsaimniecību galīgā patēriņa un bruto pamatkapitāla veidošanas izdevumu (GFCF) sadalījumu, nebija pilnībā uzticamas.

(37)  Vienotas formas dokuments, ar kura palīdzību valstu statistikas biroji katru gadu nosūta NKI datus EK Statistikas birojam.

(38)  Sk. protokolu NKI komitejas 2004. gada 25.-26. marta otrajai sanāksmei, kurā Komiteja pieņēma piedāvāto 2004. gada anketas un kvalitātes ziņojuma struktūru.

(39)  Desmit jauno dalībvalstu NKI aprakstus ir paredzēts izveidot 2006. gadā.

(40)  GIAQ ir standarta anketa, ko EK Statistikas birojs lieto, lai uzraudzītu NKI aprakstus; GIAQ ietver 277 jautājumus par plašu tematiku.

(41)  1-2 % EK Statistikas biroja vērtējumā, pamatojoties uz pastāvošajiem pētījumiem.

(42)  Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

(43)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003, jo īpaši 2., 3. un 5. pants.

(44)  Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Ungārija, Polija un Apvienotā Karaliste.

(45)  Šis elements ir pilnībā īstenots Apvienotajā Karalistē.

(46)  Šis elements ir pilnībā īstenots Vācijā, Polijā un Apvienotajā Karalistē.

(47)  Notiek tikai Francijā un Apvienotajā Karalistē.

(48)  Sk. 2002. finanšu gada pārskata 3.38. punktu.

---

4. NODAĻA

Kopējā lauksaimniecības politika

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Pārraudzības un kontroles sistēmas

IAKS

Pēcmaksājumu pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 – nepadarīti darbi un nepietiekama informācija par veikto pārbaužu rezultātiem

Subsidētā lauksaimniecības produktu eksporta fiziskas pārbaudes – pārbaudīto darījumu vērtība un nenoskaidroti pārkāpumi

Grāmatojumu noskaidrošana

Palātas atlasītie darījumi

Lauksaimniecības ģenerāldirektora 2004. gada darbības pārskats

Daži uzlabojumi kopš iepriekšējā gada

Iekšējās kontroles standarti – daži standarti nav ieviesti pilnībā

Palātas vērtējums par KLP izdevumu jomām

Platībatkarīgā atbalsta shēmas

Piemaksas par dzīvniekiem

Subsīdijas, kas izmaksātas uz saražotā daudzuma pamata

Lauku attīstība

Citi izdevumi

Secinājums un ieteikumi

Vispārējs secinājums

Pēcmaksājumu pārbaudes

Grāmatojumu noskaidrošana

Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskats

Ieteikumi

Jaunās dalībvalstis: pāreja

ELVGF maksājumu aģentūru akreditācija jaunajās dalībvalstīs

SAPARD: apmierinoša pārraudzība, bet nepilnīgs prasību novērtējums

Iepriekšējo apsvērumu izpilde

KTO banānu nozarē

Eksporta kompensāciju priekšfinansēšana

Kartupeļu un graudu ciete

Īpašajos ziņojumos iekļautie galvenie apsvērumi

Mežsaimniecības pasākumi saistībā ar lauku attīstības politiku

Agrovide

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Izdevumi kopējai lauksaimniecības politikai (KLP), t. i., Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondam (ELVGF Garantiju nodaļa) 2004. gadā veidoja 43 579 miljonus EUR (2003. gadā 44 379 miljonus EUR). 
  4.1. un 4.2. grafikā
  parādīts naudas izlietojums.
  4.1. grafikā
  parādīts izdevumu sadalījums pēc ekonomikas kategorijām (tiešie maksājumi, eksporta kompensācijas u. c.).
  4.2. grafikā
  parādīts sadalījums pēc galvenajām lauksaimniecības nozarēm (liellopu un teļa gaļa, olīveļļa u. c.). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Izdevumi kopējai lauksaimniecības politikai (KLP), t. i., Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fondam (ELVGF Garantiju nodaļa) 2004. gadā veidoja 43 579 miljonus EUR (2003. gadā 44 379 miljonus EUR). 
  4.1. un 4.2. grafikā
  parādīts naudas izlietojums.
  4.1. grafikā
  parādīts izdevumu sadalījums pēc ekonomikas kategorijām (tiešie maksājumi, eksporta kompensācijas u. c.).
  4.2. grafikā
  parādīts sadalījums pēc galvenajām lauksaimniecības nozarēm (liellopu un teļa gaļa, olīveļļa u. c.).

| 4.2. | Lielāko daļu no KLP izdevumiem (59 %) veido maksājumi, kas lauksaimniekiem izmaksāti, pamatojoties uz apstrādājamās zemes platību vai lauksaimniecības dzīvnieku skaitu saimniecībās. Šie maksājumi galvenokārt iecerēti, lai lauksaimniekiem kompensētu KLP cenu samazinājumus. |
| --- | --- |

4.2.

Lielāko daļu no KLP izdevumiem (59 %) veido maksājumi, kas lauksaimniekiem izmaksāti, pamatojoties uz apstrādājamās zemes platību vai lauksaimniecības dzīvnieku skaitu saimniecībās. Šie maksājumi galvenokārt iecerēti, lai lauksaimniekiem kompensētu KLP cenu samazinājumus.

| 4.3. | Faktiski visus KLP izdevumus veic dalībvalstu maksājumu aģentūras. Maksājumu procedūra lauksaimniekiem ir šāda:






  a) | pirms maksājuma gada lauksaimnieki maksājumu aģentūrā iesniedz pieprasījumus, pamatojoties uz apstrādājamajām platībām, atbilstīgo piederošo dzīvnieku skaitu konkrētajā nosacījumu nemainīšanas periodā u. tml.; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Faktiski visus KLP izdevumus veic dalībvalstu maksājumu aģentūras. Maksājumu procedūra lauksaimniekiem ir šāda:

a)

pirms maksājuma gada lauksaimnieki maksājumu aģentūrā iesniedz pieprasījumus, pamatojoties uz apstrādājamajām platībām, atbilstīgo piederošo dzīvnieku skaitu konkrētajā nosacījumu nemainīšanas periodā u. tml.;

| b) | maksājumu aģentūras administratīvi pārbauda visus pieprasījumus un veic pieprasījumu izlases veida pārbaudes uz vietas, galvenokārt izmantojot Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS); |
| --- | --- |

b)

maksājumu aģentūras administratīvi pārbauda visus pieprasījumus un veic pieprasījumu izlases veida pārbaudes uz vietas, galvenokārt izmantojot Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS);

| c) | katra maksājumu aģentūra maksā prasītājiem un ziņo par šiem izdevumiem Komisijai, kura atlīdzina maksājumu aģentūrai; |
| --- | --- |

c)

katra maksājumu aģentūra maksā prasītājiem un ziņo par šiem izdevumiem Komisijai, kura atlīdzina maksājumu aģentūrai;

| d) | maksājumu aģentūras pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīgs revidents (apliecinātājiestāde), kas nākamā gada februārī pēc budžeta gada sniedz ziņojumu Komisijai; |
| --- | --- |

d)

maksājumu aģentūras pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīgs revidents (apliecinātājiestāde), kas nākamā gada februārī pēc budžeta gada sniedz ziņojumu Komisijai;

| e) | līdz minētā gada 30. aprīlim Komisijai jāpieņem lēmums (finansiālās noformēšanas lēmums) par to, vai pieņemt šos pārskatus un revīzijas ziņojumus vai arī prasīt, lai tiktu veikts papildu darbus vai sniegta papildu informācija (1); |
| --- | --- |

e)

līdz minētā gada 30. aprīlim Komisijai jāpieņem lēmums (finansiālās noformēšanas lēmums) par to, vai pieņemt šos pārskatus un revīzijas ziņojumus vai arī prasīt, lai tiktu veikts papildu darbus vai sniegta papildu informācija (1);

| f) | tad Komisija var pati pārbaudīt maksājumu aģentūras veiktos maksājumus. Ja tie bijuši nepareizi vai ja bijusi vāja finanšu kontrole, Komisija var nolemt, ka daži izdevumi jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm nevis no ES budžeta (Kopienas žargonā – Komisija pieņem atbilstības lēmumu, kas “neatļauj” šādus izdevumus kā daļu no “grāmatojumu noskaidrošanas”), t. i., tā attiecīgi samazina maksājumus maksājumu aģentūrai (sk. 4.22. punktu). |
| --- | --- |

f)

tad Komisija var pati pārbaudīt maksājumu aģentūras veiktos maksājumus. Ja tie bijuši nepareizi vai ja bijusi vāja finanšu kontrole, Komisija var nolemt, ka daži izdevumi jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm nevis no ES budžeta (Kopienas žargonā – Komisija pieņem atbilstības lēmumu, kas “neatļauj” šādus izdevumus kā daļu no “grāmatojumu noskaidrošanas”), t. i., tā attiecīgi samazina maksājumus maksājumu aģentūrai (sk. 4.22. punktu).

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 4.4. | Revīzijas mērķis bija, izmantojot īpašo izvērtējumu par lauksaimniecības jomu, dot ieguldījumu Palātas Ticamības deklarācijā par kopbudžetu, lai pārliecinātos par kontroles sistēmu darbību un darījumu likumību un pareizību. Šim nolūkam Palāta:






  a) | izvērtēja IAKS (pārraudzības sistēma platībatkarīgajam atbalstam un piemaksām par dzīvniekiem) darbību; pēcmaksājumu pārbaudes un fiziskās pārbaudes par subsidēto lauksaimniecības eksportu (galvenās pārraudzības sistēmas citiem lauksaimniecības izdevumu veidiem) (sk. 4.6.-4.14. punktu); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Revīzijas mērķis bija, izmantojot īpašo izvērtējumu par lauksaimniecības jomu, dot ieguldījumu Palātas Ticamības deklarācijā par kopbudžetu, lai pārliecinātos par kontroles sistēmu darbību un darījumu likumību un pareizību. Šim nolūkam Palāta:

a)

izvērtēja IAKS (pārraudzības sistēma platībatkarīgajam atbalstam un piemaksām par dzīvniekiem) darbību; pēcmaksājumu pārbaudes un fiziskās pārbaudes par subsidēto lauksaimniecības eksportu (galvenās pārraudzības sistēmas citiem lauksaimniecības izdevumu veidiem) (sk. 4.6.-4.14. punktu);

| b) | pārbaudīja Komisijas finansiālās noformēšanas lēmumu par 2004. gada izdevumiem un 2004. gadā pieņemtos atbilstības lēmumus, kas attiecas uz maksājumiem, kuri saņēmējiem izmaksāti iepriekšējos gados (sk. 4.15.-4.25. punktu); |
| --- | --- |

b)

pārbaudīja Komisijas finansiālās noformēšanas lēmumu par 2004. gada izdevumiem un 2004. gadā pieņemtos atbilstības lēmumus, kas attiecas uz maksājumiem, kuri saņēmējiem izmaksāti iepriekšējos gados (sk. 4.15.-4.25. punktu);

| c) | tieši pārbaudīja atlasītos darījumus (sk. 4.26. punktu); |
| --- | --- |

c)

tieši pārbaudīja atlasītos darījumus (sk. 4.26. punktu);

| d) | pārbaudīja Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskatu un deklarāciju un pārbaudīja iekšējās kontroles standartu izpildi Komisijā (sk. 4.27.-4.34. punktu). |
| --- | --- |

d)

pārbaudīja Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskatu un deklarāciju un pārbaudīja iekšējās kontroles standartu izpildi Komisijā (sk. 4.27.-4.34. punktu).

| 4.5. | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem pierādījumu avotiem, Palātas veiktais KLP izdevumu likumības un pareizības novērtējums izklāstīts 4.35.-4.54. punktā. Apsvērumi par pārskatu ticamību izklāstīti 1. nodaļas 1.12., 1.13., 1.15. un 1.16. punktā. |
| --- | --- |

4.5.

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem pierādījumu avotiem, Palātas veiktais KLP izdevumu likumības un pareizības novērtējums izklāstīts 4.35.-4.54. punktā. Apsvērumi par pārskatu ticamību izklāstīti 1. nodaļas 1.12., 1.13., 1.15. un 1.16. punktā.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

IAKS

| 4.6. | Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenais pārvaldības un kontroles līdzeklis platībatkarīgajam atbalstam un piemaksām par dzīvniekiem, un aptver 59 % no lauksaimniecības izdevumiem. IAKS ietver elektronisku datubāzi par saimniecībām un atbalsta pieteikumiem, sistēmas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku identificēšanai un reģistrēšanai, kā arī saskaņotu administratīvo pārbaužu un lauka inspekciju kopumu. Pieprasījumiem, kas adresēti vairākām citām Kopienas atbalsta shēmām, jābūt saderīgiem ar sistēmu. |
| --- | --- |

4.6.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenais pārvaldības un kontroles līdzeklis platībatkarīgajam atbalstam un piemaksām par dzīvniekiem, un aptver 59 % no lauksaimniecības izdevumiem. IAKS ietver elektronisku datubāzi par saimniecībām un atbalsta pieteikumiem, sistēmas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku identificēšanai un reģistrēšanai, kā arī saskaņotu administratīvo pārbaužu un lauka inspekciju kopumu. Pieprasījumiem, kas adresēti vairākām citām Kopienas atbalsta shēmām, jābūt saderīgiem ar sistēmu.

| 4.7. | Palāta 2004. gadā turpināja pārbaudi par IAKS darbības veidu nākamajās piecās maksājumu aģentūrās četrās dalībvalstīs (4), kā arī veica iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes Portugālē pēc divu maksājumu aģentūru apvienošanās. IAKS pārbaudes piecās apmeklētajās maksājumu aģentūrās, izņemot Grieķiju, kopumā ir operatīvas un apmierinošas (sk. 
  2. pielikumu
  ); IAKS darbība ir salīdzināma ar iepriekšējos gados revidēto maksājumu aģentūru darbību, lai arī joprojām ir iespējas pilnveidot riska analīzes, administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

4.7.

Palāta 2004. gadā turpināja pārbaudi par IAKS darbības veidu nākamajās piecās maksājumu aģentūrās četrās dalībvalstīs (4), kā arī veica iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes Portugālē pēc divu maksājumu aģentūru apvienošanās. IAKS pārbaudes piecās apmeklētajās maksājumu aģentūrās, izņemot Grieķiju, kopumā ir operatīvas un apmierinošas (sk. 
  2. pielikumu
  ); IAKS darbība ir salīdzināma ar iepriekšējos gados revidēto maksājumu aģentūru darbību, lai arī joprojām ir iespējas pilnveidot riska analīzes, administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.

| 4.7. | Kaut gan Komisija uzskata dažus Palātas vērtējumus 2. pielikumā par pārāk bargiem, tās revīzijas rezultāti kopumā sakrīt ar Palātas konstatējumiem un, ieviešot Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas, kas ir obligātas no 1. janvāra, kopš 2005. gada tiek veikti turpmāki uzlabojumi.
  Regula (EK) Nr. 118/2004, ar kuru groza regulu, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta shēmām, vēl vairāk uzlabos jau kopumā apmierinošo situāciju. |
| --- | --- |

4.7.

Kaut gan Komisija uzskata dažus Palātas vērtējumus 2. pielikumā par pārāk bargiem, tās revīzijas rezultāti kopumā sakrīt ar Palātas konstatējumiem un, ieviešot Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas, kas ir obligātas no 1. janvāra, kopš 2005. gada tiek veikti turpmāki uzlabojumi.

Regula (EK) Nr. 118/2004, ar kuru groza regulu, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta shēmām, vēl vairāk uzlabos jau kopumā apmierinošo situāciju.

| 4.8. | Vairāk nekā septiņus gadus pēc IAKS pilnīgas ieviešanas pēdējā termiņa Grieķijā vēl joprojām nav nodrošināta likumība un pareizība maksājumu jomā, kas attiecas uz platībatkarīgo atbalstu un piemaksām par dzīvniekiem (5) (sk. arī 4.28.b) apakšpunktu par Komisijas atrunu saistībā ar IAKS ieviešanu Grieķijā un 4.44. punktu par Palātas veiktās darījumu pārbaudes rezultātiem). Galvenie trūkumu un pārkāpumu iemesli ir:






  a) | lauksaimnieku apvienības kontrolē visu datu ievadi datorsistēmā. Dati sistēmā nav droši un jebkurā laikā pirms izmaksāšanas lauksaimnieku apvienības tos var mainīt un tie tiek mainīti. Datorsistēma nereģistrē, kad un kāpēc tiek mainīti sākotnējie dati. Par 2004. gada izdevumiem lauksaimnieku apvienības mainīja datus vairāk nekā par 22 000 zemes gabalu vairāk nekā 5 mēnešus pēc pieprasījumu iesniegšanas perioda beigām. Analīze rāda, ka šīm nepareizajām izmaiņām ir finansiālas sekas, kas vērtējamas vismaz 10 miljonu EUR apmērā, bet sekas visa pieteikumu perioda laikā varētu būt ievērojami lielākas; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Vairāk nekā septiņus gadus pēc IAKS pilnīgas ieviešanas pēdējā termiņa Grieķijā vēl joprojām nav nodrošināta likumība un pareizība maksājumu jomā, kas attiecas uz platībatkarīgo atbalstu un piemaksām par dzīvniekiem (5) (sk. arī 4.28.b) apakšpunktu par Komisijas atrunu saistībā ar IAKS ieviešanu Grieķijā un 4.44. punktu par Palātas veiktās darījumu pārbaudes rezultātiem). Galvenie trūkumu un pārkāpumu iemesli ir:

a)

lauksaimnieku apvienības kontrolē visu datu ievadi datorsistēmā. Dati sistēmā nav droši un jebkurā laikā pirms izmaksāšanas lauksaimnieku apvienības tos var mainīt un tie tiek mainīti. Datorsistēma nereģistrē, kad un kāpēc tiek mainīti sākotnējie dati. Par 2004. gada izdevumiem lauksaimnieku apvienības mainīja datus vairāk nekā par 22 000 zemes gabalu vairāk nekā 5 mēnešus pēc pieprasījumu iesniegšanas perioda beigām. Analīze rāda, ka šīm nepareizajām izmaiņām ir finansiālas sekas, kas vērtējamas vismaz 10 miljonu EUR apmērā, bet sekas visa pieteikumu perioda laikā varētu būt ievērojami lielākas;

| b) | uz vietas veikto pārbaužu kvalitāte ir zema. Pārbaužu konstatējumi ir ļoti vāji vai nav vispār dokumentēti, vai arī rezultātu ziņojumi ir neuzticami. Kvalitātes nodrošināšanai veiktās atkārtotās pārbaudes maksājumu aģentūrās nevarēja apstiprināt rezultātus vairāk nekā trešajai daļai sākotnējo pārbaužu. Daži ziņojumi nešķiet balstīti uz patiesi veiktām pārbaudēm (6). |
| --- | --- |

b)

uz vietas veikto pārbaužu kvalitāte ir zema. Pārbaužu konstatējumi ir ļoti vāji vai nav vispār dokumentēti, vai arī rezultātu ziņojumi ir neuzticami. Kvalitātes nodrošināšanai veiktās atkārtotās pārbaudes maksājumu aģentūrās nevarēja apstiprināt rezultātus vairāk nekā trešajai daļai sākotnējo pārbaužu. Daži ziņojumi nešķiet balstīti uz patiesi veiktām pārbaudēm (6).

| 4.8. | Reaģējot uz IAKS stāvokli Grieķijā, Komisija ir regulāri piemērojusi būtiskas finanšu korekcijas (no 1999. gada līdz 2004. gadam 384 miljoni EUR). Turklāt 2002. gadā Komisija ierosināja pārkāpuma izmeklēšanas procesu attiecībā uz Grieķiju. Eiropas Kopienu Tiesa 2004. gadā izlēma Grieķijai par sliktu.
  Turklāt, ņemot vērā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora ikgada deklarācijā minētos iebildumus, 2003. un 2004. gadā ieviesa speciālu rīcības plānu, kas ietvēra uzlabotu revīzijas programmu un citus pārraudzības pasākumus. Grieķiju saistībā ar IAKS un IAKS pasākumiem 2004. gadā apmeklēja deviņas reizes. Šie Komisijas pasākumi un jauna Grieķijas pilnvarotā maksātāja (Opekepe) izveide nodrošināja to, ka līdz 2004. gada beigām (2005. finanšu gads) daži IAKS elementi jau darbojās. Taču Komisija turpinās apzināt un izvērtēt atlikušos IAKS darbības trūkumus Grieķijā un piemēros attiecīgas finanšu korekcijas.
  Attiecībā uz Palātas pieminētajām problēmām Komisija jau vairākkārt ir kritizējusi lauksaimnieku apvienību lomu pieprasījumu procedūrā un pārraudzības nepilnības. Komisija 2004. gada jūnijā ar oficiālu vēstuli prasīja Grieķijai ieviest jaunu atbalsta pieteikumu procedūru, samazinot no lauksaimnieku apvienību ietekmi. Šis jautājums, kā arī uz vietas veikto pārbaužu nepietiekamā kvalitāte, uz ko Komisija jau norādījusi iepriekš, tiks risināts pašreizējās grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros. |
| --- | --- |

4.8.

Reaģējot uz IAKS stāvokli Grieķijā, Komisija ir regulāri piemērojusi būtiskas finanšu korekcijas (no 1999. gada līdz 2004. gadam 384 miljoni EUR). Turklāt 2002. gadā Komisija ierosināja pārkāpuma izmeklēšanas procesu attiecībā uz Grieķiju. Eiropas Kopienu Tiesa 2004. gadā izlēma Grieķijai par sliktu.

Turklāt, ņemot vērā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora ikgada deklarācijā minētos iebildumus, 2003. un 2004. gadā ieviesa speciālu rīcības plānu, kas ietvēra uzlabotu revīzijas programmu un citus pārraudzības pasākumus. Grieķiju saistībā ar IAKS un IAKS pasākumiem 2004. gadā apmeklēja deviņas reizes. Šie Komisijas pasākumi un jauna Grieķijas pilnvarotā maksātāja (Opekepe) izveide nodrošināja to, ka līdz 2004. gada beigām (2005. finanšu gads) daži IAKS elementi jau darbojās. Taču Komisija turpinās apzināt un izvērtēt atlikušos IAKS darbības trūkumus Grieķijā un piemēros attiecīgas finanšu korekcijas.

Attiecībā uz Palātas pieminētajām problēmām Komisija jau vairākkārt ir kritizējusi lauksaimnieku apvienību lomu pieprasījumu procedūrā un pārraudzības nepilnības. Komisija 2004. gada jūnijā ar oficiālu vēstuli prasīja Grieķijai ieviest jaunu atbalsta pieteikumu procedūru, samazinot no lauksaimnieku apvienību ietekmi. Šis jautājums, kā arī uz vietas veikto pārbaužu nepietiekamā kvalitāte, uz ko Komisija jau norādījusi iepriekš, tiks risināts pašreizējās grāmatojumu noskaidrošanas ietvaros.

Pēcmaksājumu pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 (7) – nepadarītie darbi un nepietiekama informācija par veikto pārbaužu rezultātiem

| 4.9. | Dalībvalstīm tiek prasīts veikt komercdokumentu ikgadējas pēcapmaksas pārbaužu programmas virknei KLP subsīdiju, ieskaitot eksporta kompensācijas, pārstrādes un pārveides subsīdijas, kokvilnas, olīveļļas un tabakas pārstrādi un dažus lauku attīstības izdevumus, kas kopā veido apmēram 37 % no visiem lauksaimniecības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši un ka tie ir veikti pareizi, un tām jārīkojas, lai atgūtu nolaidības un pārkāpumu rezultātā zaudētās summas. |
| --- | --- |

4.9.

Dalībvalstīm tiek prasīts veikt komercdokumentu ikgadējas pēcapmaksas pārbaužu programmas virknei KLP subsīdiju, ieskaitot eksporta kompensācijas, pārstrādes un pārveides subsīdijas, kokvilnas, olīveļļas un tabakas pārstrādi un dažus lauku attīstības izdevumus, kas kopā veido apmēram 37 % no visiem lauksaimniecības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši un ka tie ir veikti pareizi, un tām jārīkojas, lai atgūtu nolaidības un pārkāpumu rezultātā zaudētās summas.

| 4.10. | Komisija analizē dokumentus, kurus ik gadu iesniedz dalībvalstis, un tā var apmeklēt dažas dalībvalstis, lai uz vietas pārbaudītu regulas izpildi. Palāta pārbaudīja Komisijas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veikto pārbaužu uzraudzību un konstatēja, ka: |
| --- | --- |

4.10.

Komisija analizē dokumentus, kurus ik gadu iesniedz dalībvalstis, un tā var apmeklēt dažas dalībvalstis, lai uz vietas pārbaudītu regulas izpildi. Palāta pārbaudīja Komisijas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veikto pārbaužu uzraudzību un konstatēja, ka:

| 4.10. | |
| --- | --- |

4.10.

| a) | dalībvalstu sniegto ziņojumu analīzei ir ierobežota vērtība, jo spēkā esošā regula nepieprasa, lai koordinācijas struktūras iesniegtu statistisko informāciju formā, kas ļautu to analizēt pēc būtības (piemēram, ziņot par noteikumu pārkāpumu attiecību dažādās izdevumu kategorijās); |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu sniegto ziņojumu analīzei ir ierobežota vērtība, jo spēkā esošā regula nepieprasa, lai koordinācijas struktūras iesniegtu statistisko informāciju formā, kas ļautu to analizēt pēc būtības (piemēram, ziņot par noteikumu pārkāpumu attiecību dažādās izdevumu kategorijās);

| a) | Komisija uzskata, ka dalībvalstu sniegtie ziņojumi satur vērtīgu informāciju, kā arī tā atzīst, ka varētu uzlabot ziņojumu sniegšanu saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Šajā nolūkā tā iesniegs priekšlikumu grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004.
  Konkrēti tiks ieviestas tabulas iegūto datu sniegšanai, lai varētu noteikt un analizēt to skaitu, vērtīgumu un raksturu. Turklāt ir paredzētas jaunas nepabeigto lietu identificēšanas un ziņošanas metodes, lai atskaites periodā nepabeigtās pārbaudes varētu iekļaut nākamajos atskaites periodos. |
| --- | --- |

a)

Komisija uzskata, ka dalībvalstu sniegtie ziņojumi satur vērtīgu informāciju, kā arī tā atzīst, ka varētu uzlabot ziņojumu sniegšanu saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Šajā nolūkā tā iesniegs priekšlikumu grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004.

Konkrēti tiks ieviestas tabulas iegūto datu sniegšanai, lai varētu noteikt un analizēt to skaitu, vērtīgumu un raksturu. Turklāt ir paredzētas jaunas nepabeigto lietu identificēšanas un ziņošanas metodes, lai atskaites periodā nepabeigtās pārbaudes varētu iekļaut nākamajos atskaites periodos.

| b) | Palāta 2003. gadā pārbaudīja pēcmaksājumu pārbaužu izpildi vienpadsmit dalībvalstīs un secināja, ka pilnīgi apmierinoša situācija bija mazāk nekā katrā trešajā dalībvalstī (8). Atbildot uz to, Komisija 2004. gadā apmeklēja trīs dalībvalstis. Tie bija pirmie apmeklējumi kopš 2001. gada janvāra, kas bija veltīti pēcmaksājumu pārbaužu pilnīgai izvērtēšanai. Papildus tam Komisija regulāri pārbauda specifiskus pēcmaksājumu pārbaužu aspektus saistībā ar tās grāmatojumu noskaidrošanas revīziju eksporta kompensācijām (kuras aptver ap 25 % no izdevumiem, kas jāpārbauda šajās pārbaudēs); |
| --- | --- |

b)

Palāta 2003. gadā pārbaudīja pēcmaksājumu pārbaužu izpildi vienpadsmit dalībvalstīs un secināja, ka pilnīgi apmierinoša situācija bija mazāk nekā katrā trešajā dalībvalstī (8). Atbildot uz to, Komisija 2004. gadā apmeklēja trīs dalībvalstis. Tie bija pirmie apmeklējumi kopš 2001. gada janvāra, kas bija veltīti pēcmaksājumu pārbaužu pilnīgai izvērtēšanai. Papildus tam Komisija regulāri pārbauda specifiskus pēcmaksājumu pārbaužu aspektus saistībā ar tās grāmatojumu noskaidrošanas revīziju eksporta kompensācijām (kuras aptver ap 25 % no izdevumiem, kas jāpārbauda šajās pārbaudēs);

| b) | Attiecībā uz Palātas 2003. gada pārskatu, kurā minēta līdzīga piezīme, Komisija ir veikusi pasākumus, lai stāvokli uzlabotu. Pat tad, ja dažas no šīm pārbaudēm nevar uzskatīt par pilnīgi apmierinošām, Komisija, neapšaubot veikto pārbaužu lietderību, uzskata, ka pēcmaksas pārbaužu sarežģītības dēļ bieži radīsies iespēja kaut ko uzlabot.
  Izpildot Regulu (EEK) Nr. 4045/89, 2004. gadā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts organizēja 3 vizītes (uz Beļģiju, Grieķiju un Portugāli), lai ietvertu vispārējus aspektus, piem., gada pārskatu, riska analīzi un kontroles programmu. 2005. gadā tiks organizētas vēl 6, kurās pārbaudīs konkrētus Palātas konstatējumus.
  Bez tam, 2005. gada atbildības pārbaužu ietvaros, Komisija ir pastiprināti pievērsusi uzmanību Regulā (EEK) Nr. 4045/89 noteiktajām kontrolēm. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz Palātas 2003. gada pārskatu, kurā minēta līdzīga piezīme, Komisija ir veikusi pasākumus, lai stāvokli uzlabotu. Pat tad, ja dažas no šīm pārbaudēm nevar uzskatīt par pilnīgi apmierinošām, Komisija, neapšaubot veikto pārbaužu lietderību, uzskata, ka pēcmaksas pārbaužu sarežģītības dēļ bieži radīsies iespēja kaut ko uzlabot.

Izpildot Regulu (EEK) Nr. 4045/89, 2004. gadā Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts organizēja 3 vizītes (uz Beļģiju, Grieķiju un Portugāli), lai ietvertu vispārējus aspektus, piem., gada pārskatu, riska analīzi un kontroles programmu. 2005. gadā tiks organizētas vēl 6, kurās pārbaudīs konkrētus Palātas konstatējumus.

Bez tam, 2005. gada atbildības pārbaužu ietvaros, Komisija ir pastiprināti pievērsusi uzmanību Regulā (EEK) Nr. 4045/89 noteiktajām kontrolēm.

| c) | kavēšanās ar dalībvalstu pēcmaksājumu pārbaužu ikgadējo programmu pabeigšanu, ko Palāta uzsvēra savā 2003. gada pārskatā (9). Saskaņā ar dalībvalstu gada pārskatiem 2004. gada beigās gandrīz 40 % no plānotajām pārbaudēm nav bijušas pabeigtas. |
| --- | --- |

c)

kavēšanās ar dalībvalstu pēcmaksājumu pārbaužu ikgadējo programmu pabeigšanu, ko Palāta uzsvēra savā 2003. gada pārskatā (9). Saskaņā ar dalībvalstu gada pārskatiem 2004. gada beigās gandrīz 40 % no plānotajām pārbaudēm nav bijušas pabeigtas.

| c) | Komisija atzīst, ka dažās dalībvalstīs nav ievēroti pēcmaksas pārbaužu beigu termiņi. Taču dalībvalstu plānotais pārbaužu skaits ir ievērojami lielāks par obligāti prasīto. Pamatojoties uz šo, nepilnīgā izpilde ir mazāka par 40 %.
  Ja dažas pārbaudes nav pabeigtas pārbaudes perioda beigās, tās jāturpina un jāpabeidz nākošajā pārbaudes periodā. Komisija izmeklē iemeslus, kāpēc kontroles programmas atsevišķās dalībvalstīs netika pabeigtas laikus un, kur iespējams, prasīs paskaidrojumus no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

Komisija atzīst, ka dažās dalībvalstīs nav ievēroti pēcmaksas pārbaužu beigu termiņi. Taču dalībvalstu plānotais pārbaužu skaits ir ievērojami lielāks par obligāti prasīto. Pamatojoties uz šo, nepilnīgā izpilde ir mazāka par 40 %.

Ja dažas pārbaudes nav pabeigtas pārbaudes perioda beigās, tās jāturpina un jāpabeidz nākošajā pārbaudes periodā. Komisija izmeklē iemeslus, kāpēc kontroles programmas atsevišķās dalībvalstīs netika pabeigtas laikus un, kur iespējams, prasīs paskaidrojumus no dalībvalstīm.

4.3. grafikā
  parādīts veikto pārbaužu skaits, kā arī to pārkāpumu skaits, kas atklāti dalībvalstu sniegtajā informācijā par pēdējiem sešiem pārskata periodiem. Ņemot vērā, ka dati neparedz izdevumu apjoma vai veida analīzi, nav iespējams izdarīt secinājumus par to, cik nozīmīgas ir izmaiņas paziņoto pārkāpumu biežumā, kā arī kādi tam ir iemesli.

4.3. grafiks Dalībvalstis ziņo par noviržu kopējo apjomu, kas atklātas pārbaudēs saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, kas 2001./2002. gada kontroles programmā sasniedza 23,4 miljonus EUR.

Image

Subsidētā lauksaimniecības produktu eksporta fiziskas pārbaudes (10) – pārbaudīto darījumu vērtība un nenoskaidroti pārkāpumi

| 4.11. | ES lauksaimniecības produktu eksportētājiem izmaksātās eksporta kompensācijas sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj ES produkcijas atlikumu realizēt pasaules tirgos. 2004. gadā kompensācijas piešķīra apmēram 3,6 miljardu EUR apmērā, kas ir 7,5 % no KLP izdevumiem (2003. gadā – 8,3 %). Tiek prasīts, lai dalībvalstis veiktu fiziskas pārbaudes 5 % eksporta, lai nodrošinātu, ka prasītājās eksporta kompensācijās tas ir pareizi aprakstīts un atbilst prasībām. Komisija uzrauga dalībvalstu veikto pārbaužu kvalitāti un skaitu. |
| --- | --- |

4.11.

ES lauksaimniecības produktu eksportētājiem izmaksātās eksporta kompensācijas sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj ES produkcijas atlikumu realizēt pasaules tirgos. 2004. gadā kompensācijas piešķīra apmēram 3,6 miljardu EUR apmērā, kas ir 7,5 % no KLP izdevumiem (2003. gadā – 8,3 %). Tiek prasīts, lai dalībvalstis veiktu fiziskas pārbaudes 5 % eksporta, lai nodrošinātu, ka prasītājās eksporta kompensācijās tas ir pareizi aprakstīts un atbilst prasībām. Komisija uzrauga dalībvalstu veikto pārbaužu kvalitāti un skaitu.

| 4.12. | Komisija 2004. gadā apmeklēja 7 dalībvalstis, lai izvērtētu fizisko pārbaužu izpildi. Komisijas galvenie sākotnējie konstatējumi norāda uz nepilnībām, kas attiecas uz:






  a) | kvalitāti un/vai biežumu; |
| --- | --- | --- |

4.12.

Komisija 2004. gadā apmeklēja 7 dalībvalstis, lai izvērtētu fizisko pārbaužu izpildi. Komisijas galvenie sākotnējie konstatējumi norāda uz nepilnībām, kas attiecas uz:

a)

kvalitāti un/vai biežumu;

| b) | sūtījumu atlases procedūrām; |
| --- | --- |

b)

sūtījumu atlases procedūrām;

| c) | iepriekšēju paziņošanu; |
| --- | --- |

c)

iepriekšēju paziņošanu;

| d) | statistiku. |
| --- | --- |

d)

statistiku.

Šīs dažāda nozīmīguma nepilnības netika konstatētas visās apmeklētajās dalībvalstīs.

| 4.12. | Kā Palāta norāda, šīm piezīmēm ir pagaidu raksturs un Komisija varēs definēt savu viedokli tikai pēc tam, kad dalībvalstis būs izmantojušas savas tiesības atbildēt. |
| --- | --- |

4.12.

Kā Palāta norāda, šīm piezīmēm ir pagaidu raksturs un Komisija varēs definēt savu viedokli tikai pēc tam, kad dalībvalstis būs izmantojušas savas tiesības atbildēt.

| 4.13. | Komisija nespēja sniegt informāciju par fiziski pārbaudīto darījumu un atklāto pārkāpumu vērtību. 2004. gadā Komisija pieņēma regulu, kas pieprasīja, lai dalībvalstis paziņo šo informāciju, sākot ar 2005. gada pārskatu.
  4.1. tabulā
  apkopots laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam pārbaudīto deklarāciju un atklāto pārkāpumu skaits. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija nespēja sniegt informāciju par fiziski pārbaudīto darījumu un atklāto pārkāpumu vērtību. 2004. gadā Komisija pieņēma regulu, kas pieprasīja, lai dalībvalstis paziņo šo informāciju, sākot ar 2005. gada pārskatu.
  4.1. tabulā
  apkopots laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam pārbaudīto deklarāciju un atklāto pārkāpumu skaits.

| 4.13. | Uz Palātas ieteikumiem, kas pirmoreiz tika sagatavoti tās 2002. gada pārskatā, Komisija atbildēja savlaicīgi, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1454/2004, kurā ir noteikts, ka no 2005. gada dalībvalstīm jāiesniedz informācija par pārbaudīto darījumu vērtību, kā arī par pārkāpumiem, kas pārsniedz EUR 200.
  Līdz 2005. gadam informācija par pārkāpumu vērtību bija atkarīga no pārkāpumu paziņošanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 595/91 3. pantu, ko dalībvalstis sniedz Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un tā neietvēra pārkāpumus par summu, kas mazāka par 4 000 EUR. |
| --- | --- |

4.13.

Uz Palātas ieteikumiem, kas pirmoreiz tika sagatavoti tās 2002. gada pārskatā, Komisija atbildēja savlaicīgi, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1454/2004, kurā ir noteikts, ka no 2005. gada dalībvalstīm jāiesniedz informācija par pārbaudīto darījumu vērtību, kā arī par pārkāpumiem, kas pārsniedz EUR 200.

Līdz 2005. gadam informācija par pārkāpumu vērtību bija atkarīga no pārkāpumu paziņošanas saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 595/91 3. pantu, ko dalībvalstis sniedz Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un tā neietvēra pārkāpumus par summu, kas mazāka par 4 000 EUR.

| 4.14. | Komisijas 2004. gada darbības pārskats ietver informāciju par iesniegto eksporta deklarāciju skaitu, par dalībvalstu pārbaudīto deklarāciju skaitu un par atklāto pārkāpumu skaitu. Tur nav norāžu ne par Komisijas vērtējumu attiecībā uz dalībvalstu veikto fizisko pārbaužu rezultātiem, ne par to, kāda ir to ticamība. |
| --- | --- |

4.14.

Komisijas 2004. gada darbības pārskats ietver informāciju par iesniegto eksporta deklarāciju skaitu, par dalībvalstu pārbaudīto deklarāciju skaitu un par atklāto pārkāpumu skaitu. Tur nav norāžu ne par Komisijas vērtējumu attiecībā uz dalībvalstu veikto fizisko pārbaužu rezultātiem, ne par to, kāda ir to ticamība.

| 4.14. | Garantija, kas iegūta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90, ir neatņemama ģenerāldirektorāta kopējo garantiju sastāvdaļa, kā tas minēts gada darbības pārskatā (4.2.2. iedaļā). Skatīt arī atbildes uz punktiem 4.29.-4.31. |
| --- | --- |

4.14.

Garantija, kas iegūta saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90, ir neatņemama ģenerāldirektorāta kopējo garantiju sastāvdaļa, kā tas minēts gada darbības pārskatā (4.2.2. iedaļā). Skatīt arī atbildes uz punktiem 4.29.-4.31.

Grāmatojumu noskaidrošana

Finansiālā noformēšana

| 4.15. | Palāta pārbaudīja:






  a) | apliecinātājiestāžu ziņojumus par 25 maksājumu aģentūrām (sk. 
  4.2. tabulu
  ), no kurām tika pārbaudīti darījumi (sk. 4.26. punktu), un no visām tām maksājumu aģentūrām, kuru pārskatos bija iekļautas piezīmes; |
| --- | --- | --- |

4.15.

Palāta pārbaudīja:

a)

apliecinātājiestāžu ziņojumus par 25 maksājumu aģentūrām (sk. 
  4.2. tabulu
  ), no kurām tika pārbaudīti darījumi (sk. 4.26. punktu), un no visām tām maksājumu aģentūrām, kuru pārskatos bija iekļautas piezīmes;

| b) | Komisijas finanšu noformēšanas lēmumu; |
| --- | --- |

b)

Komisijas finanšu noformēšanas lēmumu;

| c) | no iepriekšējiem gadiem atlikto Komisijas grāmatojumu noskaidrošanu (11). |
| --- | --- |

c)

no iepriekšējiem gadiem atlikto Komisijas grāmatojumu noskaidrošanu (11).

4.1. tabula – Regula (EEK) Nr. 386/90: fizisko pārbaužu un atklāto pārkāpumu skaits (12)

| | 2003 | 2002 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārkāpumi | Fiziskās pārbaudes | Pārkāpumi | Fiziskās pārbaudes | Pārkāpumi | Fiziskās pārbaudes |
| Spānija | 23 | 4 786 | 59 | 6 816 | 12 | 7 965 |
| Vācija | 20 | 6 644 | 61 | 8 476 | 63 | 9 713 |
| Francija | 8 | 3 459 | 19 | 3 642 | 12 | 4 290 |
| Dānija | 8 | 1 470 | 22 | 1 631 | 33 | 1 827 |
| Īrija | 6 | 872 | 3 | 724 | 6 | 707 |
| Beļģija | 2 | 2 776 | 2 | 2 891 | 3 | 3 440 |
| Portugāle | 2 | 494 | 2 | 363 | 3 | 505 |
| Nīderlande | 1 | 7 229 | 0 | 8 192 | 0 | 7 857 |
| Somija | 1 | 668 | 0 | 689 | 0 | 742 |
| Itālija | 0 | 4 618 | 0 | 5 491 | 0 | 5 513 |
| Grieķija | 0 | 1 418 | 0 | 2 570 | 0 | 2 987 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 976 | 0 | 1 131 | 0 | 1 435 |
| Austrija | 0 | 835 | 0 | 1 016 | 0 | 1 066 |
| Zviedrija | 0 | 242 | 0 | 254 | 0 | 286 |
| Luksemburga | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Kopā | 71 | 36 487 | 168 | 43 886 | 132 | 48 337 |
| Avoti: Komisijas “Dalībvalstu 2003. gada pārskatu kopsavilkums” un “Dalībvalstu 2002. gada pārskatu kopsavilkums”, ĢD AGRI D03. |

2003

2002

2001

Pārkāpumi

Fiziskās pārbaudes

Pārkāpumi

Fiziskās pārbaudes

Pārkāpumi

Fiziskās pārbaudes

Spānija

23

4 786

59

6 816

12

7 965

Vācija

20

6 644

61

8 476

63

9 713

Francija

8

3 459

19

3 642

12

4 290

Dānija

8

1 470

22

1 631

33

1 827

Īrija

6

872

3

724

6

707

Beļģija

2

2 776

2

2 891

3

3 440

Portugāle

2

494

2

363

3

505

Nīderlande

1

7 229

0

8 192

0

7 857

Somija

1

668

0

689

0

742

Itālija

0

4 618

0

5 491

0

5 513

Grieķija

0

1 418

0

2 570

0

2 987

Apvienotā Karaliste

0

976

0

1 131

0

1 435

Austrija

0

835

0

1 016

0

1 066

Zviedrija

0

242

0

254

0

286

Luksemburga

0

0

0

0

0

4

Kopā

71

36 487

168

43 886

132

48 337

Avoti: Komisijas “Dalībvalstu 2003. gada pārskatu kopsavilkums” un “Dalībvalstu 2002. gada pārskatu kopsavilkums”, ĢD AGRI D03.

4.2. tabula – Maksājumu aģentūras pēc 2004. gadā deklarētajiem izdevumiem

| Nr. | Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra | Deklarētā summa miljonos EUR | % no kopējās summas | Pārskati ar piezīmi | Neiekļautie pārskati (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francija | ONIC | 4 413,80 | 10,19 | | |
| 2 | Itālija | AGEA | 3 835,46 | 8,86 | × | × |
| 3 | Apvienotā Karaliste | RPA | 2 854,11 | 6,59 | | |
| 4 | Grieķija | OPEKEPE | 2 781,44 | 6,42 | × | |
| 5 | Francija | OFIVAL | 1 897,26 | 4,38 | | |
| 6 | Īrija | DAF | 1 820,73 | 4,20 | | |
| 7 | Spānija | Andalucia | 1 709,70 | 3,95 | | |
| 8 | Dānija | EU-direktoratet | 1 215,85 | 2,81 | | |
| 9 | Austrija | AMA | 1 101,64 | 2,54 | | |
| 10 | Vācija | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,15 | 2,48 | × | |
| 11 | Francija | ONIOL | 1 000,20 | 2,31 | | |
| 12 | Spānija | Castilla-Léon | 940,67 | 2,17 | | |
| 13 | Somija | MMM | 869,36 | 2,01 | | |
| 14 | Zviedrija | SJV | 844,25 | 1,95 | | |
| 15 | Spānija | Castilla-La Mancha | 810,45 | 1,87 | | |
| 16 | Francija | CNASEA | 802,45 | 1,85 | × | |
| 17 | Francija | ONILAIT | 530,51 | 1,23 | | |
| 18 | Vācija | Nordrhein-Westfalen | 475,58 | 1,10 | × | |
| 19 | Spānija | FEGA | 467,09 | 1,08 | | |
| 20 | Vācija | Baden-Württemberg | 440,92 | 1,02 | × | |
| 21 | Vācija | Brandenburg | 380,94 | 0,88 | | |
| 22 | Nīderlande | LASER | 362,23 | 0,84 | | |
| 23 | Apvienotā Karaliste | NAWAD | 278,70 | 0,64 | | |
| 24 | Francija | FIRS | 273,94 | 0,63 | | |
| 25 | Beļģija | ABKL (Vlaamse Gemeenschap) | 220,88 | 0,51 | | |
| 2004. gada Ticamības deklarācijā ietvertās maksājumu aģentūras | Starpsumma (14) | 31 402,32 | 72,51 | | |
| 26 | Vācija | Niedersachsen | 795,90 | 1,84 | | |
| 27 | Portugāle | INGA | 754,26 | 1,74 | × | |
| 28 | Beļģija | BIRB | 617,65 | 1,43 | | |
| 29 | Spānija | Extremadura | 616,27 | 1,42 | | |
| 30 | Apvienotā Karaliste | SERAD | 614,59 | 1,42 | | |
| 31 | Spānija | Aragón | 520,32 | 1,20 | | |
| 32 | Nīderlande | PZ | 448,82 | 1,04 | | |
| 33 | Vācija | Hamburg-Jonas | 439,64 | 1,02 | | |
| 34 | Vācija | Mecklenburg-Vorpommern | 407,74 | 0,94 | | |
| 35 | Vācija | Sachsen-Anhalt | 384,88 | 0,89 | | |
| 36 | Itālija | Region Lombardie | 359,66 | 0,83 | | |
| 37 | Itālija | AVEPA (Veneto) | 359,44 | 0,83 | | |
| 38 | Spānija | Cataluña | 349,54 | 0,81 | × | |
| 39 | Vācija | Schleswig-Holstein | 341,16 | 0,79 | | |
| 40 | Itālija | AGREA | 323,79 | 0,75 | | |
| 41 | Vācija | Sachsen | 312,99 | 0,72 | | |
| 42 | Nīderlande | HPA | 297,38 | 0,69 | | |
| 43 | Francija | ONIFLHOR | 282,90 | 0,65 | × | |
| 44 | Vācija | Thüringen | 282,21 | 0,65 | | |
| 45 | Apvienotā Karaliste | DARD | 281,61 | 0,65 | | |
| 46 | Francija | ONIVINS | 245,19 | 0,57 | | |
| 47 | Beļģija | Région Wallonne | 234,40 | 0,54 | × | |
| 48 | Vācija | Hessen | 228,27 | 0,53 | | |
| 49 | Vācija | BLE | 222,59 | 0,51 | | |
| 50 | Itālija | ARTEA (Toscana) | 187,56 | 0,43 | | |
| 51 | Vācija | Rheinland-Pfalz | 187,44 | 0,43 | | |
| 52 | Itālija | SAISA (ex DCCC) | 185,47 | 0,43 | | |
| 53 | Spānija | Canarias | 164,13 | 0,38 | | |
| 54 | Francija | ODEADOM | 143,58 | 0,33 | × | |
| 55 | Spānija | Galicia | 139,30 | 0,32 | | |
| 56 | Spānija | Valencia | 138,36 | 0,32 | | |
| 57 | Spānija | Navarra | 116,35 | 0,27 | × | |
| 58 | Itālija | ENR | 114,32 | 0,26 | | |
| 59 | Spānija | Murcia | 98,29 | 0,23 | | |
| 60 | Portugāle | IFADAP | 69,97 | 0,16 | × | |
| 61 | Spānija | Asturias | 62,84 | 0,15 | | |
| 62 | Nīderlande | PT | 58,23 | 0,13 | | |
| 63 | Spānija | País Vasco | 57,73 | 0,13 | | |
| 64 | Spānija | Madrid | 57,02 | 0,13 | × | × |
| 65 | Nīderlande | DLG | 56,18 | 0,13 | | |
| 66 | Nīderlande | PVE | 42,17 | 0,10 | | |
| 67 | Spānija | La Rioja | 41,24 | 0,10 | | |
| 68 | Austrija | ZA Salsburg | 40,19 | 0,09 | | |
| 69 | Luksemburga | Ministère de l'Agriculture | 37,80 | 0,09 | × | × |
| 70 | Spānija | Cantabria | 34,22 | 0,08 | | |
| 71 | Spānija | Baleares | 25,57 | 0,06 | | |
| 72 | Vācija | Bayern, Umwelt | 23,82 | 0,06 | × | × |
| 73 | Vācija | Saarland | 20,23 | 0,05 | × | |
| 74 | Apvienotā Karaliste | FC | 17,30 | 0,04 | | |
| 75 | Polija | ARR | 11,42 | 0,03 | | |
| 76 | Francija | OFIMER | 9,23 | 0,02 | | |
| 77 | Īrija | DMNR | 9,20 | 0,02 | | |
| 78 | Vācija | Hamburg | 6,72 | 0,02 | | |
| 79 | Apvienotā Karaliste | CCW | 5,63 | 0,01 | | |
| 80 | Vācija | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,99 | 0,01 | | |
| 81 | Čehija | SAIF | 4,94 | 0,01 | × | |
| 82 | Vācija | Bremen | 2,49 | 0,01 | | |
| 83 | Francija | ACCT/SDE | 1,87 | 0,00 | × | × |
| 84 | Spānija | FROM | 1,68 | 0,00 | | |
| 85 | Slovākija | APA | 1,48 | 0,00 | | |
| 86 | Vācija | Berlin | 1,40 | 0,00 | | |
| 87 | Igaunija | PRIA | 0,55 | 0,00 | | |
| 88 | Lietuva | NPA | 0,53 | 0,00 | | |
| 89 | Ungārija | ARDA | 0,51 | 0,00 | × | |
| 90 | Slovēnija | AAMRD | 0,07 | 0,00 | | |
| 91 | Latvija | RSS | 0,03 | 0,00 | | |
| | | Starpsumma | 11 903,25 | 27,49 | | |
| | Kopā | 43 305,57 | 100,00 | 11 507,17 | 3 955,97 |
| NB: Valūtas kursi dalībvalstīm ārpus eurozonas: Čehija – 30,031; Dānija – 7,4502; Igaunija – 15,6466; Ungārija – 247,25; Latvija – 0,6960; Lietuva – 3,4528; Polija – 4,0876; Slovākija – 38,75; Slovēnija – 239,7; Zviedrija – 9,1687; Apvienotā Karaliste – 0,6867.

  Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2004. gada pārskatu finansiālo noformēšanu. |

Nr.

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Deklarētā summa miljonos EUR

% no kopējās summas

Pārskati ar piezīmi

Neiekļautie pārskati (13)

1

Francija

ONIC

4 413,80

10,19

2

Itālija

AGEA

3 835,46

8,86

×

×

3

Apvienotā Karaliste

RPA

2 854,11

6,59

4

Grieķija

OPEKEPE

2 781,44

6,42

×

5

Francija

OFIVAL

1 897,26

4,38

6

Īrija

DAF

1 820,73

4,20

7

Spānija

Andalucia

1 709,70

3,95

8

Dānija

EU-direktoratet

1 215,85

2,81

9

Austrija

AMA

1 101,64

2,54

10

Vācija

Bayern, Landwirtschaft

1 074,15

2,48

×

11

Francija

ONIOL

1 000,20

2,31

12

Spānija

Castilla-Léon

940,67

2,17

13

Somija

MMM

869,36

2,01

14

Zviedrija

SJV

844,25

1,95

15

Spānija

Castilla-La Mancha

810,45

1,87

16

Francija

CNASEA

802,45

1,85

×

17

Francija

ONILAIT

530,51

1,23

18

Vācija

Nordrhein-Westfalen

475,58

1,10

×

19

Spānija

FEGA

467,09

1,08

20

Vācija

Baden-Württemberg

440,92

1,02

×

21

Vācija

Brandenburg

380,94

0,88

22

Nīderlande

LASER

362,23

0,84

23

Apvienotā Karaliste

NAWAD

278,70

0,64

24

Francija

FIRS

273,94

0,63

25

Beļģija

ABKL (Vlaamse Gemeenschap)

220,88

0,51

2004. gada Ticamības deklarācijā ietvertās maksājumu aģentūras

Starpsumma (14)

31 402,32

72,51

26

Vācija

Niedersachsen

795,90

1,84

27

Portugāle

INGA

754,26

1,74

×

28

Beļģija

BIRB

617,65

1,43

29

Spānija

Extremadura

616,27

1,42

30

Apvienotā Karaliste

SERAD

614,59

1,42

31

Spānija

Aragón

520,32

1,20

32

Nīderlande

PZ

448,82

1,04

33

Vācija

Hamburg-Jonas

439,64

1,02

34

Vācija

Mecklenburg-Vorpommern

407,74

0,94

35

Vācija

Sachsen-Anhalt

384,88

0,89

36

Itālija

Region Lombardie

359,66

0,83

37

Itālija

AVEPA (Veneto)

359,44

0,83

38

Spānija

Cataluña

349,54

0,81

×

39

Vācija

Schleswig-Holstein

341,16

0,79

40

Itālija

AGREA

323,79

0,75

41

Vācija

Sachsen

312,99

0,72

42

Nīderlande

HPA

297,38

0,69

43

Francija

ONIFLHOR

282,90

0,65

×

44

Vācija

Thüringen

282,21

0,65

45

Apvienotā Karaliste

DARD

281,61

0,65

46

Francija

ONIVINS

245,19

0,57

47

Beļģija

Région Wallonne

234,40

0,54

×

48

Vācija

Hessen

228,27

0,53

49

Vācija

BLE

222,59

0,51

50

Itālija

ARTEA (Toscana)

187,56

0,43

51

Vācija

Rheinland-Pfalz

187,44

0,43

52

Itālija

SAISA (ex DCCC)

185,47

0,43

53

Spānija

Canarias

164,13

0,38

54

Francija

ODEADOM

143,58

0,33

×

55

Spānija

Galicia

139,30

0,32

56

Spānija

Valencia

138,36

0,32

57

Spānija

Navarra

116,35

0,27

×

58

Itālija

ENR

114,32

0,26

59

Spānija

Murcia

98,29

0,23

60

Portugāle

IFADAP

69,97

0,16

×

61

Spānija

Asturias

62,84

0,15

62

Nīderlande

PT

58,23

0,13

63

Spānija

País Vasco

57,73

0,13

64

Spānija

Madrid

57,02

0,13

×

×

65

Nīderlande

DLG

56,18

0,13

66

Nīderlande

PVE

42,17

0,10

67

Spānija

La Rioja

41,24

0,10

68

Austrija

ZA Salsburg

40,19

0,09

69

Luksemburga

Ministère de l'Agriculture

37,80

0,09

×

×

70

Spānija

Cantabria

34,22

0,08

71

Spānija

Baleares

25,57

0,06

72

Vācija

Bayern, Umwelt

23,82

0,06

×

×

73

Vācija

Saarland

20,23

0,05

×

74

Apvienotā Karaliste

FC

17,30

0,04

75

Polija

ARR

11,42

0,03

76

Francija

OFIMER

9,23

0,02

77

Īrija

DMNR

9,20

0,02

78

Vācija

Hamburg

6,72

0,02

79

Apvienotā Karaliste

CCW

5,63

0,01

80

Vācija

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,99

0,01

81

Čehija

SAIF

4,94

0,01

×

82

Vācija

Bremen

2,49

0,01

83

Francija

ACCT/SDE

1,87

0,00

×

×

84

Spānija

FROM

1,68

0,00

85

Slovākija

APA

1,48

0,00

86

Vācija

Berlin

1,40

0,00

87

Igaunija

PRIA

0,55

0,00

88

Lietuva

NPA

0,53

0,00

89

Ungārija

ARDA

0,51

0,00

×

90

Slovēnija

AAMRD

0,07

0,00

91

Latvija

RSS

0,03

0,00

Starpsumma

11 903,25

27,49

Kopā

43 305,57

100,00

11 507,17

3 955,97

NB: Valūtas kursi dalībvalstīm ārpus eurozonas: Čehija – 30,031; Dānija – 7,4502; Igaunija – 15,6466; Ungārija – 247,25; Latvija – 0,6960; Lietuva – 3,4528; Polija – 4,0876; Slovākija – 38,75; Slovēnija – 239,7; Zviedrija – 9,1687; Apvienotā Karaliste – 0,6867.

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2004. gada pārskatu finansiālo noformēšanu.

Apliecinātājiestāžu darbs

| 4.16. | Apliecinātājiestādei jābūt darbībā neatkarīgai no maksājumu aģentūras (15). Savs apliecinājums tai jābalsta uz procedūru pārbaudi un uz darījumu atlasi. Apliecinājumā jāformulē, vai pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi un vai apmierinoši darbojušās iekšējās kontroles procedūras. Šim apliecinājumam jāpievieno ziņojums par apliecinātājiestādes konstatējumiem. Likumības un pareizības pārbaudes nepārsniedz to, lai nodrošinātu, ka maksājumu aģentūra spēj uzskatāmi parādīt, ka tai ir vajadzīgās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu prasījumu atbilstības pārbaudi pirms maksāšanas. Apliecinātājiestāde parasti nav pārbaudījusi uz vietas ES atbalsta saņēmēju iesniegtos prasījumus. |
| --- | --- |

4.16.

Apliecinātājiestādei jābūt darbībā neatkarīgai no maksājumu aģentūras (15). Savs apliecinājums tai jābalsta uz procedūru pārbaudi un uz darījumu atlasi. Apliecinājumā jāformulē, vai pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi un vai apmierinoši darbojušās iekšējās kontroles procedūras. Šim apliecinājumam jāpievieno ziņojums par apliecinātājiestādes konstatējumiem. Likumības un pareizības pārbaudes nepārsniedz to, lai nodrošinātu, ka maksājumu aģentūra spēj uzskatāmi parādīt, ka tai ir vajadzīgās administratīvās struktūras, lai nodrošinātu prasījumu atbilstības pārbaudi pirms maksāšanas. Apliecinātājiestāde parasti nav pārbaudījusi uz vietas ES atbalsta saņēmēju iesniegtos prasījumus.

| 4.17. | Komisija gādā, lai apliecinātājiestādes rūpīgi pārbaudītu maksājumu iestāžu pārvaldītos izdevumus. Tā apliecinātājiestādēm sniedz vadlīnijas (ieskaitot vadlīnijas par darījumu atlasi) un pārbauda to ziņojumus, lai garantētu, ka tās ieteikumi tiek ievēroti. |
| --- | --- |

4.17.

Komisija gādā, lai apliecinātājiestādes rūpīgi pārbaudītu maksājumu iestāžu pārvaldītos izdevumus. Tā apliecinātājiestādēm sniedz vadlīnijas (ieskaitot vadlīnijas par darījumu atlasi) un pārbauda to ziņojumus, lai garantētu, ka tās ieteikumi tiek ievēroti.

| 4.18. | Savam finansiālās noformēšanas lēmumam pievienotajā kopsavilkumā Komisija paziņo, ka kopumā ir apmierināta ar apliecinātājiestāžu ziņojumu kvalitāti un saturu, tomēr norāda jomas, kurām apliecinātājiestādēm jāpievērš lielāka vērība: avansējumi un nodrošinājumi; parādi; iepriekšējās apstiprināšanas revīzijās atklāto finansiālo kļūdu pēcpārbaude; paraugu atlase un kļūdu izvērtējums; maksimālu garantēto daudzumu pārbaude un lauku attīstības revīzija. Palāta apstiprina šos secinājumus. |
| --- | --- |

4.18.

Savam finansiālās noformēšanas lēmumam pievienotajā kopsavilkumā Komisija paziņo, ka kopumā ir apmierināta ar apliecinātājiestāžu ziņojumu kvalitāti un saturu, tomēr norāda jomas, kurām apliecinātājiestādēm jāpievērš lielāka vērība: avansējumi un nodrošinājumi; parādi; iepriekšējās apstiprināšanas revīzijās atklāto finansiālo kļūdu pēcpārbaude; paraugu atlase un kļūdu izvērtējums; maksimālu garantēto daudzumu pārbaude un lauku attīstības revīzija. Palāta apstiprina šos secinājumus.

Finansiālās noformēšanas lēmums 2004. gadam

| 4.19. | Savu Finanšu lēmumu Komisija pieņēma 2005. gada 13. maijā (16). Finanšu gada beigās 2004. gada 15. oktobrī 71 maksājumu aģentūra, kas pārvalda 32 miljardus EUR, no savām apliecinātājiestādēm saņēma revīzijas atzinumu bez piezīmes (sk. 
  4.2. tabulu
  ). Atlikušās 20 aģentūras saņēma atzinumu ar piezīmi vai negatīvu atzinumu, kaut gan par ierobežotām summām. Tam bija šādi iemesli: apliecinātājiestādes bija konstatējušas pārmaksājumus un neatbilstīgus izdevumus; trūkstošus pamatojuma dokumentus; nepilnības kārtībā, kādā maksājumu aģentūras deleģē dažas funkcijas citām struktūrām vai nepilnīgu, nepareizu vai maldinošu informāciju par parādniekiem. |
| --- | --- |

4.19.

Savu Finanšu lēmumu Komisija pieņēma 2005. gada 13. maijā (16). Finanšu gada beigās 2004. gada 15. oktobrī 71 maksājumu aģentūra, kas pārvalda 32 miljardus EUR, no savām apliecinātājiestādēm saņēma revīzijas atzinumu bez piezīmes (sk. 
  4.2. tabulu
  ). Atlikušās 20 aģentūras saņēma atzinumu ar piezīmi vai negatīvu atzinumu, kaut gan par ierobežotām summām. Tam bija šādi iemesli: apliecinātājiestādes bija konstatējušas pārmaksājumus un neatbilstīgus izdevumus; trūkstošus pamatojuma dokumentus; nepilnības kārtībā, kādā maksājumu aģentūras deleģē dažas funkcijas citām struktūrām vai nepilnīgu, nepareizu vai maldinošu informāciju par parādniekiem.

| 4.19. | Novērtējumi un negatīvie slēdzieni, galvenokārt, saistīti ar attiecīgo 20 pilnvaroto maksātāju atsevišķiem aspektiem un pasākumiem.
  Komisija ir uzsākusi procedūru, lai atgūtu nepamatotos maksājumus (skatīt arī 4.20. punktu). |
| --- | --- |

4.19.

Novērtējumi un negatīvie slēdzieni, galvenokārt, saistīti ar attiecīgo 20 pilnvaroto maksātāju atsevišķiem aspektiem un pasākumiem.

Komisija ir uzsākusi procedūru, lai atgūtu nepamatotos maksājumus (skatīt arī 4.20. punktu).

| 4.20. | Komisija apstiprināja pārskatus 86 maksājumu aģentūrām no 91, un iesaistīto apliecinātājiestāžu neprecīza un nepietiekama darba dēļ atcēla grāmatojumu noskaidrošanu piecām maksājumu aģentūrām (kuras pārstāv 4 miljardus EUR, kas atbilst 9 % no kopējiem deklarētajiem izdevumiem) (17). Tā gatavojas veikt finanšu labojumus kopumā par 7 miljoniem EUR saistībā ar 14 maksājumu aģentūrām (18). |
| --- | --- |

4.20.

Komisija apstiprināja pārskatus 86 maksājumu aģentūrām no 91, un iesaistīto apliecinātājiestāžu neprecīza un nepietiekama darba dēļ atcēla grāmatojumu noskaidrošanu piecām maksājumu aģentūrām (kuras pārstāv 4 miljardus EUR, kas atbilst 9 % no kopējiem deklarētajiem izdevumiem) (17). Tā gatavojas veikt finanšu labojumus kopumā par 7 miljoniem EUR saistībā ar 14 maksājumu aģentūrām (18).

Iepriekšējos gados neapstiprinātie (“atdalītie”) maksājumu aģentūru pārskati

| 4.21. | Komisija 2004. gadā pabeidza darbu pie grāmatojumiem, kurus tā nebija noskaidrojusi 2001. un 2002. gada finanšu lēmumos, vairumā gadījumu tas notika apliecinātājiestāžu darba neatbilstību dēļ vai tādēļ, ka bija jānoskaidro atsevišķa informāciju. Tā noskaidroja četru maksājumu aģentūru grāmatojumus, kuri netika pieņemti 2001. gadā, un septiņpadsmit, kuri netika pieņemti 2002. gadā. |
| --- | --- |

4.21.

Komisija 2004. gadā pabeidza darbu pie grāmatojumiem, kurus tā nebija noskaidrojusi 2001. un 2002. gada finanšu lēmumos, vairumā gadījumu tas notika apliecinātājiestāžu darba neatbilstību dēļ vai tādēļ, ka bija jānoskaidro atsevišķa informāciju. Tā noskaidroja četru maksājumu aģentūru grāmatojumus, kuri netika pieņemti 2001. gadā, un septiņpadsmit, kuri netika pieņemti 2002. gadā.

2004. gadā pieņemtie atbilstības lēmumi

| 4.22. | Atbilstības lēmumi parasti attiecas uz vairākiem izdevumu gadiem un tiek pieņemti ar dažu gadu kavēšanos. Tādējādi korekcijas, kas veiktas 2004. gadā pieņemtajos atbilstības lēmumos, neattiecas uz KLP maksājumiem galīgajiem saņēmējiem 2004. gadā. |
| --- | --- |

4.22.

Atbilstības lēmumi parasti attiecas uz vairākiem izdevumu gadiem un tiek pieņemti ar dažu gadu kavēšanos. Tādējādi korekcijas, kas veiktas 2004. gadā pieņemtajos atbilstības lēmumos, neattiecas uz KLP maksājumiem galīgajiem saņēmējiem 2004. gadā.

| 4.22. | Revīzijas attiecībā uz atbilstības lēmumiem, galvenokārt, pievērš uzmanību dalībvalstu izveidotajām vadības un kontroles sistēmām. Pat ja šīs revīzijas neatklāj kādas nepilnības vai nesekmē turpmākus sistēmu uzlabojumus, tām ir svarīga nozīme, lai attiecīgo izdevumu likumība un pareizība tiktu ievērota arī turpmākajos gados. Tās ir apliecinājums, ka grāmatojumu noskaidrošanas procedūra dod ieguldījumu vajadzīgajām garantijām. |
| --- | --- |

4.22.

Revīzijas attiecībā uz atbilstības lēmumiem, galvenokārt, pievērš uzmanību dalībvalstu izveidotajām vadības un kontroles sistēmām. Pat ja šīs revīzijas neatklāj kādas nepilnības vai nesekmē turpmākus sistēmu uzlabojumus, tām ir svarīga nozīme, lai attiecīgo izdevumu likumība un pareizība tiktu ievērota arī turpmākajos gados. Tās ir apliecinājums, ka grāmatojumu noskaidrošanas procedūra dod ieguldījumu vajadzīgajām garantijām.

| 4.23. | Komisija 2004. gadā pieņēma trīs atbilstības lēmumus par izdevumiem, kas deklarēti no 1998. līdz 2003. gadam (19), atsakoties finansēt 406 miljonus EUR (20). Tāpat kā iepriekšējos gados, vairums no tiem (71 %) ir pamatlikmes labojumi (21). Labojumi lielākoties attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem (186 miljoni EUR), augļiem un dārzeņiem (70 miljoni EUR) un labību (67 miljoni EUR), un galvenokārt skar Franciju (213 miljoni EUR), Itāliju (63 miljoni EUR), Grieķiju (46 miljoni EUR) un Spāniju (34 miljoni EUR). Galvenie iemesli, ar kuriem Komisija pamato labojumus, bija nepilnības liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā un trūkumi pārbaužu uz vietas skaitā un/vai kvalitātē. |
| --- | --- |

4.23.

Komisija 2004. gadā pieņēma trīs atbilstības lēmumus par izdevumiem, kas deklarēti no 1998. līdz 2003. gadam (19), atsakoties finansēt 406 miljonus EUR (20). Tāpat kā iepriekšējos gados, vairums no tiem (71 %) ir pamatlikmes labojumi (21). Labojumi lielākoties attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem (186 miljoni EUR), augļiem un dārzeņiem (70 miljoni EUR) un labību (67 miljoni EUR), un galvenokārt skar Franciju (213 miljoni EUR), Itāliju (63 miljoni EUR), Grieķiju (46 miljoni EUR) un Spāniju (34 miljoni EUR). Galvenie iemesli, ar kuriem Komisija pamato labojumus, bija nepilnības liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmā un trūkumi pārbaužu uz vietas skaitā un/vai kvalitātē.

Pēdējo gadu atbilstības lēmumi

| 4.24. | 4.3. tabulā
  parādīti Komisijas atbilstības lēmumu rezultāti par 1991. gadu un nākamajiem gadiem. 2004. gada beigās noskaidrošana nebija pabeigta nevienam gadam pēc 1998. gada. Kopējie labojumi atspoguļo Komisijas nostāju saistībā ar budžeta pozīcijām un pārbaudītajām dalībvalstīm, izdevumu apjomu, kuru, galvenokārt dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību dēļ, nevar segt no Kopienas budžeta. |
| --- | --- |

4.24.

4.3. tabulā
  parādīti Komisijas atbilstības lēmumu rezultāti par 1991. gadu un nākamajiem gadiem. 2004. gada beigās noskaidrošana nebija pabeigta nevienam gadam pēc 1998. gada. Kopējie labojumi atspoguļo Komisijas nostāju saistībā ar budžeta pozīcijām un pārbaudītajām dalībvalstīm, izdevumu apjomu, kuru, galvenokārt dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību dēļ, nevar segt no Kopienas budžeta.

| 4.24. | Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2005. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika apskatītas detalizētāk. Stāvoklis 2005. gada jūnijā ir tāds, ka 94,3 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 78,7 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam), ir pabeigtas. |
| --- | --- |

4.24.

Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2005. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika apskatītas detalizētāk. Stāvoklis 2005. gada jūnijā ir tāds, ka 94,3 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 78,7 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam), ir pabeigtas.

| 4.25. | 4.4. un 4.5. grafikā
  attēlots labojumu sadalījums Komisijas pieņemtajos lēmumos pēc dalībvalstīm un tirgus nozarēm laika posmā no 1999. līdz 2004. gadam (22). Šie lēmumi attiecas uz izdevumu pozīcijām Kopienas budžetā laikā no 1996. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

4.25.

4.4. un 4.5. grafikā
  attēlots labojumu sadalījums Komisijas pieņemtajos lēmumos pēc dalībvalstīm un tirgus nozarēm laika posmā no 1999. līdz 2004. gadam (22). Šie lēmumi attiecas uz izdevumu pozīcijām Kopienas budžetā laikā no 1996. līdz 2003. gadam.

4.3. tabula – Labojumi grāmatojumu noskaidrošanas lēmumos par 1991.-2003. budžeta gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Deklarētie izdevumi | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 44 212,0 |
| Kopējais labojumu daudzums | –1 504,1 | – 788,2 | – 736,6 | – 307,8 | – 572,8 | – 790,0 | – 481,4 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| no kuriem: | | | | | | | | | | | | | |
| a) papildu maksājumi par pienu | – 979,2 | – 419,7 | – 230,6 | –2,7 | –15,1 | – 215,0 | – 110,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| b) neatļautie izdevumi | – 524,9 | – 368,5 | – 506,0 | – 305,1 | – 557,7 | – 575,0 | – 371,2 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| Neatļautie izdevumi procentos no deklarētajiem izdevumiem | 1,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,7 % | 0,9 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,1 % |
| Avots: Grāmatojumu noskaidrošanas lēmumi par 1991.-2003. budžeta gadu. |

(miljonos EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Deklarētie izdevumi

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

44 212,0

Kopējais labojumu daudzums

–1 504,1

– 788,2

– 736,6

– 307,8

– 572,8

– 790,0

– 481,4

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

no kuriem:

a) papildu maksājumi par pienu

– 979,2

– 419,7

– 230,6

–2,7

–15,1

– 215,0

– 110,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

b) neatļautie izdevumi

– 524,9

– 368,5

– 506,0

– 305,1

– 557,7

– 575,0

– 371,2

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

Neatļautie izdevumi procentos no deklarētajiem izdevumiem

1,7 %

1,2 %

1,5 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,7 %

0,9 %

0,6 %

0,3 %

0,1 %

Avots: Grāmatojumu noskaidrošanas lēmumi par 1991.-2003. budžeta gadu.

Image

Image

Palātas izvēlētie darījumi

| 4.26. | Palāta pārbaudīja reprezentatīvu maksājumu paraugu, kas iegūts no 25 maksājumu aģentūru izdevumiem (kuras bija kopīgi atbildīgas par 72,5 % no KLP izdevumiem), kā arī no tiešajiem Komisijas izdevumiem. Ar šīm pārbaudēm Palāta centās iegūt tiešu apliecinājumu tam, ka maksājumi ir pienācīgi veikti par atbilstīgu darbību. Šādas pārbaudes nodrošina labu apliecinājumu pierādījumus tam, vai izdevumi platībatkarīgajam atbalstam ir likumīgi un pareizi (sk. 4.35-4.38. punktu) un, mazākā mērā, piemaksām par dzīvniekiem (sk. 4.39.-4.42. punktu), kur parasti revidentam ir pieejami fiziski pierādījumi. Pretēji tam, tādās jomās kā eksporta kompensācijas (sk. 4.49.-4.50. punktu) vai atbalsti, kas izmaksāti, pamatojoties uz saražoto daudzumu (sk. 4.43. punktu), revidents var pārbaudīt tikai dokumentus. Pakāpi, līdz kurai šādi dokumenti sniedz ticamu apliecinājumu, ietekmē gan darījuma raksturs (sk. 4.48. punktu), gan attiecīgā kontroles sistēma (sk. 4.54. punktu). |
| --- | --- |

4.26.

Palāta pārbaudīja reprezentatīvu maksājumu paraugu, kas iegūts no 25 maksājumu aģentūru izdevumiem (kuras bija kopīgi atbildīgas par 72,5 % no KLP izdevumiem), kā arī no tiešajiem Komisijas izdevumiem. Ar šīm pārbaudēm Palāta centās iegūt tiešu apliecinājumu tam, ka maksājumi ir pienācīgi veikti par atbilstīgu darbību. Šādas pārbaudes nodrošina labu apliecinājumu pierādījumus tam, vai izdevumi platībatkarīgajam atbalstam ir likumīgi un pareizi (sk. 4.35-4.38. punktu) un, mazākā mērā, piemaksām par dzīvniekiem (sk. 4.39.-4.42. punktu), kur parasti revidentam ir pieejami fiziski pierādījumi. Pretēji tam, tādās jomās kā eksporta kompensācijas (sk. 4.49.-4.50. punktu) vai atbalsti, kas izmaksāti, pamatojoties uz saražoto daudzumu (sk. 4.43. punktu), revidents var pārbaudīt tikai dokumentus. Pakāpi, līdz kurai šādi dokumenti sniedz ticamu apliecinājumu, ietekmē gan darījuma raksturs (sk. 4.48. punktu), gan attiecīgā kontroles sistēma (sk. 4.54. punktu).

Lauksaimniecības ģenerāldirektora 2004. gada darbības pārskats

Daži uzlabojumi kopš iepriekšējā gada

| 4.27. | Gada darbības pārskats (GDP) ietver ģenerāldirektora deklarāciju, kurā teikts, ka kontroles procedūras viņam sniedz pārliecību par KLP 2004. gada darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

4.27.

Gada darbības pārskats (GDP) ietver ģenerāldirektora deklarāciju, kurā teikts, ka kontroles procedūras viņam sniedz pārliecību par KLP 2004. gada darījumu likumību un pareizību.

| 4.28. | Pārskatā konstatēts, ka:






  a) | Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) kopumā ievēro iekšējās kontroles standartus, lai gan dažās jomās vajadzīgs papildu darbs (23); |
| --- | --- | --- |

4.28.

Pārskatā konstatēts, ka:

a)

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) kopumā ievēro iekšējās kontroles standartus, lai gan dažās jomās vajadzīgs papildu darbs (23);

| b) | izņemot Grieķiju, IAKS sniedz teicamus līdzekļus tam, lai nodrošinātu pienācīgu Kopienas fondu izlietojumu; |
| --- | --- |

b)

izņemot Grieķiju, IAKS sniedz teicamus līdzekļus tam, lai nodrošinātu pienācīgu Kopienas fondu izlietojumu;

| c) | pēcmaksājumu pārbaudes sniedz pamatotu pārliecību par to, ka attiecīgie izdevumi atbilst Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

pēcmaksājumu pārbaudes sniedz pamatotu pārliecību par to, ka attiecīgie izdevumi atbilst Kopienas tiesību aktiem;

| d) | apliecinājuma procedūra sniedz pārliecību par to, ka maksājumu aģentūru pārskati ir pilnīgi, pareizi un ticami, un zināmu pārliecību par to, ka šo aģentūru iekšējās kontroles sistēmas darbojas un spēj nodrošināt, lai maksājumi būtu likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

d)

apliecinājuma procedūra sniedz pārliecību par to, ka maksājumu aģentūru pārskati ir pilnīgi, pareizi un ticami, un zināmu pārliecību par to, ka šo aģentūru iekšējās kontroles sistēmas darbojas un spēj nodrošināt, lai maksājumi būtu likumīgi un pareizi;

| e) | revīzijas darbs par kontroles sistēmām 2004. gada izdevumiem tiks noslēgts un galīgie finanšu labojumi tiks izlemti ne agrāk kā 2006. gadā; |
| --- | --- |

e)

revīzijas darbs par kontroles sistēmām 2004. gada izdevumiem tiks noslēgts un galīgie finanšu labojumi tiks izlemti ne agrāk kā 2006. gadā;

| f) | pastāv risks, ka ir finansēti nepiemēroti izdevumi, tomēr šos izdevumi var revidēt nākamajos gados saskaņā ar atbilstības procedūrām un tiem var veikt finanšu labojumus (24); |
| --- | --- |

f)

pastāv risks, ka ir finansēti nepiemēroti izdevumi, tomēr šos izdevumi var revidēt nākamajos gados saskaņā ar atbilstības procedūrām un tiem var veikt finanšu labojumus (24);

| g) | finanšu labojumi saskaņā ar noskaidrošanas procedūru līdz ar piedziņām dalībvalstīs nosedz “vispārējo finanšu risku”. |
| --- | --- |

g)

finanšu labojumi saskaņā ar noskaidrošanas procedūru līdz ar piedziņām dalībvalstīs nosedz “vispārējo finanšu risku”.

| 4.29. | Informācijas avoti, uz kuriem ģenerāldirektors balsta savu deklarāciju, paredz ierobežotu 2004. gada izdevumu likumības un pareizības nodrošinājumu. IAKS inspekcijas rezultāti attiecas uz lauksaimniekiem veikto maksājumu likumību un pareizību, tomēr tos nav pietiekami pārbaudījusi un apstiprinājusi neatkarīga iestāde. Apliecinātājiestāžu darbs var atklāt problēmas maksājumu aģentūru līmenī, bet uz to nevar paļauties, lai gūtu pārliecību par lauksaimnieku un tirgotāju prasībām. |
| --- | --- |

4.29.

Informācijas avoti, uz kuriem ģenerāldirektors balsta savu deklarāciju, paredz ierobežotu 2004. gada izdevumu likumības un pareizības nodrošinājumu. IAKS inspekcijas rezultāti attiecas uz lauksaimniekiem veikto maksājumu likumību un pareizību, tomēr tos nav pietiekami pārbaudījusi un apstiprinājusi neatkarīga iestāde. Apliecinātājiestāžu darbs var atklāt problēmas maksājumu aģentūru līmenī, bet uz to nevar paļauties, lai gūtu pārliecību par lauksaimnieku un tirgotāju prasībām.

| 4.30. | Lai iegūtu ticamu informāciju par galīgajiem saņēmējiem veikto maksājumu likumību un pareizību, ģenerāldirektoram vajadzētu:






  a) | vai nu noteikt kārtību apliecinātājiestādēm, lai darbības jomā iekļautu galīgos saņēmējus, paplašinot izlases paraugu pārbaudes līdz lauksaimnieku līmenim, vai arī ieguldīt lielāku darbu, lai pārbaudītu un apstiprinātu IAKS inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes (25); vai |
| --- | --- | --- |

4.30.

Lai iegūtu ticamu informāciju par galīgajiem saņēmējiem veikto maksājumu likumību un pareizību, ģenerāldirektoram vajadzētu:

a)

vai nu noteikt kārtību apliecinātājiestādēm, lai darbības jomā iekļautu galīgos saņēmējus, paplašinot izlases paraugu pārbaudes līdz lauksaimnieku līmenim, vai arī ieguldīt lielāku darbu, lai pārbaudītu un apstiprinātu IAKS inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes (25); vai

| b) | prasīt, lai viņa paša darbinieki, pamatojoties uz atbilstoša parauga atlases metodi, galīgo saņēmēju līmenī pārbaudītu darījumu likumību un pareizību attiecīgajam gadam. |
| --- | --- |

b)

prasīt, lai viņa paša darbinieki, pamatojoties uz atbilstoša parauga atlases metodi, galīgo saņēmēju līmenī pārbaudītu darījumu likumību un pareizību attiecīgajam gadam.

| 4.29-4.30. | Komisija uzskata, ka ģenerāldirektorātam ir pietiekama informācija par pietiekamām garantijām par lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību.
  Kā jau minēts atbildē uz Palātas 2003. gada atskaiti, dalībvalstu pilnvaroto maksātāju izveide un akreditācija, ikgadējā apliecinājuma procedūra un dažādu vadības un kontroles sistēmu pielietošana, ieskaitot IAKS, ļauj uzticēties deklarētajai kontrolei pār izdevumiem. Lai uzlabotu sistēmu kopumā, jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas pamatnoteikumos noteikts, ka pilnvaroto maksātāju iestāžu vadītāji turpmāk paraksta ex-post garantijas apliecinājumu par savu iestāžu izdevumu likumību un pareizību.
  Informāciju, uz kuru balstās ģenerāldirektors, nodrošina daudzgadu sistēma. Tāpēc Komisija neatbalsta Palātas ieteikumus. |
| --- | --- |

4.29-4.30.

Komisija uzskata, ka ģenerāldirektorātam ir pietiekama informācija par pietiekamām garantijām par lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību.

Kā jau minēts atbildē uz Palātas 2003. gada atskaiti, dalībvalstu pilnvaroto maksātāju izveide un akreditācija, ikgadējā apliecinājuma procedūra un dažādu vadības un kontroles sistēmu pielietošana, ieskaitot IAKS, ļauj uzticēties deklarētajai kontrolei pār izdevumiem. Lai uzlabotu sistēmu kopumā, jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas pamatnoteikumos noteikts, ka pilnvaroto maksātāju iestāžu vadītāji turpmāk paraksta ex-post garantijas apliecinājumu par savu iestāžu izdevumu likumību un pareizību.

Informāciju, uz kuru balstās ģenerāldirektors, nodrošina daudzgadu sistēma. Tāpēc Komisija neatbalsta Palātas ieteikumus.

| 4.31. | Fakts, ka ģenerāldirektora deklarācija attiecas uz izdevumiem, kuriem vēlāk var veikt finanšu labojumus, bet nenorāda, kādā mērā šādi labojumi var ietekmēt izdevumu apmēru, mazina pārliecību, kādu Palāta var iegūt no viņa deklarācijas (26). Deklarācijā jānošķir, no vienas puses, izdevumi, kuri ir pārbaudīti (un kuriem vajadzības gadījumā ir veikti labojumi vai tādi tiks veikti) un par kuriem ģenerāldirektors var dot (vai arī nedot) garantiju, un, no otras puses, izdevumi, kam veicama turpmāka pārbaude (un iespējami labojumi). |
| --- | --- |

4.31.

Fakts, ka ģenerāldirektora deklarācija attiecas uz izdevumiem, kuriem vēlāk var veikt finanšu labojumus, bet nenorāda, kādā mērā šādi labojumi var ietekmēt izdevumu apmēru, mazina pārliecību, kādu Palāta var iegūt no viņa deklarācijas (26). Deklarācijā jānošķir, no vienas puses, izdevumi, kuri ir pārbaudīti (un kuriem vajadzības gadījumā ir veikti labojumi vai tādi tiks veikti) un par kuriem ģenerāldirektors var dot (vai arī nedot) garantiju, un, no otras puses, izdevumi, kam veicama turpmāka pārbaude (un iespējami labojumi).

| 4.31. | Komisija uzskata, ka nav lietderīgi gada darbības pārskatā nodalīt apstiprinātos izdevumus no izdevumiem, kurus apstiprinās vēlāk, kā to iesaka Palāta. Ņemot vērā atbilstības pārbaudes procesa daudzgadu raksturu, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.
  Ģenerāldirektora deklarācija un tai pievienotais gada darbības pārskats ir jāiekļauj daudz plašākos reglamentējošos noteikumos par ELVGF grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantu. Viss process iekļauj gan ikgada finanšu noskaidrošanu, gan daudzgadu atbilstības pārbaudes, kas ļauj Komisijai izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, kas notikuši vēlāk kā 24 mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma par attiecīgās dalībvalsts revīzijas rezultātiem.
  Pamatojoties uz to, pietiekamas garantijas attiecībā uz kopīgā pārvaldībā veikto lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību nav iegūstamas katru gadu, jo īpaši saistībā ar ģenerāldirektora gada darbības pārskatu, no Komisijas dienestu revīzijas darba vien, bet ir jāparedz, ka dalībvalstis izpilda savas vadības un kontroles pienākumus. Ja Komisijas revīzijas dienesti vēlāk atklāj trūkumus, tad nosaka neatbilstīgo izdevumu risku un piemēro attiecīgas finanšu korekcijas.
  To, ka parasti lēmumi par grāmatojumu noskaidrošanu tiek pieņemti dažus gadus pēc gada, kurā tika veikti attiecīgie izdevumi, nosaka procedūra, kurā ir iekļautas dalībvalstu tiesības atbildēt uz konstatējumiem, un šis fakts ir skaidri apliecināts ģenerāldirektora 2004. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

4.31.

Komisija uzskata, ka nav lietderīgi gada darbības pārskatā nodalīt apstiprinātos izdevumus no izdevumiem, kurus apstiprinās vēlāk, kā to iesaka Palāta. Ņemot vērā atbilstības pārbaudes procesa daudzgadu raksturu, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

Ģenerāldirektora deklarācija un tai pievienotais gada darbības pārskats ir jāiekļauj daudz plašākos reglamentējošos noteikumos par ELVGF grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1258/1999 7. pantu. Viss process iekļauj gan ikgada finanšu noskaidrošanu, gan daudzgadu atbilstības pārbaudes, kas ļauj Komisijai izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, kas notikuši vēlāk kā 24 mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma par attiecīgās dalībvalsts revīzijas rezultātiem.

Pamatojoties uz to, pietiekamas garantijas attiecībā uz kopīgā pārvaldībā veikto lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību nav iegūstamas katru gadu, jo īpaši saistībā ar ģenerāldirektora gada darbības pārskatu, no Komisijas dienestu revīzijas darba vien, bet ir jāparedz, ka dalībvalstis izpilda savas vadības un kontroles pienākumus. Ja Komisijas revīzijas dienesti vēlāk atklāj trūkumus, tad nosaka neatbilstīgo izdevumu risku un piemēro attiecīgas finanšu korekcijas.

To, ka parasti lēmumi par grāmatojumu noskaidrošanu tiek pieņemti dažus gadus pēc gada, kurā tika veikti attiecīgie izdevumi, nosaka procedūra, kurā ir iekļautas dalībvalstu tiesības atbildēt uz konstatējumiem, un šis fakts ir skaidri apliecināts ģenerāldirektora 2004. gada darbības pārskatā.

| 4.32. | Šobrīd KLP finansēto nepareizo maksājumu līmeni ģenerāldirektors nezina un nav novērtējis (27). Viņam nav ticama pamata, lai apgalvotu, ka summa, kas ir vienāda ar nepareizo maksājumu summu, varētu tikt atgūta ar grāmatojumu noskaidrošanas (28) procedūru un ar atgūšanas procedūrām dalībvalstīs. Atbilstības lēmumi vairumā gadījumu drīzāk ir vienotas likmes korekcijas kontroles sistēmu trūkumiem nevis atsevišķu kļūdu seku novērtējums. |
| --- | --- |

4.32.

Šobrīd KLP finansēto nepareizo maksājumu līmeni ģenerāldirektors nezina un nav novērtējis (27). Viņam nav ticama pamata, lai apgalvotu, ka summa, kas ir vienāda ar nepareizo maksājumu summu, varētu tikt atgūta ar grāmatojumu noskaidrošanas (28) procedūru un ar atgūšanas procedūrām dalībvalstīs. Atbilstības lēmumi vairumā gadījumu drīzāk ir vienotas likmes korekcijas kontroles sistēmu trūkumiem nevis atsevišķu kļūdu seku novērtējums.

| 4.32. | Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas par attiecīgo gadu kopā ar uzliktām sankcijām gala saņēmējiem valstu līmenī dod vērtīgu ieskatu par nepareizi veikto maksājumu vispārējo līmeni. |
| --- | --- |

4.32.

Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas par attiecīgo gadu kopā ar uzliktām sankcijām gala saņēmējiem valstu līmenī dod vērtīgu ieskatu par nepareizi veikto maksājumu vispārējo līmeni.

Iekšējās kontroles standarti – daži standarti nav ieviesti pilnībā

| 4.33. | Viens no jauninājumiem, kas Komisijas dienestos ieviests saistībā ar finanšu pārvaldības reformu, bija prasība ievērot 24 iekšējās kontroles standartus, kas tika precizēti 71 pamatprasības formā. ĢD AGRI 2004. gada pašnovērtējumā secināja, ka visi standarti un pamatprasības ir bijušas ievērotas (sk. 4.28. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

4.33.

Viens no jauninājumiem, kas Komisijas dienestos ieviests saistībā ar finanšu pārvaldības reformu, bija prasība ievērot 24 iekšējās kontroles standartus, kas tika precizēti 71 pamatprasības formā. ĢD AGRI 2004. gada pašnovērtējumā secināja, ka visi standarti un pamatprasības ir bijušas ievērotas (sk. 4.28. punkta a) apakšpunktu).

| 4.34. | Palāta pārbaudīja astoņu standartu izpildi (29) un konstatēja, ka četru standartu izpilde vēl bija uzlabojama (30). To apstiprināja ĢD AGRI Iekšējās revīzijas darbinieku 2004. gadā izdotie ziņojumi (sk. 1. nod. 1.81. punktu). |
| --- | --- |

4.34.

Palāta pārbaudīja astoņu standartu izpildi (29) un konstatēja, ka četru standartu izpilde vēl bija uzlabojama (30). To apstiprināja ĢD AGRI Iekšējās revīzijas darbinieku 2004. gadā izdotie ziņojumi (sk. 1. nod. 1.81. punktu).

| 4.34. | Komisija uzsver, ka līdz 2004. gada beigām Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts atbilda visu 24 iekšējās kontroles standartu pamatprasībām. Tas neizslēdz to, ka dažās jomās ir iespējami vai ir vēlami uzlabojumi, ko Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts arī norādīja savā 2004. gada situācijas izvērtējumā. |
| --- | --- |

4.34.

Komisija uzsver, ka līdz 2004. gada beigām Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts atbilda visu 24 iekšējās kontroles standartu pamatprasībām. Tas neizslēdz to, ka dažās jomās ir iespējami vai ir vēlami uzlabojumi, ko Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts arī norādīja savā 2004. gada situācijas izvērtējumā.

Palātas vērtējums par KLP izdevumu jomām

Platībatkarīgā atbalsta shēmas

| 4.35. | Izdevumi laukaugu subsīdijām, kas izmaksātas, pamatojoties uz platību, 2004. gadā sasniedza 17 475 miljonus EUR, kas ir 39 % no KLP izdevumiem. IAKS aptver visus šos izdevumus. |
| --- | --- |

4.35.

Izdevumi laukaugu subsīdijām, kas izmaksātas, pamatojoties uz platību, 2004. gadā sasniedza 17 475 miljonus EUR, kas ir 39 % no KLP izdevumiem. IAKS aptver visus šos izdevumus.

| 4.36. | IAKS inspekcijas rezultāti par platību deklarācijām 2003. gadam (par maksājumiem 2004. gadā) ir parādīti
  4.4. tabulā
  . |
| --- | --- |

4.36.

IAKS inspekcijas rezultāti par platību deklarācijām 2003. gadam (par maksājumiem 2004. gadā) ir parādīti
  4.4. tabulā
  .

| 4.37. | Dalībvalstis ziņoja Komisijai, ka tās uz vietas pārbaudījušas 8,1 % pieprasījumu, kas veido 11,4 % no kopējās platības, par kuru iesniegti pieprasījumi. Izlases pārbaudes 14 dalībvalstīs, kuras apmierinoši īstenojušas IAKS, parādīja, ka kļūdu līmenis ir 1,6 %. Tas nodrošina pamatotu vērtējumu par iespējamām kļūdām apmaksātajās prasībās. Apsekojot uz vietas pārbaudītajos pieprasījumos neatrastās platības (31) (sk. 
  4.4. tabulu un 4.6. grafiku
  ), ietver gan pārbaužu rezultātus par pieprasījumiem, kas atlasīti nejaušas izlases veidā, gan tādiem, kas atlasīti, pamatojoties uz riska analīzi. Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs pierādījās, ka uz risku balstītiem darījumiem ir zemāks kļūdu līmenis nekā nejauši atlasītiem darījumiem. |
| --- | --- |

4.37.

Dalībvalstis ziņoja Komisijai, ka tās uz vietas pārbaudījušas 8,1 % pieprasījumu, kas veido 11,4 % no kopējās platības, par kuru iesniegti pieprasījumi. Izlases pārbaudes 14 dalībvalstīs, kuras apmierinoši īstenojušas IAKS, parādīja, ka kļūdu līmenis ir 1,6 %. Tas nodrošina pamatotu vērtējumu par iespējamām kļūdām apmaksātajās prasībās. Apsekojot uz vietas pārbaudītajos pieprasījumos neatrastās platības (31) (sk. 
  4.4. tabulu un 4.6. grafiku
  ), ietver gan pārbaužu rezultātus par pieprasījumiem, kas atlasīti nejaušas izlases veidā, gan tādiem, kas atlasīti, pamatojoties uz riska analīzi. Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs pierādījās, ka uz risku balstītiem darījumiem ir zemāks kļūdu līmenis nekā nejauši atlasītiem darījumiem.

| 4.37. | Pirmkārt tiek uzsvērts, ka visumā līmenis attiecībā uz pārbaudēm klātienē pārsniedz minimālās prasības. Dažās dalībvalstīs izlases pārbaudes šķiet daudz efektīvākas. Kā paskaidrots iepriekš, tas lielā mērā ir tāpēc, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma uzrāda kā “izlases pārbaudes”, bet patiesībā tās vismaz daļēji ir arī riska pārbaudes. Kopš 2004. gada, stājoties spēkā Regulai (EK) Nr. 118/2004, pastāv normatīva prasība dalībvalstīm pārskatīt pārbaužu rezultātus un attiecīgi uzlabot riska analīzes procedūras, kas atrisinās šo jautājumu.
  Taču ir norādīts, ka zināmā mērā pastāv “atdeves samazinājums”. Pateicoties IAKS sistēmas kvalitātei, ieskaitot 100 % administratīvās pārbaudes, pamanīto noviržu biežums pārbaudēs uz vietas ir zems, tāpēc ir maza starpība starp izvēles un riska pārbaužu rezultātiem, ko iespējams izskaidro atšķirīgi paraugu lielumi. Turklāt Palāta pamato savus aprēķinus uz neatbilstībām platību ziņā, kad vienāds salīdzinājums attiecībā uz zemnieku pārkāpumu biežumu dod dažādus rezultātus par atsevišķām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.37.

Pirmkārt tiek uzsvērts, ka visumā līmenis attiecībā uz pārbaudēm klātienē pārsniedz minimālās prasības. Dažās dalībvalstīs izlases pārbaudes šķiet daudz efektīvākas. Kā paskaidrots iepriekš, tas lielā mērā ir tāpēc, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma uzrāda kā “izlases pārbaudes”, bet patiesībā tās vismaz daļēji ir arī riska pārbaudes. Kopš 2004. gada, stājoties spēkā Regulai (EK) Nr. 118/2004, pastāv normatīva prasība dalībvalstīm pārskatīt pārbaužu rezultātus un attiecīgi uzlabot riska analīzes procedūras, kas atrisinās šo jautājumu.

Taču ir norādīts, ka zināmā mērā pastāv “atdeves samazinājums”. Pateicoties IAKS sistēmas kvalitātei, ieskaitot 100 % administratīvās pārbaudes, pamanīto noviržu biežums pārbaudēs uz vietas ir zems, tāpēc ir maza starpība starp izvēles un riska pārbaužu rezultātiem, ko iespējams izskaidro atšķirīgi paraugu lielumi. Turklāt Palāta pamato savus aprēķinus uz neatbilstībām platību ziņā, kad vienāds salīdzinājums attiecībā uz zemnieku pārkāpumu biežumu dod dažādus rezultātus par atsevišķām dalībvalstīm.

4.4. tabula – Platībatkarīgais atbalsts, lopbarības platības un citas laukaugu kultūras: 2003. gada IAKS lauku inspekciju un teledetekcijas rezultāti saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalsts | Iesniegtie pieteikumi | Pārbaudītie pieteikumi | Kļūdainie pieteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Skaits | Platība (ha) | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Platība (ha) | % | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Platība (ha) | % |
| Beļģija | 41 618 | 1 019 389 | 24 | 4 172 | 10,0 | 151 209 | 14,8 | 36 | 1 422 | 34,1 | 1 326 | 0,9 |
| Dānija | 49 574 | 2 319 081 | 47 | 2 611 | 5,3 | 137 759 | 5,9 | 53 | 716 | 27,4 | 647 | 0,5 |
| Vācija | 305 315 | 14 008 476 | 46 | 18 467 | 6,0 | 941 989 | 6,7 | 51 | 7 878 | 42,7 | 5 731 | 0,6 |
| Grieķija | 328 200 | 3 897 336 | 12 | 37 088 | 11,3 | 1 913 787 | 49,1 | 52 | 11 375 | 30,7 | 29 326 | 1,5 |
| Spānija | 429 069 | 17 889 474 | 42 | 44 994 | 10,5 | 2 077 268 | 11,6 | 46 | 19 972 | 44,4 | 60 579 | 2,9 |
| Francija | 409 976 | 23 777 964 | 58 | 27 990 | 6,8 | 1 870 383 | 7,9 | 67 | 11 293 | 40,3 | 10 593 | 0,6 |
| Īrija | 127 532 | 4 686 612 | 37 | 9 092 | 7,1 | 529 153 | 11,3 | 58 | 1 408 | 15,5 | 1 745 | 0,3 |
| Itālija | 588 069 | 7 068 768 | 12 | 45 678 | 7,8 | 1 270 819 | 18,0 | 28 | 20 731 | 45,4 | 43 759 | 3,4 |
| Luksemburga | 1 953 | 121 680 | 62 | 106 | 5,4 | 8 292 | 6,8 | 78 | 95 | 89,6 | 133 | 1,6 |
| Nīderlande | 45 914 | 654 439 | 14 | 3 239 | 7,1 | 54 624 | 8,3 | 17 | 1 212 | 37,4 | 2 280 | 4,2 |
| Austrija | 127 059 | 2 465 204 | 19 | 8 680 | 6,8 | 200 402 | 8,1 | 23 | 4 434 | 51,1 | 2 517 | 1,3 |
| Portugāle | 130 648 | 1 984 370 | 15 | 11 687 | 8,9 | 1 271 815 | 64,1 | 109 | 8 463 | 72,4 | 21 613 | 1,7 |
| Somija | 68 329 | 2 086 447 | 31 | 4 674 | 6,8 | 191 490 | 9,2 | 41 | 2 064 | 44,2 | 1 189 | 0,6 |
| Zviedrija | 58 958 | 2 745 792 | 47 | 4 054 | 6,9 | 204 571 | 7,5 | 50 | 2 280 | 56,2 | 6 377 | 3,1 |
| Apvienotā Karaliste | 128 135 | 14 146 232 | 110 | 7 932 | 6,2 | 1 134 869 | 8,0 | 143 | 4 437 | 55,9 | 7 348 | 0,6 |
| Kopā 2003. gadā | 2 840 349 | 98 871 264 | 35 | 230 464 | 8,1 | 11 958 430 | 12,1 | 52 | 97 780 | 42,4 | 195 163 | 1,6 |
| Kopā 2002. gadā | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| Kopā 2001. gadā | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786 | 2,1 |
| NB 1: Teledetekcija ietver satelīta izmatošanu vai aerofotografēšanu, lai pārbaudītu IAKS pieteikumus.

  NB 2: N gadā veiktā pārbaude attiecas uz N + 1 gadā veiktajiem maksājumiem.

  Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI. |

Dalībvalsts

Iesniegtie pieteikumi

Pārbaudītie pieteikumi

Kļūdainie pieteikumi

Skaits

Platība (ha)

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Platība (ha)

%

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Platība (ha)

%

Beļģija

41 618

1 019 389

24

4 172

10,0

151 209

14,8

36

1 422

34,1

1 326

0,9

Dānija

49 574

2 319 081

47

2 611

5,3

137 759

5,9

53

716

27,4

647

0,5

Vācija

305 315

14 008 476

46

18 467

6,0

941 989

6,7

51

7 878

42,7

5 731

0,6

Grieķija

328 200

3 897 336

12

37 088

11,3

1 913 787

49,1

52

11 375

30,7

29 326

1,5

Spānija

429 069

17 889 474

42

44 994

10,5

2 077 268

11,6

46

19 972

44,4

60 579

2,9

Francija

409 976

23 777 964

58

27 990

6,8

1 870 383

7,9

67

11 293

40,3

10 593

0,6

Īrija

127 532

4 686 612

37

9 092

7,1

529 153

11,3

58

1 408

15,5

1 745

0,3

Itālija

588 069

7 068 768

12

45 678

7,8

1 270 819

18,0

28

20 731

45,4

43 759

3,4

Luksemburga

1 953

121 680

62

106

5,4

8 292

6,8

78

95

89,6

133

1,6

Nīderlande

45 914

654 439

14

3 239

7,1

54 624

8,3

17

1 212

37,4

2 280

4,2

Austrija

127 059

2 465 204

19

8 680

6,8

200 402

8,1

23

4 434

51,1

2 517

1,3

Portugāle

130 648

1 984 370

15

11 687

8,9

1 271 815

64,1

109

8 463

72,4

21 613

1,7

Somija

68 329

2 086 447

31

4 674

6,8

191 490

9,2

41

2 064

44,2

1 189

0,6

Zviedrija

58 958

2 745 792

47

4 054

6,9

204 571

7,5

50

2 280

56,2

6 377

3,1

Apvienotā Karaliste

128 135

14 146 232

110

7 932

6,2

1 134 869

8,0

143

4 437

55,9

7 348

0,6

Kopā 2003. gadā

2 840 349

98 871 264

35

230 464

8,1

11 958 430

12,1

52

97 780

42,4

195 163

1,6

Kopā 2002. gadā

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

Kopā 2001. gadā

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

105 099

35,1

240 786

2,1

NB 1: Teledetekcija ietver satelīta izmatošanu vai aerofotografēšanu, lai pārbaudītu IAKS pieteikumus.

NB 2: N gadā veiktā pārbaude attiecas uz N + 1 gadā veiktajiem maksājumiem.

Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

Image

| 4.38. | Palātas veiktās darījumu pārbaudes rezultāti saistībā ar platībatkarīgo atbalstu kopumā saskan ar dalībvalstu veikto nejaušās atlases pārbaužu rezultātiem, un sadalījums pēc veida ir līdzīgs pagājušo gadu sadalījumam:






  a) | lielākajā daļā maksājumu kļūdu nebija; |
| --- | --- | --- |

4.38.

Palātas veiktās darījumu pārbaudes rezultāti saistībā ar platībatkarīgo atbalstu kopumā saskan ar dalībvalstu veikto nejaušās atlases pārbaužu rezultātiem, un sadalījums pēc veida ir līdzīgs pagājušo gadu sadalījumam:

a)

lielākajā daļā maksājumu kļūdu nebija;

| b) | apmēram vienā no trim gadījumiem bija salīdzinoši nelielas mērījumu kļūdas. Tāpat kā iepriekšējos gados šāda veida un apjoma kļūdas, lai arī bieži sastopamas, kopējos izdevumus būtiski neietekmē; |
| --- | --- |

b)

apmēram vienā no trim gadījumiem bija salīdzinoši nelielas mērījumu kļūdas. Tāpat kā iepriekšējos gados šāda veida un apjoma kļūdas, lai arī bieži sastopamas, kopējos izdevumus būtiski neietekmē;

| c) | nelielā skaitā gadījumu bijušas lielākas kļūdas, bet to skaits un šādu gadījumu ietekme tomēr bija mazāka kā iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

c)

nelielā skaitā gadījumu bijušas lielākas kļūdas, bet to skaits un šādu gadījumu ietekme tomēr bija mazāka kā iepriekšējos gados.

| 4.38. | Palātas piezīmes pārsvarā atbilst Komisijas konstatējumiem par kopumā apmierinošo situāciju lielākajā daļā dalībvalstu. |
| --- | --- |

4.38.

Palātas piezīmes pārsvarā atbilst Komisijas konstatējumiem par kopumā apmierinošo situāciju lielākajā daļā dalībvalstu.

Piemaksas par dzīvniekiem

| 4.39. | Izdevumi piemaksām par dzīvniekiem 2004. gadā sasniedza 9 019 miljonus EUR, kas ir 20 % no KLP izdevumiem. IAKS inspekcijas statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem uzrāda noteiktu skaitu dzīvnieku, kurus lauksaimnieki iekļāvuši pieprasījumos, bet inspektori konstatē, ka to nav vai arī tie neatbilst subsīdijas saņemšanas prasībām. Statistika, kas attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem, joprojām ir mazāk ticama nekā līdzvērtīga statistika par platībatkarīgā atbalsta pieteikumiem. |
| --- | --- |

4.39.

Izdevumi piemaksām par dzīvniekiem 2004. gadā sasniedza 9 019 miljonus EUR, kas ir 20 % no KLP izdevumiem. IAKS inspekcijas statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem uzrāda noteiktu skaitu dzīvnieku, kurus lauksaimnieki iekļāvuši pieprasījumos, bet inspektori konstatē, ka to nav vai arī tie neatbilst subsīdijas saņemšanas prasībām. Statistika, kas attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem, joprojām ir mazāk ticama nekā līdzvērtīga statistika par platībatkarīgā atbalsta pieteikumiem.

| 4.39. | Statistika par (6) piemaksām par dzīvniekiem ir vairāk atšķirīga nekā par labību, kas izskaidro atšķirības dalībvalstu atskaišu kvalitātē. Turklāt dažas reformas dzīvnieku piemaksu jomā attiecībā uz tirgu ar kontroli saistītiem jautājumiem ir radījušas nepieciešamību regulāri pārskatīt ar ziņojumiem saistītas prasības.
  Tomēr statistika attiecībā uz galveno mērķi, t. i. uzraudzīt dalībvalsts atbilstību noteiktajām kontrolēm un sankcijām, tiek uzskatīta par pietiekami ticamu. Turklāt ir uzlabojusies kvalitāte, un savlaicīga paziņošana tagad ir “norma”, kopumā veidojot ievērojamu uzlabojumu salīdzinājumā ar agrāko. |
| --- | --- |

4.39.

Statistika par (6) piemaksām par dzīvniekiem ir vairāk atšķirīga nekā par labību, kas izskaidro atšķirības dalībvalstu atskaišu kvalitātē. Turklāt dažas reformas dzīvnieku piemaksu jomā attiecībā uz tirgu ar kontroli saistītiem jautājumiem ir radījušas nepieciešamību regulāri pārskatīt ar ziņojumiem saistītas prasības.

Tomēr statistika attiecībā uz galveno mērķi, t. i. uzraudzīt dalībvalsts atbilstību noteiktajām kontrolēm un sankcijām, tiek uzskatīta par pietiekami ticamu. Turklāt ir uzlabojusies kvalitāte, un savlaicīga paziņošana tagad ir “norma”, kopumā veidojot ievērojamu uzlabojumu salīdzinājumā ar agrāko.

| 4.40. | 2003. gadā (t. i., saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieteikumiem) plašākajai piemaksas shēmai par zīdītājgovīm (sk. 
  4.5. tabulu un 4.7. grafiku
  ) dalībvalstis pārbaudīja 17,3 % no pieprasījumos iekļautajiem dzīvniekiem un konstatēja, ka 1,4 % no tiem ir neeksistē vai neatbilst prasībām, kas ir mazāk kā 2002. gadā, kad kā neatbilstīgi tika konstatēti 2 %. Attiecībā uz piemaksām par aitām un kazām trūkstošo dzīvnieku procentuālā attiecība palielinājās no 7,2 % 2002. gadā līdz 8,2 % 2003. gadā. Itālija un Grieķija uzrāda ievērojami augstāku kļūdu līmeni attiecībā uz aitām un kazām nekā pārējās dalībvalstis; kļūdu līmenis pārējās 13 dalībvalstīs bija 1,8 % (2002. gadā 2,2 %). |
| --- | --- |

4.40.

2003. gadā (t. i., saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieteikumiem) plašākajai piemaksas shēmai par zīdītājgovīm (sk. 
  4.5. tabulu un 4.7. grafiku
  ) dalībvalstis pārbaudīja 17,3 % no pieprasījumos iekļautajiem dzīvniekiem un konstatēja, ka 1,4 % no tiem ir neeksistē vai neatbilst prasībām, kas ir mazāk kā 2002. gadā, kad kā neatbilstīgi tika konstatēti 2 %. Attiecībā uz piemaksām par aitām un kazām trūkstošo dzīvnieku procentuālā attiecība palielinājās no 7,2 % 2002. gadā līdz 8,2 % 2003. gadā. Itālija un Grieķija uzrāda ievērojami augstāku kļūdu līmeni attiecībā uz aitām un kazām nekā pārējās dalībvalstis; kļūdu līmenis pārējās 13 dalībvalstīs bija 1,8 % (2002. gadā 2,2 %).

| 4.40. | Ziņojumā minētie skaitļi liecina, ka ir panākti uzlabojumi lauksaimnieku nepareiza vai pārmērīga dzīvnieku skaita deklarēšanas atklāšanā. Aprakstītās situācijas attiecībā uz Grieķiju un Itāliju arī ir uzlabotu pārbaužu procedūru rezultāts, kam sekojošās darbības veicināja grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

4.40.

Ziņojumā minētie skaitļi liecina, ka ir panākti uzlabojumi lauksaimnieku nepareiza vai pārmērīga dzīvnieku skaita deklarēšanas atklāšanā. Aprakstītās situācijas attiecībā uz Grieķiju un Itāliju arī ir uzlabotu pārbaužu procedūru rezultāts, kam sekojošās darbības veicināja grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

| 4.41. | Kopumā IAKS liellopu inspekcijās konstatētais kļūdu līmenī 2003. gadā starp dalībvalstīm bija nelielas atšķirības, izņemot Itāliju, kur joprojām ir ļoti augsta prasībām neatbilstošu liellopu procentuālā attiecība (10,2 % no dzīvniekiem, kas iekļauti piemaksu pieprasījumos par zīdītājgovīm, un 22,3 % dzīvniekiem, kas iekļauti pieprasījumos par īpašo liellopu gaļas piemaksu). |
| --- | --- |

4.41.

Kopumā IAKS liellopu inspekcijās konstatētais kļūdu līmenī 2003. gadā starp dalībvalstīm bija nelielas atšķirības, izņemot Itāliju, kur joprojām ir ļoti augsta prasībām neatbilstošu liellopu procentuālā attiecība (10,2 % no dzīvniekiem, kas iekļauti piemaksu pieprasījumos par zīdītājgovīm, un 22,3 % dzīvniekiem, kas iekļauti pieprasījumos par īpašo liellopu gaļas piemaksu).

| 4.41. | Palātas piezīmes par liellopu uzskaites neatbilstības lielo līmeni Itālijā labi atspoguļo faktu, ka šī dalībvalsts bija kavējusies ar valsts datubāzes izstrādi un tajā bija liels skaits lauksaimnieku, kuri neievēroja noteikumus un kurus pašlaik ar panākumiem atklāj un soda. |
| --- | --- |

4.41.

Palātas piezīmes par liellopu uzskaites neatbilstības lielo līmeni Itālijā labi atspoguļo faktu, ka šī dalībvalsts bija kavējusies ar valsts datubāzes izstrādi un tajā bija liels skaits lauksaimnieku, kuri neievēroja noteikumus un kurus pašlaik ar panākumiem atklāj un soda.

| 4.42. | Palātas veiktās tiešās pārbaudes neatklāja nekādas nozīmīgas kļūdas. |
| --- | --- |

4.42.

Palātas veiktās tiešās pārbaudes neatklāja nekādas nozīmīgas kļūdas.

4.5. tabula – IAKS pārbaudes piemaksām par zīdītājgovīm: 2003. gadā uz vietas veikto pārbaužu rezultāti saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalsts | Pārbaudītie pieprasījumi | Pārbaudītie un daļēji noraidītie pieprasījumi | Pārbaudītie un pilnībā noraidītie pieprasījumi | Pārbaudītie dzīvnieki | Pārbaudītie un noraidītie dzīvnieki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais iesniegto pieprasījumu skaits | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Kopējais pieprasījumos ietverto dzīvnieku skaits | Skaits | % | Skaits | % |
| Beļģija | 15 433 | 748 | 4,8 | 7 | 0,9 | 2 | 0,3 | 394 047 | 40 354 | 10,2 | 39 | 0,1 |
| Dānija | 8 754 | 1 053 | 12,0 | 20 | 1,9 | 3 | 0,3 | 109 444 | 32 337 | 29,5 | 44 | 0,1 |
| Vācija | 33 326 | 3 496 | 10,5 | 302 | 8,6 | 100 | 2,9 | 635 750 | 92 878 | 14,6 | 1 412 | 1,5 |
| Grieķija | 11 513 | 11 426 | 99,2 | 213 | 1,9 | 113 | 1,0 | 212 310 | 212 602 | 100,1 | 2 665 | 1,3 |
| Spānija | 62 837 | 5 912 | 9,4 | 319 | 5,4 | 37 | 0,6 | 1 734 717 | 352 008 | 20,3 | 2 323 | 0,7 |
| Francija | 121 849 | 17 311 | 14,2 | 1 946 | 11,2 | 452 | 2,6 | 4 286 741 | 695 530 | 16,2 | 4 751 | 0,7 |
| Īrija | 62 861 | 4 655 | 7,4 | 326 | 7,0 | 32 | 0,7 | 1 105 245 | 121 632 | 11,0 | 1 007 | 0,8 |
| Itālija | 58 890 | 6 567 | 11,2 | 184 | 2,8 | 1 037 | 15,8 | 797 680 | 124 429 | 15,6 | 12 699 | 10,2 |
| Luksemburga | 508 | 38 | 7,5 | 1 | 2,6 | 1 | 2,6 | 23 391 | 3 080 | 13,2 | 4 | 0,1 |
| Nīderlande | 4 234 | 652 | 15,4 | 13 | 2,0 | 11 | 1,7 | 55 347 | 16 041 | 29,0 | 126 | 0,8 |
| Austrija | 61 324 | 6 872 | 11,2 | 468 | 6,8 | 100 | 1,5 | 397 376 | 63 795 | 16,1 | 996 | 1,6 |
| Portugāle | 25 066 | 2 771 | 11,1 | 170 | 6,1 | 113 | 4,1 | 328 935 | 60 041 | 18,3 | 1 149 | 1,9 |
| Somija | 1 532 | 203 | 13,3 | 22 | 10,8 | 2 | 1,0 | 36 794 | 5 079 | 13,8 | 71 | 1,4 |
| Zviedrija | 9 599 | 616 | 6,4 | 5 | 0,8 | 1 | 0,2 | 150 902 | 11 173 | 7,4 | 16 | 0,1 |
| Apvienotā Karaliste | 31 273 | 2 977 | 9,5 | 534 | 17,9 | 16 | 0,5 | 1 414 748 | 193 212 | 13,7 | 1 339 | 0,7 |
| Kopā 2003. gadā | 508 999 | 65 297 | 12,8 | 4 530 | 6,9 | 2 020 | 3,1 | 11 683 427 | 2 024 191 | 17,3 | 28 641 | 1,4 |
| Kopā 2002. gadā | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: Pieprasījumu noraida pilnībā, ja konstatētā atšķirība starp deklarēto un atbilstīgo dzīvnieku skaitu pārsniedz 20 % vai arī ja atšķirība ir radusies tīša pārkāpuma rezultātā.

  NB 2: N gadā veiktās pārbaudes attiecas uz N + 1 gadā veiktajiem maksājumiem.

  Avots: IAKS 2003. gada statistika, ko dalībvalstis iesniegušas ĢD AGRI. |

Dalībvalsts

Pārbaudītie pieprasījumi

Pārbaudītie un daļēji noraidītie pieprasījumi

Pārbaudītie un pilnībā noraidītie pieprasījumi

Pārbaudītie dzīvnieki

Pārbaudītie un noraidītie dzīvnieki

Kopējais iesniegto pieprasījumu skaits

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

Kopējais pieprasījumos ietverto dzīvnieku skaits

Skaits

%

Skaits

%

Beļģija

15 433

748

4,8

7

0,9

2

0,3

394 047

40 354

10,2

39

0,1

Dānija

8 754

1 053

12,0

20

1,9

3

0,3

109 444

32 337

29,5

44

0,1

Vācija

33 326

3 496

10,5

302

8,6

100

2,9

635 750

92 878

14,6

1 412

1,5

Grieķija

11 513

11 426

99,2

213

1,9

113

1,0

212 310

212 602

100,1

2 665

1,3

Spānija

62 837

5 912

9,4

319

5,4

37

0,6

1 734 717

352 008

20,3

2 323

0,7

Francija

121 849

17 311

14,2

1 946

11,2

452

2,6

4 286 741

695 530

16,2

4 751

0,7

Īrija

62 861

4 655

7,4

326

7,0

32

0,7

1 105 245

121 632

11,0

1 007

0,8

Itālija

58 890

6 567

11,2

184

2,8

1 037

15,8

797 680

124 429

15,6

12 699

10,2

Luksemburga

508

38

7,5

1

2,6

1

2,6

23 391

3 080

13,2

4

0,1

Nīderlande

4 234

652

15,4

13

2,0

11

1,7

55 347

16 041

29,0

126

0,8

Austrija

61 324

6 872

11,2

468

6,8

100

1,5

397 376

63 795

16,1

996

1,6

Portugāle

25 066

2 771

11,1

170

6,1

113

4,1

328 935

60 041

18,3

1 149

1,9

Somija

1 532

203

13,3

22

10,8

2

1,0

36 794

5 079

13,8

71

1,4

Zviedrija

9 599

616

6,4

5

0,8

1

0,2

150 902

11 173

7,4

16

0,1

Apvienotā Karaliste

31 273

2 977

9,5

534

17,9

16

0,5

1 414 748

193 212

13,7

1 339

0,7

Kopā 2003. gadā

508 999

65 297

12,8

4 530

6,9

2 020

3,1

11 683 427

2 024 191

17,3

28 641

1,4

Kopā 2002. gadā

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: Pieprasījumu noraida pilnībā, ja konstatētā atšķirība starp deklarēto un atbilstīgo dzīvnieku skaitu pārsniedz 20 % vai arī ja atšķirība ir radusies tīša pārkāpuma rezultātā.

NB 2: N gadā veiktās pārbaudes attiecas uz N + 1 gadā veiktajiem maksājumiem.

Avots: IAKS 2003. gada statistika, ko dalībvalstis iesniegušas ĢD AGRI.

Image

Subsīdijas, kas izmaksātas uz saražotā daudzuma pamata

| 4.43. | ES subsidē olīveļļas, kokvilnas un tabakas ražošanu (4 132 miljoni EUR jeb 9,2 % no KLP izdevumiem 2004. gadā), pamatojoties uz saražoto daudzumu, nevis uz ražas izaudzēšanai vajadzīgo platību. Šāda veida izdevumi rada īpašus riskus, ko Kopienas tiesību akti mēģina novērst, nosakot virkni kontroles mehānismu. Tie ietver:






  a) | prasību, lai pieprasījumi atbilstu IAKS platības deklarācijām; |
| --- | --- | --- |

4.43.

ES subsidē olīveļļas, kokvilnas un tabakas ražošanu (4 132 miljoni EUR jeb 9,2 % no KLP izdevumiem 2004. gadā), pamatojoties uz saražoto daudzumu, nevis uz ražas izaudzēšanai vajadzīgo platību. Šāda veida izdevumi rada īpašus riskus, ko Kopienas tiesību akti mēģina novērst, nosakot virkni kontroles mehānismu. Tie ietver:

a)

prasību, lai pieprasījumi atbilstu IAKS platības deklarācijām;

| b) | virkni prasību, kas attiecas uz pārstrādātājiem (piemēram, svēršanas iekārtu kvalitāte, standarta uzskaites informācija); |
| --- | --- |

b)

virkni prasību, kas attiecas uz pārstrādātājiem (piemēram, svēršanas iekārtu kvalitāte, standarta uzskaites informācija);

| c) | prasību Grieķijai, Spānijai, Francijai, Itālijai un Portugālei izveidot olīvkoku reģistru un Ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (34) un (izņemot Franciju) izveidot olīveļļas kontroles aģentūras, lai veiktu spiestuvju, ražotāju un ražotāju apvienību pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

prasību Grieķijai, Spānijai, Francijai, Itālijai un Portugālei izveidot olīvkoku reģistru un Ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (34) un (izņemot Franciju) izveidot olīveļļas kontroles aģentūras, lai veiktu spiestuvju, ražotāju un ražotāju apvienību pārbaudes.

Ja šie kontroles mehānismi efektīvi nedarbojas, nevar būt pārliecības par veikto maksājumu pareizību.

| 4.44. | Palātas veiktā revīzija atklāja virkni trūkumu: |
| --- | --- |

4.44.

Palātas veiktā revīzija atklāja virkni trūkumu:

| 4.44. | |
| --- | --- |

4.44.

| a) | Grieķijā dažus pieprasījumus par olīveļļu nebija iespējams pārbaudīt, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā; |
| --- | --- |

a)

Grieķijā dažus pieprasījumus par olīveļļu nebija iespējams pārbaudīt, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā;

| No a) līdz c) | Komisija ir nonākusi pie līdzīgiem secinājumiem, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas. |
| --- | --- |

No a) līdz c)

Komisija ir nonākusi pie līdzīgiem secinājumiem, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas.

| b) | b) Grieķijai joprojām nav funkcionējošas olīveļļas ĢIS par laika posmu, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem, un apmierinoši netika veiktas pārbaudes uz vietas, lai kompensētu minēto ĢIS trūkumu; |
| --- | --- |

b)

b) Grieķijai joprojām nav funkcionējošas olīveļļas ĢIS par laika posmu, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem, un apmierinoši netika veiktas pārbaudes uz vietas, lai kompensētu minēto ĢIS trūkumu;

| c) | Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas realizāciju, vai nepārbaudīja pieprasījuma pamatojumam iesniegto spiestuves apliecību; |
| --- | --- |

c)

Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas realizāciju, vai nepārbaudīja pieprasījuma pamatojumam iesniegto spiestuves apliecību;

| d) | Andalūzijā tika veikti nepareizi aprēķini par sankciju piemērošanu olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku nekā reģistrēts ĢIS. |
| --- | --- |

d)

Andalūzijā tika veikti nepareizi aprēķini par sankciju piemērošanu olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku nekā reģistrēts ĢIS.

| d) | Iepriekšējo Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas vizīšu laikā dažādos Spānijas autonomos apgabalos arī tika konstatēts, ka sistemātiski nepareizi tiek pievienota pielaide, aprēķinot sankcijas par koku pārmērīgu deklarēšanu. Komisija rūpīgi izskata šos gadījumus. |
| --- | --- |

d)

Iepriekšējo Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas vizīšu laikā dažādos Spānijas autonomos apgabalos arī tika konstatēts, ka sistemātiski nepareizi tiek pievienota pielaide, aprēķinot sankcijas par koku pārmērīgu deklarēšanu. Komisija rūpīgi izskata šos gadījumus.

| 4.45. | Olīveļļas kontroles aģentūru konstatējumi četrās iesaistītajās dalībvalstīs ir parādīti 
  4.6. un 4.7. tabulā
  . Aģentūru darbs ietver olīvu spiestuvju pārbaudes (ražotājiem tiek maksāts, pamatojoties uz spiestuvju apliecinātajiem olīveļļas daudzumiem). Ja aģentūras konstatē kļūdas un nepilnības (piemēram, neprecīzu uzskaiti vai lielāku daudzumu paziņošanu), tās var ierosināt virkni sodu, no kuriem bargākais ir atļaujas anulēšana. Spiestuvju pārbaudes 2003. gadā (kas ietekmēja maksājumus 2004. gadā) noveda pie tā, ka aģentūras ierosināja anulēt atļaujas 9 % no apmeklētajām spiestuvēm. Tomēr dalībvalstu iestādes bieži vien neīsteno šos priekšlikumus (sk. 2003. gada ziņojuma 4.39. punktu). |
| --- | --- |

4.45.

Olīveļļas kontroles aģentūru konstatējumi četrās iesaistītajās dalībvalstīs ir parādīti 
  4.6. un 4.7. tabulā
  . Aģentūru darbs ietver olīvu spiestuvju pārbaudes (ražotājiem tiek maksāts, pamatojoties uz spiestuvju apliecinātajiem olīveļļas daudzumiem). Ja aģentūras konstatē kļūdas un nepilnības (piemēram, neprecīzu uzskaiti vai lielāku daudzumu paziņošanu), tās var ierosināt virkni sodu, no kuriem bargākais ir atļaujas anulēšana. Spiestuvju pārbaudes 2003. gadā (kas ietekmēja maksājumus 2004. gadā) noveda pie tā, ka aģentūras ierosināja anulēt atļaujas 9 % no apmeklētajām spiestuvēm. Tomēr dalībvalstu iestādes bieži vien neīsteno šos priekšlikumus (sk. 2003. gada ziņojuma 4.39. punktu).

| 4.45. | Olīvu spiestuvju kontroļu kvalitāti Komisija uzskata par vienu no svarīgākiem punktiem (galvenā kontrole). Tajā ir iekļauta ne tikai pašas kontroļu kvalitāte, bet arī kontroles aģentūras ieteikumu izpildes kvalitāte. Neattaisnota sankciju priekšlikumu neizpilde tiek uzskatīta par pamatu, lai Komisija piemērotu finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

4.45.

Olīvu spiestuvju kontroļu kvalitāti Komisija uzskata par vienu no svarīgākiem punktiem (galvenā kontrole). Tajā ir iekļauta ne tikai pašas kontroļu kvalitāte, bet arī kontroles aģentūras ieteikumu izpildes kvalitāte. Neattaisnota sankciju priekšlikumu neizpilde tiek uzskatīta par pamatu, lai Komisija piemērotu finanšu korekcijas.

4.6. tabula – Olīveļļas inspekcijas aģentūras: pārbaudes spiestuvēs (2002.-2003.) saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalsts | Spiestuvju skaits | Pārbaudītās spiestuves | Priekšlikumi anulēt atļauju |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopā | Padziļināti | Kopsavilkums (35) |
| Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % no pārbaudītām spiestuvēm |
| Grieķija | 2 198 | 1 097 | 49,9 | 739 | 33,6 | 358 | 16,3 | 180 | 16,4 |
| Spānija | 1 686 | 958 | 56,8 | 825 | 48,9 | 133 | 7,9 | 73 | 7,6 |
| Itālija | 5 762 | 3 124 | 54,2 | 1 852 | 32,1 | 1 272 | 22,1 | 285 | 9,1 |
| Portugāle | 579 | 428 | 73,9 | 428 | 73,9 | (36) | (36) | 22 | 5,1 |
| Kopā | 10 225 | 5 607 | 54,8 | 3 844 | 37,6 | 1 763 | 17,2 | 560 | 10,0 |
| Avots: Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūru 2002.-2003. gada pārskati. |

Dalībvalsts

Spiestuvju skaits

Pārbaudītās spiestuves

Priekšlikumi anulēt atļauju

Kopā

Padziļināti

Kopsavilkums (35)

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

% no pārbaudītām spiestuvēm

Grieķija

2 198

1 097

49,9

739

33,6

358

16,3

180

16,4

Spānija

1 686

958

56,8

825

48,9

133

7,9

73

7,6

Itālija

5 762

3 124

54,2

1 852

32,1

1 272

22,1

285

9,1

Portugāle

579

428

73,9

428

73,9

(36)

(36)

22

5,1

Kopā

10 225

5 607

54,8

3 844

37,6

1 763

17,2

560

10,0

Avots: Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūru 2002.-2003. gada pārskati.

4.7. tabula – Olīveļļas inspekcijas aģentūras: ražotāju pārbaudes (2002.-2003.) saistībā ar 2004. gadā apmaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalsts | Ražotāju skaits | Ražotāju pārbaudes | Anulēti vai samazināti maksājumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kopā | Uz vietas | Pēc dokumentiem |
| Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % no pārbaudītiem ražotājiem |
| Grieķija | 593 500 | 3 591 | 0,6 | 2 619 | 0,4 | 972 | 0,2 | 37 | 1,0 |
| Spānija | 485 000 | 1 324 | 0,3 | 943 | 0,2 | 381 | 0,1 | 47 | 3,5 |
| Itālija | 932 822 | 2 013 | 0,2 | 432 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 63 | 3,1 |
| Portugāle | 148 542 | 1 768 | 1,2 | 1 768 | 1,2 | N/A | 0,0 | 271 | 15,3 |
| Kopā | 2 159 864 | 8 696 | 0,4 | 5 762 | 0,3 | 2 934 | 0,1 | 418 | 4,8 |
| Avots: Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūru 2002.-2003. gada pārskati. |

Dalībvalsts

Ražotāju skaits

Ražotāju pārbaudes

Anulēti vai samazināti maksājumi

Kopā

Uz vietas

Pēc dokumentiem

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

% no pārbaudītiem ražotājiem

Grieķija

593 500

3 591

0,6

2 619

0,4

972

0,2

37

1,0

Spānija

485 000

1 324

0,3

943

0,2

381

0,1

47

3,5

Itālija

932 822

2 013

0,2

432

0,0

1 581

0,2

63

3,1

Portugāle

148 542

1 768

1,2

1 768

1,2

N/A

0,0

271

15,3

Kopā

2 159 864

8 696

0,4

5 762

0,3

2 934

0,1

418

4,8

Avots: Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūru 2002.-2003. gada pārskati.

Lauku attīstība

| 4.46. | ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstības izdevumi 2004. gadā sasniedza 5 395 miljonus EUR (37) (12 % no KLP izdevumiem). Šī summa ietver izdevumus par agrovides shēmām, kompensācijas par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, mežsaimniecību, ieguldījumus, atbalstu jauniem un pensionētiem lauksaimniekiem. Šā veida shēmām bieži ir salīdzinoši sarežģīti atbilstīguma nosacījumi, kurus ir grūti un dārgi pārbaudīt, tādēļ tām ir augsta pārkāpumu riska pakāpe. |
| --- | --- |

4.46.

ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstības izdevumi 2004. gadā sasniedza 5 395 miljonus EUR (37) (12 % no KLP izdevumiem). Šī summa ietver izdevumus par agrovides shēmām, kompensācijas par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, mežsaimniecību, ieguldījumus, atbalstu jauniem un pensionētiem lauksaimniekiem. Šā veida shēmām bieži ir salīdzinoši sarežģīti atbilstīguma nosacījumi, kurus ir grūti un dārgi pārbaudīt, tādēļ tām ir augsta pārkāpumu riska pakāpe.

| 4.47. | Saistībā ar lauku attīstības izdevumiem apliecinātājiestādes ir devušas savu revīzijas atzinumu ar piezīmēm par 12 maksājumu aģentūru pārskatiem (38), lai gan ar ierobežotām finansiālām sekām. Iemesli piezīmēm par pārskatiem bija būtiskas kļūdas, neatbilstīgi izdevumi un trūkstoši pamatojuma dokumenti, un tie galvenokārt bija saistīti ar agrovides pasākumiem un ieguldījumiem lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Divos gadījumos Komisija jau bija sākusi konstatēto nepilnību pēcpārbaudes (Grieķijā un Luksemburgā). |
| --- | --- |

4.47.

Saistībā ar lauku attīstības izdevumiem apliecinātājiestādes ir devušas savu revīzijas atzinumu ar piezīmēm par 12 maksājumu aģentūru pārskatiem (38), lai gan ar ierobežotām finansiālām sekām. Iemesli piezīmēm par pārskatiem bija būtiskas kļūdas, neatbilstīgi izdevumi un trūkstoši pamatojuma dokumenti, un tie galvenokārt bija saistīti ar agrovides pasākumiem un ieguldījumiem lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Divos gadījumos Komisija jau bija sākusi konstatēto nepilnību pēcpārbaudes (Grieķijā un Luksemburgā).

| 4.48. | Visbiežāk tiesības saņemt lauku attīstības atbalstu ir atkarīgas tā, kā saņēmēji ievēro uzņemtās saistības, piemēram, saistībā ar labu lauksaimniecības praksi, un tiek aprēķinātas, balstoties uz izmantoto hektāru skaitu, dzīvnieku skaitu u. tml. Palātas īpašajā ziņojumā par agrovides pasākumiem (sk. 4.98. un 4.99. punktu), kas ir lielākais izdevumu veids lauku attīstības jomā, secināts, ka šādu izdevumu pārbaude izvirza īpašas problēmas un ka pārbaude par saprātīgu cenu reti var novest pie pamatotas pārliecības par izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

4.48.

Visbiežāk tiesības saņemt lauku attīstības atbalstu ir atkarīgas tā, kā saņēmēji ievēro uzņemtās saistības, piemēram, saistībā ar labu lauksaimniecības praksi, un tiek aprēķinātas, balstoties uz izmantoto hektāru skaitu, dzīvnieku skaitu u. tml. Palātas īpašajā ziņojumā par agrovides pasākumiem (sk. 4.98. un 4.99. punktu), kas ir lielākais izdevumu veids lauku attīstības jomā, secināts, ka šādu izdevumu pārbaude izvirza īpašas problēmas un ka pārbaude par saprātīgu cenu reti var novest pie pamatotas pārliecības par izdevumu likumību un pareizību.

| 4.48. | Agrovides pasākumu kontrole, dēļ savas sarežģītības, ir resursu ietilpīga gan tehniskā, gan finansiālā izteiksmē. Tāpēc vēl pilnīgākas agrovides pasākumu pārbaudes izraisītu neproporcionālas papildu izmaksas un tikai nedaudz samazinātu risku. Skatīt arī atbildes uz punktiem 4.98. un 4.99. |
| --- | --- |

4.48.

Agrovides pasākumu kontrole, dēļ savas sarežģītības, ir resursu ietilpīga gan tehniskā, gan finansiālā izteiksmē. Tāpēc vēl pilnīgākas agrovides pasākumu pārbaudes izraisītu neproporcionālas papildu izmaksas un tikai nedaudz samazinātu risku. Skatīt arī atbildes uz punktiem 4.98. un 4.99.

Citi izdevumi

| 4.49. | Izdevumi, kas nav aplūkoti 4.35.-4.48. punktā, sasniedz 8 674 miljonus EUR. Tie ietver eksporta kompensācijas (3 384 miljoni EUR), subsīdijas par pārprodukcijas neizmantotās produkcijas izņemšanu no tirgus un uzglabāšanu, vairākas nelielas subsīdiju shēmas un veterināros izdevumus. |
| --- | --- |

4.49.

Izdevumi, kas nav aplūkoti 4.35.-4.48. punktā, sasniedz 8 674 miljonus EUR. Tie ietver eksporta kompensācijas (3 384 miljoni EUR), subsīdijas par pārprodukcijas neizmantotās produkcijas izņemšanu no tirgus un uzglabāšanu, vairākas nelielas subsīdiju shēmas un veterināros izdevumus.

| 4.50. | Palāta pārbaudīja, kā Komisija uzraudzījusi divu regulu piemērošanu saistībā ar izdevumiem, kuri nav ietverti IAKS un kuri ir pārsvarā kvalificēti šeit kā citi izdevumi. |
| --- | --- |

4.50.

Palāta pārbaudīja, kā Komisija uzraudzījusi divu regulu piemērošanu saistībā ar izdevumiem, kuri nav ietverti IAKS un kuri ir pārsvarā kvalificēti šeit kā citi izdevumi.

| 4.51. | Komisijas pēcmaksājumu pārbaužu uzraudzība 2004. gadā varētu būt bijusi plašāka. Ievērojama daļa plānoto pārbaužu netika pabeigtas un dalībvalstu ziņojumi par kļūdu novērtējumu, raksturu un izplatību un par pārbaudīto darījumu novērtējumu bija nepilnīgi. Ņemot vērā šos faktorus, Palāta uzskata, ka Komisijai nav pietiekama pamata, lai gūtu pārliecību no veiktā darba (sk. 4.10. punktu). |
| --- | --- |

4.51.

Komisijas pēcmaksājumu pārbaužu uzraudzība 2004. gadā varētu būt bijusi plašāka. Ievērojama daļa plānoto pārbaužu netika pabeigtas un dalībvalstu ziņojumi par kļūdu novērtējumu, raksturu un izplatību un par pārbaudīto darījumu novērtējumu bija nepilnīgi. Ņemot vērā šos faktorus, Palāta uzskata, ka Komisijai nav pietiekama pamata, lai gūtu pārliecību no veiktā darba (sk. 4.10. punktu).

| 4.51. | Komisija uzmanīgi uzraudzīja pēcapmaksas pārbaudes arī 2004. gadā gan analizējot dalībvalstu iesniegtos dokumentus, gan apmeklējot tās, lai pārbaudītu Regulas izpildi uz vietas (skatīt arī atbildi uz 4.10. punktu).
  Ņemot vērā,






  — | ka pēcapmaksas pārbaudes nodrošina papildu kontroli pirmsapmaksas pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau nodrošina pietiekamu garantiju), |
| --- | --- | --- |

4.51.

Komisija uzmanīgi uzraudzīja pēcapmaksas pārbaudes arī 2004. gadā gan analizējot dalībvalstu iesniegtos dokumentus, gan apmeklējot tās, lai pārbaudītu Regulas izpildi uz vietas (skatīt arī atbildi uz 4.10. punktu).

Ņemot vērā,

—

ka pēcapmaksas pārbaudes nodrošina papildu kontroli pirmsapmaksas pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau nodrošina pietiekamu garantiju),

| — | lielākā daļa no obligātā skaita pēcapmaksas pārbaudēm tika paveiktas līdz 2004. gada beigām, |
| --- | --- |

—

lielākā daļa no obligātā skaita pēcapmaksas pārbaudēm tika paveiktas līdz 2004. gada beigām,

| — | dalībvalstis savos gada ziņojumos ir paziņojušas atklāto kļūdu skaitu, vērtību un raksturu, un pārbaudīto darījumu vērtību, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis savos gada ziņojumos ir paziņojušas atklāto kļūdu skaitu, vērtību un raksturu, un pārbaudīto darījumu vērtību,

Komisijai ir pietiekams pamats balstīt savas garantijas uz paveikto darbu (skatīt arī atbildi uz 4.52. punktu).

Lai gan ziņojumu sagatavošanas process tiks turpmāk uzlabots, tas jau ir pietiekami kvalitatīvs, lai sniegtu garantijas par paveikto darbu.

| 4.52. | Eksporta laikā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 veiktajām preču fiziskajām un dokumentu pārbaudēm jāaptver vismaz 5 % no visvairāk subsidētā eksporta. Komisija īstenoja komandējumu programmu uz 7 dalībvalstīm un provizoriski atklāja nepilnības šo pārbaužu izpildē (sk. 4.11.-4.14. punktu). Nav noteikts, kāda pārliecības pakāpe no tām iegūstama. |
| --- | --- |

4.52.

Eksporta laikā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90 veiktajām preču fiziskajām un dokumentu pārbaudēm jāaptver vismaz 5 % no visvairāk subsidētā eksporta. Komisija īstenoja komandējumu programmu uz 7 dalībvalstīm un provizoriski atklāja nepilnības šo pārbaužu izpildē (sk. 4.11.-4.14. punktu). Nav noteikts, kāda pārliecības pakāpe no tām iegūstama.

| 4.52. | Dalībvalstu iestādēm ir pieejamas vispusīgas fiziskās, pirmsapmaksas un pēcapmaksas pārbaudes, un trūkumi jebkurā pārbaudes formā ir jāizvērtē šajā saistībā. Turklāt jebkura veida trūkumi ir labojami saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.
  Tādējādi ģenerāldirektors iegūst garantiju no grāmatojumu noskaidrošanas sistēmas kopumā. Pārbaudes objektus izvēlas, pamatojoties uz ikgadējo riska analīzi, par kuru Palāta iepriekš bija atsaukusies pozitīvi, savukārt ģenerāldirektors no šīm revīzijām un tām sekojošiem pasākumiem iegūst garantijas. |
| --- | --- |

4.52.

Dalībvalstu iestādēm ir pieejamas vispusīgas fiziskās, pirmsapmaksas un pēcapmaksas pārbaudes, un trūkumi jebkurā pārbaudes formā ir jāizvērtē šajā saistībā. Turklāt jebkura veida trūkumi ir labojami saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

Tādējādi ģenerāldirektors iegūst garantiju no grāmatojumu noskaidrošanas sistēmas kopumā. Pārbaudes objektus izvēlas, pamatojoties uz ikgadējo riska analīzi, par kuru Palāta iepriekš bija atsaukusies pozitīvi, savukārt ģenerāldirektors no šīm revīzijām un tām sekojošiem pasākumiem iegūst garantijas.

| 4.53. | Lai gan eksporta kompensācijas veido mazāk kā 10 % no KLP budžeta, 2004. gadā pēc vērtības tās veidoja apmēram 26 % no pārkāpumiem, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91 (39). Tādēļ Komisijai jāuzlabo sava pēcmaksājumu pārbaužu sistēmas uzraudzība un jāformulē savi konstatējumi par fizisko pārbaužu izpildi, kā arī no tām gūstamā pārliecības pakāpe. |
| --- | --- |

4.53.

Lai gan eksporta kompensācijas veido mazāk kā 10 % no KLP budžeta, 2004. gadā pēc vērtības tās veidoja apmēram 26 % no pārkāpumiem, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91 (39). Tādēļ Komisijai jāuzlabo sava pēcmaksājumu pārbaužu sistēmas uzraudzība un jāformulē savi konstatējumi par fizisko pārbaužu izpildi, kā arī no tām gūstamā pārliecības pakāpe.

| 4.53. | Jau pašlaik Komisija veic regulāras revīzijas attiecībā uz īpašiem pēcapmaksas pārbaužu aspektiem saistībā ar eksporta kompensācijām, kā Palāta norādījusi 4.10.b) punktā.
  Attiecībā uz fiziskām pārbaudēm Komisija neuzskata par lietderīgu publicēt specifiskus atzinumus, pirms tie nav pārskatīti grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā.
  Eksporta kompensācijas veido neproporcionālu daļu kopējās lauksaimniecības politikas pārkāpumos, daļēji tāpēc, ka eksporta kompensācijas maksājumi vidēji ir lielāki nekā citi intervences pasākumi, un jo īpaši – tieši maksājumi. Tāpēc pārkāpumi saistībā ar eksporta kompensācijām daudz biežāk pārsniedz 4 000 EUR slieksni, pie kura saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91 par to ir jāziņo. |
| --- | --- |

4.53.

Jau pašlaik Komisija veic regulāras revīzijas attiecībā uz īpašiem pēcapmaksas pārbaužu aspektiem saistībā ar eksporta kompensācijām, kā Palāta norādījusi 4.10.b) punktā.

Attiecībā uz fiziskām pārbaudēm Komisija neuzskata par lietderīgu publicēt specifiskus atzinumus, pirms tie nav pārskatīti grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā.

Eksporta kompensācijas veido neproporcionālu daļu kopējās lauksaimniecības politikas pārkāpumos, daļēji tāpēc, ka eksporta kompensācijas maksājumi vidēji ir lielāki nekā citi intervences pasākumi, un jo īpaši – tieši maksājumi. Tāpēc pārkāpumi saistībā ar eksporta kompensācijām daudz biežāk pārsniedz 4 000 EUR slieksni, pie kura saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91 par to ir jāziņo.

| 4.54. | Palāta konstatēja nepilnības subsīdijās par žāvētām vīnogām (Grieķija, ziņots arī 2002. un 2003. gada pārskatā) un par riekstiem (Spānija). |
| --- | --- |

4.54.

Palāta konstatēja nepilnības subsīdijās par žāvētām vīnogām (Grieķija, ziņots arī 2002. un 2003. gada pārskatā) un par riekstiem (Spānija).

| 4.54. | Komisija ir veikusi un turpinās ierosināt finanšu korekcijas par atklātajiem trūkumiem saistībā ar žāvētām vīnogām.
  Komisija turpinās izskatīt lietas saistībā ar riekstiem. |
| --- | --- |

4.54.

Komisija ir veikusi un turpinās ierosināt finanšu korekcijas par atklātajiem trūkumiem saistībā ar žāvētām vīnogām.

Komisija turpinās izskatīt lietas saistībā ar riekstiem.

Secinājums un ieteikumi

Vispārējs secinājums

| 4.55. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta atklāja daudzkārtējus pierādījumus tam, ka KLP izdevumus, apskatot tos kopumā un izmantojot visus pieejamos pierādījumu avotus, joprojām ietekmējušas nozīmīgas kļūdas. Palāta atzīst, ka galvenajām KLP izdevumu kategorijām raksturīgas dažādas riska un nepilnību pakāpes. |
| --- | --- |

4.55.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta atklāja daudzkārtējus pierādījumus tam, ka KLP izdevumus, apskatot tos kopumā un izmantojot visus pieejamos pierādījumu avotus, joprojām ietekmējušas nozīmīgas kļūdas. Palāta atzīst, ka galvenajām KLP izdevumu kategorijām raksturīgas dažādas riska un nepilnību pakāpes.

| 4.55. | Komisija no šā, 4.38. un 4.42. punkta apsvērumiem secina, ka attiecībā uz IAKS pārvaldītiem un kontrolētiem lauksaimniecības izdevumiem stāvoklis ir apmierinošs, ka Palātas norādītie riski tiek vērsti uz citiem kopējās lauksaimniecības politikas pasākumiem (skatīt 4.57. punktu). Pašlaik IAKS aptver ap 60 % no kopējās lauksaimniecības politikas izdevumiem. Ir jāņem vērā, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformas 2003. un 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz aptuveni 80 %.
  Attiecībā uz kļūdām galvenokārt ir jāņem vērā, ka dēļ stingri noteiktā Palātas gada pārskata nobeiguma termiņa, Palātas secinājums par atsevišķajiem gadījumiem tika izdarīts pirms visas dalībvalstis bija atbildējušas uz Palātas konstatējumiem. Komisijas dienesti, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, veic Palātas atklāto kļūdu rūpīgu analīzi, dažos gadījumos labojumi saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru neseko. |
| --- | --- |

4.55.

Komisija no šā, 4.38. un 4.42. punkta apsvērumiem secina, ka attiecībā uz IAKS pārvaldītiem un kontrolētiem lauksaimniecības izdevumiem stāvoklis ir apmierinošs, ka Palātas norādītie riski tiek vērsti uz citiem kopējās lauksaimniecības politikas pasākumiem (skatīt 4.57. punktu). Pašlaik IAKS aptver ap 60 % no kopējās lauksaimniecības politikas izdevumiem. Ir jāņem vērā, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformas 2003. un 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz aptuveni 80 %.

Attiecībā uz kļūdām galvenokārt ir jāņem vērā, ka dēļ stingri noteiktā Palātas gada pārskata nobeiguma termiņa, Palātas secinājums par atsevišķajiem gadījumiem tika izdarīts pirms visas dalībvalstis bija atbildējušas uz Palātas konstatējumiem. Komisijas dienesti, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, veic Palātas atklāto kļūdu rūpīgu analīzi, dažos gadījumos labojumi saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru neseko.

| 4.56. | Palātas darba rezultāti rāda, ka, pienācīgi piemērojot, IAKS (25 000 miljoni EUR) ir efektīva kontroles sistēma nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Lai gan formāli Grieķijā ir ieviesti IAKS elementi, sistēmas darbībā ir nopietnas nepilnības, kuru dēļ sistēma nav uzticama (1 000 miljons EUR). |
| --- | --- |

4.56.

Palātas darba rezultāti rāda, ka, pienācīgi piemērojot, IAKS (25 000 miljoni EUR) ir efektīva kontroles sistēma nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Lai gan formāli Grieķijā ir ieviesti IAKS elementi, sistēmas darbībā ir nopietnas nepilnības, kuru dēļ sistēma nav uzticama (1 000 miljons EUR).

| 4.56. | Komisija piekrīt Palātas uzskatam, ka IAKS ir efektīva kontroles sistēma, ar kuru samazina nepareizu izdevumu risku.
  Joprojām Grieķijā šīs sistēmas pielietošanā ir būtiski trūkumi, kurus uzrauga un novērš rīcības plāna ietvaros, kas ietver uzlabotu grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas programmu Grieķijā; skatīt arī atbildi uz 4.8. punktu. |
| --- | --- |

4.56.

Komisija piekrīt Palātas uzskatam, ka IAKS ir efektīva kontroles sistēma, ar kuru samazina nepareizu izdevumu risku.

Joprojām Grieķijā šīs sistēmas pielietošanā ir būtiski trūkumi, kurus uzrauga un novērš rīcības plāna ietvaros, kas ietver uzlabotu grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas programmu Grieķijā; skatīt arī atbildi uz 4.8. punktu.

| 4.57. | Visi citi izdevumi (19 500 miljoni EUR), kurus nevar pārbaudīt ar IAKS starpniecību, rada lielāku risku, jo sistēmas, kas ir pieejamas šo risku kontrolei, nav tik efektīvas. |
| --- | --- |

4.57.

Visi citi izdevumi (19 500 miljoni EUR), kurus nevar pārbaudīt ar IAKS starpniecību, rada lielāku risku, jo sistēmas, kas ir pieejamas šo risku kontrolei, nav tik efektīvas.

| 4.57. | Pat, ja citi izdevumi rada lielāku raksturīgu risku, ir jāpiezīmē, ka daudzas no šīm sistēmām tiek pārvaldītas veidā, kas ir saderīgs ar IAKS. Turklāt šie izdevumi ir papildus pārbaužu objekts, t. i., ex-post pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. |
| --- | --- |

4.57.

Pat, ja citi izdevumi rada lielāku raksturīgu risku, ir jāpiezīmē, ka daudzas no šīm sistēmām tiek pārvaldītas veidā, kas ir saderīgs ar IAKS. Turklāt šie izdevumi ir papildus pārbaužu objekts, t. i., ex-post pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89.

Pēcmaksājumu pārbaudes

| 4.58. | Ņemot vērā ierobežoto Komisijas uzraudzību (kas ietver apmeklējumus tikai uz 3 dalībvalstīm, lai pārbaudītu visu izpildi 2004. gadā) un nepabeigto pārbaužu uzkrāšanos, kā arī ņemot vērā to, ka par nepilnībām jau tika ziņots Palātas 2003. gada pārskatā (40), Palāta nevar piekrist Komisijas 2004. gada darbības pārskata izklāsta principam, ka “pamatojoties uz saņemto informāciju un pamatojoties uz ikgadējiem komandējumiem uz vietas, kas veikti, lai novērtētu regulas piemērošanu, var secināt, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktās pārbaudes sniedz pamatotu pārliecību par Kopienas tiesību aktu ievērošanu saistībā ar izdevumiem regulas aptvertajās nozarēs.” |
| --- | --- |

4.58.

Ņemot vērā ierobežoto Komisijas uzraudzību (kas ietver apmeklējumus tikai uz 3 dalībvalstīm, lai pārbaudītu visu izpildi 2004. gadā) un nepabeigto pārbaužu uzkrāšanos, kā arī ņemot vērā to, ka par nepilnībām jau tika ziņots Palātas 2003. gada pārskatā (40), Palāta nevar piekrist Komisijas 2004. gada darbības pārskata izklāsta principam, ka “pamatojoties uz saņemto informāciju un pamatojoties uz ikgadējiem komandējumiem uz vietas, kas veikti, lai novērtētu regulas piemērošanu, var secināt, ka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktās pārbaudes sniedz pamatotu pārliecību par Kopienas tiesību aktu ievērošanu saistībā ar izdevumiem regulas aptvertajās nozarēs.”

| 4.58. | Kā minēts 4.10. punktā, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi visas Regulā 4045/89 norādītās prasības. Ir saņemti un analizēti riska analīžu priekšlikumi, ikgadējās programmas, ikgadējie pārskati, savstarpējas palīdzības pieprasījumi un atbildes, pārskati par maksājumiem uzņēmumiem, kuri dibināti citās dalībvalstīs un cita veida paziņojumi/ziņojumi. Papildus Palātas minētajām trim vizītēm vēl sešas ir ieplānotas 2005. gadā. Turklāt kopš 2001. gada regulāri notiek vizītes, ietverot Regulas (EEK) Nr. 4045/89 īpašus aspektus attiecībā uz eksporta kompensācijām. Uz visiem dalībvalstu jautājumiem ir sniegtas atbildes.
  Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus un papildus to, ka:






  — | pēcapmaksas pārbaudes nodrošina papildu kontroli pirmsapmaksas pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau nodrošina relatīvi pilnīgu garantiju), |
| --- | --- | --- |

4.58.

Kā minēts 4.10. punktā, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi visas Regulā 4045/89 norādītās prasības. Ir saņemti un analizēti riska analīžu priekšlikumi, ikgadējās programmas, ikgadējie pārskati, savstarpējas palīdzības pieprasījumi un atbildes, pārskati par maksājumiem uzņēmumiem, kuri dibināti citās dalībvalstīs un cita veida paziņojumi/ziņojumi. Papildus Palātas minētajām trim vizītēm vēl sešas ir ieplānotas 2005. gadā. Turklāt kopš 2001. gada regulāri notiek vizītes, ietverot Regulas (EEK) Nr. 4045/89 īpašus aspektus attiecībā uz eksporta kompensācijām. Uz visiem dalībvalstu jautājumiem ir sniegtas atbildes.

Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus un papildus to, ka:

—

pēcapmaksas pārbaudes nodrošina papildu kontroli pirmsapmaksas pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau nodrošina relatīvi pilnīgu garantiju),

| — | lielākā daļa no obligātā skaita pēcapmaksas pārbaudēm tika paveiktas līdz 2004. gada beigām, |
| --- | --- |

—

lielākā daļa no obligātā skaita pēcapmaksas pārbaudēm tika paveiktas līdz 2004. gada beigām,

| — | dalībvalstis savos gada ziņojumos ir paziņojušas atklāto kļūdu skaitu, vērtību un raksturu, un pārbaudīto darījumu vērtību, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis savos gada ziņojumos ir paziņojušas atklāto kļūdu skaitu, vērtību un raksturu, un pārbaudīto darījumu vērtību,

Komisija uzskata, ka Regulā (EEK) Nr. 4045/89 noteiktās pārbaudes veicina vispārēju garantiju attiecībā uz 2004. gada izdevumu likumību un pareizību.

Grāmatojumu noskaidrošana

| 4.59. | Apliecinātājiestāžu ziņojumi sniedz pārliecību par to, ka maksājumu aģentūru sniegtā (un Komisijas pārskatos iekļautā) finanšu informācija ir būtībā pareiza (41). Komisijas 2004. finansiālās noformēšanas lēmums tika kopumā pamatoti balstīts uz apliecinātājiestāžu darbu saistībā ar pārskatu ticamību. Tas pareizi skatīja lēmumus pagarināt pārskatu apstiprināšanu (sk. 4.19.-4.21. punktu). |
| --- | --- |

4.59.

Apliecinātājiestāžu ziņojumi sniedz pārliecību par to, ka maksājumu aģentūru sniegtā (un Komisijas pārskatos iekļautā) finanšu informācija ir būtībā pareiza (41). Komisijas 2004. finansiālās noformēšanas lēmums tika kopumā pamatoti balstīts uz apliecinātājiestāžu darbu saistībā ar pārskatu ticamību. Tas pareizi skatīja lēmumus pagarināt pārskatu apstiprināšanu (sk. 4.19.-4.21. punktu).

| 4.60. | Tomēr apliecinātājiestāžu darbs (kā tas definēts ar Regulu (EK) Nr. 1663/95) nav iecerēts, lai sniegtu tiešu pārliecību (un tādu nesniedz) par to, ka prasītāju iesniegtā informācija, ko maksājumu aģentūras izmanto maksājumu aprēķināšanai, ir pareiza, un tādēļ šie maksājumi ir likumīgi un pareizi. Palāta aizstāv savu viedokli, ka apliecināšanai (vai jebkurai citai kontroles ķēdes daļai) jāietver izdevumu likumība un pareizība saņēmēju līmenī (42). Pašreizējā kārtība Palātai sniedz ierobežotu pārliecību, jo apliecinātājiestādes parasti nepārbauda atbalsta saņēmējus. |
| --- | --- |

4.60.

Tomēr apliecinātājiestāžu darbs (kā tas definēts ar Regulu (EK) Nr. 1663/95) nav iecerēts, lai sniegtu tiešu pārliecību (un tādu nesniedz) par to, ka prasītāju iesniegtā informācija, ko maksājumu aģentūras izmanto maksājumu aprēķināšanai, ir pareiza, un tādēļ šie maksājumi ir likumīgi un pareizi. Palāta aizstāv savu viedokli, ka apliecināšanai (vai jebkurai citai kontroles ķēdes daļai) jāietver izdevumu likumība un pareizība saņēmēju līmenī (42). Pašreizējā kārtība Palātai sniedz ierobežotu pārliecību, jo apliecinātājiestādes parasti nepārbauda atbalsta saņēmējus.

| 4.60. | Kā jau minēts atbildē uz Palātas 2003. gada atskaitē minētajām piezīmēm, dalībvalstu pilnvaroto maksātāju izveide un akreditācija, ikgadējā apliecinājuma procedūra un dažādu vadības un kontroles sistēmu pielietošana, ieskaitot IAKS, ļauj uzticēties deklarētajai kontrolei pār izdevumiem.
  Lai uzlabotu sistēmu kopumā, jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas pamatnoteikumos noteikts, ka pilnvaroto maksātāju iestāžu vadītāji turpmāk paraksta ex-post garantijas apliecinājumu par savu iestāžu izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

4.60.

Kā jau minēts atbildē uz Palātas 2003. gada atskaitē minētajām piezīmēm, dalībvalstu pilnvaroto maksātāju izveide un akreditācija, ikgadējā apliecinājuma procedūra un dažādu vadības un kontroles sistēmu pielietošana, ieskaitot IAKS, ļauj uzticēties deklarētajai kontrolei pār izdevumiem.

Lai uzlabotu sistēmu kopumā, jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas pamatnoteikumos noteikts, ka pilnvaroto maksātāju iestāžu vadītāji turpmāk paraksta ex-post garantijas apliecinājumu par savu iestāžu izdevumu likumību un pareizību.

| 4.61. | Komisijas atbilstības lēmumi, ar kuriem tā var izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, nebija pabeigti nevienam gadam pēc 1998. gada (sk. 4.24. punktu). |
| --- | --- |

4.61.

Komisijas atbilstības lēmumi, ar kuriem tā var izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, nebija pabeigti nevienam gadam pēc 1998. gada (sk. 4.24. punktu).

| 4.61. | Kā minēts atbildē uz 4.24. punktu, stāvoklis 2005. gada jūnijā bija tāds, ka 94,3 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 78,7 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam), ir pabeigtas. |
| --- | --- |

4.61.

Kā minēts atbildē uz 4.24. punktu, stāvoklis 2005. gada jūnijā bija tāds, ka 94,3 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 78,7 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam), ir pabeigtas.

Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskats

| 4.62. | Lai gan pārskatā ir veikti uzlabojumi, tas sniedz ierobežotu pārliecību par 2004. gada izdevumu likumību un pareizību. Tā kā pārskatā nevar noteikt, kādā apmērā izdevumiem varētu būt veicami turpmāki finanšu labojumi, tas ierobežo pārliecību, ko Palāta no tā var gūt. Pārskats neapstiprina, ka nepareizie maksājumi dalībvalstīs ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūras starpniecību ir atgūti. |
| --- | --- |

4.62.

Lai gan pārskatā ir veikti uzlabojumi, tas sniedz ierobežotu pārliecību par 2004. gada izdevumu likumību un pareizību. Tā kā pārskatā nevar noteikt, kādā apmērā izdevumiem varētu būt veicami turpmāki finanšu labojumi, tas ierobežo pārliecību, ko Palāta no tā var gūt. Pārskats neapstiprina, ka nepareizie maksājumi dalībvalstīs ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūras starpniecību ir atgūti.

| 4.62. | Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskats un ikgada deklarācija pamatojas uz garantijām, ko sniedz ieviestās un darbojošās sistēmas. Darbības pārskatā ir izskaidrota visa pārbaužu ķēde attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku saistībā ar kopīgo pārvaldību. Šī sistēma sniedz pietiekamas garantijas, ka līdz visa procesa beigām iespējamie nopietnie trūkumi tiks atklāti un attiecīgas finanšu korekcijas tiktu attiecinātas uz dalībvalstīm. Pamatojoties uz šo, ģenerāldirektors iesniedz ticamības deklarāciju.
  Līdz brīdim, kad tiek parakstīta ikgadējā deklarācija, visi kopīgās pārvaldības izdevumi joprojām var būt grāmatojumu noskaidrošanas pārbaužu un iespējamu finanšu korekciju objekts. Tas ir raksturīgi kopīgās pārvaldības sistēmai un atbilstoši ES tiesību aktiem, un nav jāuzskata par ierobežojošu faktoru ģenerāldirektoram sniegt ikgadējo deklarāciju.
  Garantija tiks turpmāk konsolidēta ar pilnvaroto maksātāju iesniegtajiem ikgadējiem pārskatiem, kā tas paredzēts jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finanšu noteikumos un citos pasākumos, ko Komisija ir ierosinājusi savā paziņojumā (KOM (2005) 252 galīgais) par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu. |
| --- | --- |

4.62.

Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskats un ikgada deklarācija pamatojas uz garantijām, ko sniedz ieviestās un darbojošās sistēmas. Darbības pārskatā ir izskaidrota visa pārbaužu ķēde attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku saistībā ar kopīgo pārvaldību. Šī sistēma sniedz pietiekamas garantijas, ka līdz visa procesa beigām iespējamie nopietnie trūkumi tiks atklāti un attiecīgas finanšu korekcijas tiktu attiecinātas uz dalībvalstīm. Pamatojoties uz šo, ģenerāldirektors iesniedz ticamības deklarāciju.

Līdz brīdim, kad tiek parakstīta ikgadējā deklarācija, visi kopīgās pārvaldības izdevumi joprojām var būt grāmatojumu noskaidrošanas pārbaužu un iespējamu finanšu korekciju objekts. Tas ir raksturīgi kopīgās pārvaldības sistēmai un atbilstoši ES tiesību aktiem, un nav jāuzskata par ierobežojošu faktoru ģenerāldirektoram sniegt ikgadējo deklarāciju.

Garantija tiks turpmāk konsolidēta ar pilnvaroto maksātāju iesniegtajiem ikgadējiem pārskatiem, kā tas paredzēts jaunajos kopējās lauksaimniecības politikas finanšu noteikumos un citos pasākumos, ko Komisija ir ierosinājusi savā paziņojumā (KOM (2005) 252 galīgais) par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu.

Ieteikumi

| 4.63. | Komisijai jātiecas |
| --- | --- |

4.63.

Komisijai jātiecas

| 4.63. | |
| --- | --- |

4.63.

| a) | uzlabot KLP izdevumu pārbaudes tajās jomās, kurās pastāv būtiski trūkumi; |
| --- | --- |

a)

uzlabot KLP izdevumu pārbaudes tajās jomās, kurās pastāv būtiski trūkumi;

| a) | Komisija ir apņēmusies pievērsties vēl joprojām esošajiem trūkumiem, tādiem kā IAKS piemērošana Grieķijā. Šajā saistībā ir jāpiezīmē, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformas 2003. gadā un 2004. gadā attiecībā uz Vidusjūras produktiem vēl vairāk samazina kopējo risku, palielinot IAKS pārraudzītos izdevumus. |
| --- | --- |

a)

Komisija ir apņēmusies pievērsties vēl joprojām esošajiem trūkumiem, tādiem kā IAKS piemērošana Grieķijā. Šajā saistībā ir jāpiezīmē, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformas 2003. gadā un 2004. gadā attiecībā uz Vidusjūras produktiem vēl vairāk samazina kopējo risku, palielinot IAKS pārraudzītos izdevumus.

| b) | kā tas norādīts iepriekšējā gadā, visās uzraudzības sistēmās uzlabot rezultātu ziņojumu formu. It īpaši pēcmaksājumu pārbaudes jāpadara par vērtīgāku instrumentu nepareizu KLP maksājumu noskaidrošanā, pievēršoties no dalībvalstīm pieprasīto datu trūkumiem un jo īpaši ziņojot par pārbaudīto darījumu vērtību un budžeta pozīcijas atklātajām neatbilstībām (sk. 4.10. punkta a) apakšpunktu). Tai ir jānovērtē veikto pārbaužu kvalitāte un, ja tas ir lietderīgi, jāplāno turpmāki dalībvalstu apmeklējumi (sk. 4.10. punkta b) apakšpunktu), kā arī jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu plānoto programmu pabeigšanu (sk. 4.10. punkta c) apakšpunktu); |
| --- | --- |

b)

kā tas norādīts iepriekšējā gadā, visās uzraudzības sistēmās uzlabot rezultātu ziņojumu formu. It īpaši pēcmaksājumu pārbaudes jāpadara par vērtīgāku instrumentu nepareizu KLP maksājumu noskaidrošanā, pievēršoties no dalībvalstīm pieprasīto datu trūkumiem un jo īpaši ziņojot par pārbaudīto darījumu vērtību un budžeta pozīcijas atklātajām neatbilstībām (sk. 4.10. punkta a) apakšpunktu). Tai ir jānovērtē veikto pārbaužu kvalitāte un, ja tas ir lietderīgi, jāplāno turpmāki dalībvalstu apmeklējumi (sk. 4.10. punkta b) apakšpunktu), kā arī jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu plānoto programmu pabeigšanu (sk. 4.10. punkta c) apakšpunktu);

| b) | Pirmkārt, Komisija piekrīt, ka varētu uzlabot ziņošanu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, un šajā saistībā iesniegs priekšlikumu grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004. Tiks ieviestas jaunas tabulas pārbaudīto darījumu vērtību un atklāto pārkāpumu ziņošanai, lai varētu noteikt un analizēt to skaitu, vērtīgumu un raksturu.
  Otrkārt, Komisija jau pašlaik vērtē regulāri veicamo pārbaužu kvalitāti. Laikā no 2001. gada līdz 2004. gadam Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts veica 27 vizītes, kuru laikā tika pārskatītas Regulā (EEK) Nr. 4045/89 noteiktās pārbaudes par eksporta kompensācijām. Ņemot vērā Palātas 2003. gada pārskatu, Komisija veica pasākumus, lai uzlabotu pārbaužu pārraudzību, izmantojot programmēšanu; attiecībā uz vispārīgiem aspektiem 2004. gadā 3 vizītes un 2005. gadā 6 vizītes, un attiecībā uz atbilstības jautājumiem 2005. gadā 10 vizītes.
  Visbeidzot, ir paredzētas jaunas metodes par nepabeigto lietu identificēšanu un ziņošanu, (priekšlikumā grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004), lai atskaites periodā nepabeigtām pārbaudēm varētu sekot nākamajos atskaites periodos. Šajā saistībā Komisija arī izmeklē iemeslus, kāpēc kontroles programmas atsevišķās dalībvalstīs netika pabeigtas termiņā un, kur iespējams, prasīs paskaidrojumus no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

Pirmkārt, Komisija piekrīt, ka varētu uzlabot ziņošanu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, un šajā saistībā iesniegs priekšlikumu grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004. Tiks ieviestas jaunas tabulas pārbaudīto darījumu vērtību un atklāto pārkāpumu ziņošanai, lai varētu noteikt un analizēt to skaitu, vērtīgumu un raksturu.

Otrkārt, Komisija jau pašlaik vērtē regulāri veicamo pārbaužu kvalitāti. Laikā no 2001. gada līdz 2004. gadam Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts veica 27 vizītes, kuru laikā tika pārskatītas Regulā (EEK) Nr. 4045/89 noteiktās pārbaudes par eksporta kompensācijām. Ņemot vērā Palātas 2003. gada pārskatu, Komisija veica pasākumus, lai uzlabotu pārbaužu pārraudzību, izmantojot programmēšanu; attiecībā uz vispārīgiem aspektiem 2004. gadā 3 vizītes un 2005. gadā 6 vizītes, un attiecībā uz atbilstības jautājumiem 2005. gadā 10 vizītes.

Visbeidzot, ir paredzētas jaunas metodes par nepabeigto lietu identificēšanu un ziņošanu, (priekšlikumā grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 4/2004), lai atskaites periodā nepabeigtām pārbaudēm varētu sekot nākamajos atskaites periodos. Šajā saistībā Komisija arī izmeklē iemeslus, kāpēc kontroles programmas atsevišķās dalībvalstīs netika pabeigtas termiņā un, kur iespējams, prasīs paskaidrojumus no dalībvalstīm.

| c) | nodrošināt, lai kontroles un pārraudzības sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galīgā saņēmēja līmenī; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai kontroles un pārraudzības sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galīgā saņēmēja līmenī;

| c) | Komisija uzskata, ka esošās vadības un kontroles sistēmas, ja tās pareizi izmanto daudzgadu procesa kontekstā, jau nodrošina pietiekamu garantiju attiecībā uz darījumu likumību un pareizumu galīgā saņēmēja līmenī. Viss process iekļauj gan ikgada finanšu noskaidrošanu, gan daudzgadu atbilstības pārbaudes, kas ļauj Komisijai izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, kas notikuši vēlāk kā 24 mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma par attiecīgās dalībvalsts revīzijas rezultātiem.
  Pamatojoties uz to, pietiekamas garantijas attiecībā uz kopīgā pārvaldībā veikto darījumu likumību un pareizību nav iegūstamas vienīgi no ikgadējā Komisijas dienestu revīzijas darba, bet ir jāparedz, ka dalībvalstis izpilda savas vadības un kontroles pienākumus. Ja Komisijas revīzijas dienesti vēlāk atklāj trūkumus, tad nosaka neatbilstīgo izdevumu risku un piemēro attiecīgas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

c)

Komisija uzskata, ka esošās vadības un kontroles sistēmas, ja tās pareizi izmanto daudzgadu procesa kontekstā, jau nodrošina pietiekamu garantiju attiecībā uz darījumu likumību un pareizumu galīgā saņēmēja līmenī. Viss process iekļauj gan ikgada finanšu noskaidrošanu, gan daudzgadu atbilstības pārbaudes, kas ļauj Komisijai izslēgt izdevumus no Kopienas finansējuma, kas notikuši vēlāk kā 24 mēnešus pirms Komisijas rakstiska paziņojuma par attiecīgās dalībvalsts revīzijas rezultātiem.

Pamatojoties uz to, pietiekamas garantijas attiecībā uz kopīgā pārvaldībā veikto darījumu likumību un pareizību nav iegūstamas vienīgi no ikgadējā Komisijas dienestu revīzijas darba, bet ir jāparedz, ka dalībvalstis izpilda savas vadības un kontroles pienākumus. Ja Komisijas revīzijas dienesti vēlāk atklāj trūkumus, tad nosaka neatbilstīgo izdevumu risku un piemēro attiecīgas finanšu korekcijas.

| d) | pamatoti aprēķināt pārkāpumu līmeni un nodrošināt, ka ar dažādu procedūru starpniecību tas tiek atgūts; |
| --- | --- |

d)

pamatoti aprēķināt pārkāpumu līmeni un nodrošināt, ka ar dažādu procedūru starpniecību tas tiek atgūts;

| d) | Attiecībā uz pieprasīto neatbilstības līmeņa novērtēšanu Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas par attiecīgo gadu kopā ar uzliktām sankcijām gala saņēmējiem valstu līmenī dod kopēju ieskatu par nepareizi veikto maksājumu līmeni.
  Par zaudēto summu atgūšanu neatbilstību dēļ atbild dalībvalstis. Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1258/1999 8. pantu uzrauga, kā valstis šīs summas atgūst. |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz pieprasīto neatbilstības līmeņa novērtēšanu Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas par attiecīgo gadu kopā ar uzliktām sankcijām gala saņēmējiem valstu līmenī dod kopēju ieskatu par nepareizi veikto maksājumu līmeni.

Par zaudēto summu atgūšanu neatbilstību dēļ atbild dalībvalstis. Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1258/1999 8. pantu uzrauga, kā valstis šīs summas atgūst.

| e) | ģenerāldirektora ticamības deklarācijā nošķirt, no vienas puses, tos izdevumus, kuri ir apstiprināti (un kuriem vajadzības gadījumā ir veikti labojumi) un par kuriem ģenerāldirektors var sniegt (vai arī nesniegt) pamatotu pārliecību, un, no otras puses, tos izdevumus, kuriem veicama turpmāka pārbaude (un iespējami labojumi); |
| --- | --- |

e)

ģenerāldirektora ticamības deklarācijā nošķirt, no vienas puses, tos izdevumus, kuri ir apstiprināti (un kuriem vajadzības gadījumā ir veikti labojumi) un par kuriem ģenerāldirektors var sniegt (vai arī nesniegt) pamatotu pārliecību, un, no otras puses, tos izdevumus, kuriem veicama turpmāka pārbaude (un iespējami labojumi);

| e) | Komisija uzskata, ka nav lietderīgi AAR nodalīt izdevumus, kas ir apstiprināti, no izdevumiem, kurus apstiprinās vēlāk, kā to iesaka Palāta. Ņemot vērā atbilstības pārbaudes procesa daudzgadu raksturu, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

e)

Komisija uzskata, ka nav lietderīgi AAR nodalīt izdevumus, kas ir apstiprināti, no izdevumiem, kurus apstiprinās vēlāk, kā to iesaka Palāta. Ņemot vērā atbilstības pārbaudes procesa daudzgadu raksturu, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

| f) | izpētīt iemeslus, kādēļ IAKS pārbaudēs par platībām uz nejaušās izvēles pamata veiktās pārbaudes turpina uzrādīt augstāku kļūdu līmeni nekā tās, kas atlasītas uz riska analīzes pamata. Jāanalizē arī 2004. gadā riska analīzē veikto izmaiņu sekas. |
| --- | --- |

f)

izpētīt iemeslus, kādēļ IAKS pārbaudēs par platībām uz nejaušās izvēles pamata veiktās pārbaudes turpina uzrādīt augstāku kļūdu līmeni nekā tās, kas atlasītas uz riska analīzes pamata. Jāanalizē arī 2004. gadā riska analīzē veikto izmaiņu sekas.

| f) | Noteikumu grozījumi, kas stājās spēkā no 2004. gada 1. janvāra, uzlabos situāciju un Komisija turpinās kontrolēt jautājumu.
  Palātas aprakstītā ietekme attiecas tikai uz dažām dalībvalstīm, un atsevišķos gadījumos izskaidrojama ar to, ka pārbaudes no attāluma tiek uzskatītas par izlases pārbaudēm. Turklāt attiecībā uz pārkāpumiem saistībā ar zemniekiem labāki rezultāti tiek iegūti no riska pārbaudēm nekā no izvēles pārbaudēm.
  Taču ir jāatzīmē, ka, neatbilstības līmenim samazinoties, un, pateicoties 100 % efektīvām administratīvām pārbaudēm, ir sagaidāma maza starpība starp izvēles un riska pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

f)

Noteikumu grozījumi, kas stājās spēkā no 2004. gada 1. janvāra, uzlabos situāciju un Komisija turpinās kontrolēt jautājumu.

Palātas aprakstītā ietekme attiecas tikai uz dažām dalībvalstīm, un atsevišķos gadījumos izskaidrojama ar to, ka pārbaudes no attāluma tiek uzskatītas par izlases pārbaudēm. Turklāt attiecībā uz pārkāpumiem saistībā ar zemniekiem labāki rezultāti tiek iegūti no riska pārbaudēm nekā no izvēles pārbaudēm.

Taču ir jāatzīmē, ka, neatbilstības līmenim samazinoties, un, pateicoties 100 % efektīvām administratīvām pārbaudēm, ir sagaidāma maza starpība starp izvēles un riska pārbaužu rezultātiem.

JAUNĀS DALĪBVALSTIS: PĀREJA

ELVGF maksājumu aģentūru akreditācija jaunajās dalībvalstīs

| 4.64. | Tika prasīts, lai topošās dalībvalstis līdz 2004. gada 1. maijam izveidotu un akreditētu ELVGF maksājumu aģentūras. |
| --- | --- |

4.64.

Tika prasīts, lai topošās dalībvalstis līdz 2004. gada 1. maijam izveidotu un akreditētu ELVGF maksājumu aģentūras.

| 4.65. | Jaunajām dalībvalstīm bija jāizraugās kompetentā iestāde, kas atbild par maksājumu aģentūru akreditēšanu. Iestādei, kas veic akreditācijas pārbaudi, jāziņo par administratīvajiem un grāmatvedības nosacījumiem, ieskaitot tos, kuri pieņemti, lai aizsargātu Kopienas intereses saistībā ar izmaksātajiem avansiem, iegūtajām garantijām, intervences krājumiem un iekasējamām summām. Balstoties uz šo ziņojumu, dalībvalsts kompetentā iestāde izlemj, vai piešķirt pagaidu vai galīgo akreditāciju. |
| --- | --- |

4.65.

Jaunajām dalībvalstīm bija jāizraugās kompetentā iestāde, kas atbild par maksājumu aģentūru akreditēšanu. Iestādei, kas veic akreditācijas pārbaudi, jāziņo par administratīvajiem un grāmatvedības nosacījumiem, ieskaitot tos, kuri pieņemti, lai aizsargātu Kopienas intereses saistībā ar izmaksātajiem avansiem, iegūtajām garantijām, intervences krājumiem un iekasējamām summām. Balstoties uz šo ziņojumu, dalībvalsts kompetentā iestāde izlemj, vai piešķirt pagaidu vai galīgo akreditāciju.

| 4.66. | No 11 maksājumu aģentūrām septiņām ir piešķirta akreditācija (43), turklāt divām no tām tika piešķirta akreditācija uz noteiktu laikposmu (44), bet četrām ir pagaidu statuss. |
| --- | --- |

4.66.

No 11 maksājumu aģentūrām septiņām ir piešķirta akreditācija (43), turklāt divām no tām tika piešķirta akreditācija uz noteiktu laikposmu (44), bet četrām ir pagaidu statuss.

| 4.67. | Komisija nav pārbaudījusi, vai šīs maksājumu aģentūras atbilst akreditācijas kritērijiem. Izdevumi 2004. gadam bija neatbilstīgi (19,5 miljoni EUR), bet, iespējams, ka 2005. ELVGF gadā fondam tiks pieprasītas nozīmīgas summas. Tādēļ ir svarīgi, lai Komisija pēc iespējas ātrāk pabeigtu savu darbu. |
| --- | --- |

4.67.

Komisija nav pārbaudījusi, vai šīs maksājumu aģentūras atbilst akreditācijas kritērijiem. Izdevumi 2004. gadam bija neatbilstīgi (19,5 miljoni EUR), bet, iespējams, ka 2005. ELVGF gadā fondam tiks pieprasītas nozīmīgas summas. Tādēļ ir svarīgi, lai Komisija pēc iespējas ātrāk pabeigtu savu darbu.

| 4.67. | Komisijas 2005. gada darba programmā ir iekļautas visas jaunās dalībvalstis un pārbaužu vizītes notiks visās šajās valstīs no 2005. gada jūnija līdz novembrim. Tādējādi visi jaunie pilnvarotie maksātāji būs pārbaudīti pirms grāmatojumu noskaidrošanas par 2005. finanšu gadu.
  Kopš 2003. gada Komisija piešķir īpašu nozīmi nepieciešamo struktūru attīstībai un ir bijusi ļoti aktīva, sekojot uzlabojumiem attiecībā uz katru jauno dalībvalsti (tajā laikā kandidātvalstis). Šajā saistībā tika organizētas vizītes un izveidota rakstiskas saziņas informācijas plūsma. Tika organizētas sanāksmes starp Komisijas dienestiem un katru jauno dalībvalsti. Tika reģistrēti nepieciešamie pasākumi, lai mazinātu identificētās problēmas. |
| --- | --- |

4.67.

Komisijas 2005. gada darba programmā ir iekļautas visas jaunās dalībvalstis un pārbaužu vizītes notiks visās šajās valstīs no 2005. gada jūnija līdz novembrim. Tādējādi visi jaunie pilnvarotie maksātāji būs pārbaudīti pirms grāmatojumu noskaidrošanas par 2005. finanšu gadu.

Kopš 2003. gada Komisija piešķir īpašu nozīmi nepieciešamo struktūru attīstībai un ir bijusi ļoti aktīva, sekojot uzlabojumiem attiecībā uz katru jauno dalībvalsti (tajā laikā kandidātvalstis). Šajā saistībā tika organizētas vizītes un izveidota rakstiskas saziņas informācijas plūsma. Tika organizētas sanāksmes starp Komisijas dienestiem un katru jauno dalībvalsti. Tika reģistrēti nepieciešamie pasākumi, lai mazinātu identificētās problēmas.

| 4.68. | Kā tas ir redzams
  4.8. tabulā
  , akreditācijas ziņojumi norāda, ka piecas maksājumu aģentūras ir sasniegušas apmierinošu atbilstības līmeni. Divām aģentūrām divās jomās ir nozīmīgas nepilnības, kamēr četrām ir nepilnības vismaz četrās jomās. |
| --- | --- |

4.68.

Kā tas ir redzams
  4.8. tabulā
  , akreditācijas ziņojumi norāda, ka piecas maksājumu aģentūras ir sasniegušas apmierinošu atbilstības līmeni. Divām aģentūrām divās jomās ir nozīmīgas nepilnības, kamēr četrām ir nepilnības vismaz četrās jomās.

4.8. tabula – Akreditācijas ziņojumos uzrādīto jauno dalībvalstu maksājumu aģentūru nepilnību kopsavilkums (45)

| Dalībvalsts | ELVGF izdevumi 2004. gadā
  (miljonos EUR) | Maksājumu aģentūra | Rakstveida procedūras | Pienākumu sadale | Maksājumu pārbaudes un procedūras | Uzskaites procedūras (46) | Datoru nodrošinājums | Iekšējā revīzija | Pilnvarotās struktūras (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kipra | — | Kipras Lauksaimniecības maksājumu organizācija (CAPO) | × | × | × | × | × | × | × |
| Čehija | 4,70 | SAIF (SZIF) Valsts lauksaimniecības intervences fonds | Nav nozīmīgu problēmu |
| Igaunija | 0,50 | ARIB (PRIA) Lauksaimniecības reģistra un informācijas padome | × | | × | | | | |
| Ungārija | 0,50 | ARDA (MVH) Lauksaimniecības un lauku rajonu attīstības aģentūra | × | | × | × | × | | × |
| Latvija | 0,50 | RSS (LAD) Lauku atbalsta dienests | × | × | × | × | | | |
| Lietuva | 0,50 | NPA (NMA) Valsts maksājumu aģentūra | Nav nozīmīgu problēmu |
| Polija | 10,80 | ARMA (ARiMR) Lauksaimniecības pārstrukturēšanas un modernizēšanas aģentūra | × | × | | | × | × | × |
| Polija | — | AMA (ARR) Lauksaimniecības tirgus aģentūra | Nav nozīmīgu problēmu |
| Malta | — | “Maksājumu aģentūras” departaments MRAE ietvaros | | | | | × | | × |
| Slovākija | 1,40 | APA (PPA) Lauksaimniecības maksājumu aģentūra | Nav nozīmīgu problēmu |
| Slovēnija | 0,10 | AAMRD Lauksaimniecības tirgu un lauku attīstības aģentūra | Nav nozīmīgu problēmu |
| Avots: Kompetento iestāžu Palātai iesniegtie akreditācijas ziņojumi. |

Dalībvalsts

ELVGF izdevumi 2004. gadā

(miljonos EUR)

Maksājumu aģentūra

Rakstveida procedūras

Pienākumu sadale

Maksājumu pārbaudes un procedūras

Uzskaites procedūras (46)

Datoru nodrošinājums

Iekšējā revīzija

Pilnvarotās struktūras (47)

Kipra

—

Kipras Lauksaimniecības maksājumu organizācija (CAPO)

×

×

×

×

×

×

×

Čehija

4,70

SAIF (SZIF) Valsts lauksaimniecības intervences fonds

Nav nozīmīgu problēmu

Igaunija

0,50

ARIB (PRIA) Lauksaimniecības reģistra un informācijas padome

×

×

Ungārija

0,50

ARDA (MVH) Lauksaimniecības un lauku rajonu attīstības aģentūra

×

×

×

×

×

Latvija

0,50

RSS (LAD) Lauku atbalsta dienests

×

×

×

×

Lietuva

0,50

NPA (NMA) Valsts maksājumu aģentūra

Nav nozīmīgu problēmu

Polija

10,80

ARMA (ARiMR) Lauksaimniecības pārstrukturēšanas un modernizēšanas aģentūra

×

×

×

×

×

Polija

—

AMA (ARR) Lauksaimniecības tirgus aģentūra

Nav nozīmīgu problēmu

Malta

—

“Maksājumu aģentūras” departaments MRAE ietvaros

×

×

Slovākija

1,40

APA (PPA) Lauksaimniecības maksājumu aģentūra

Nav nozīmīgu problēmu

Slovēnija

0,10

AAMRD Lauksaimniecības tirgu un lauku attīstības aģentūra

Nav nozīmīgu problēmu

Avots: Kompetento iestāžu Palātai iesniegtie akreditācijas ziņojumi.

APARD:
  Spārraudzība ir apmierinoša, bet ir dažas nepilnības pieprasījumu novērtējumā

| 4.69. | Īpašās pievienošanās programmas lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD) (48) mērķis ir palīdzēt desmit Viduseiropas un Austrumeiropas saņēmējvalstīm (49) risināt strukturālās pielāgošanas problēmas to lauksaimniecības nozarēs un lauku apgabalos un veicināt kopējās lauksaimniecības politikas un ar to saistīto politiku īstenošanu (sk. 8. nodaļu). |
| --- | --- |

4.69.

Īpašās pievienošanās programmas lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD) (48) mērķis ir palīdzēt desmit Viduseiropas un Austrumeiropas saņēmējvalstīm (49) risināt strukturālās pielāgošanas problēmas to lauksaimniecības nozarēs un lauku apgabalos un veicināt kopējās lauksaimniecības politikas un ar to saistīto politiku īstenošanu (sk. 8. nodaļu).

| 4.70. | Līgumu slēgšanas laika posms tām valstīm, kuras pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, beidzās 2004. gadā. Tomēr maksājumi turpināsies tiem projektiem, par kuriem līgumi noslēgti iepriekšējos gados. Šajā līgumu slēgšanas galīgajā posmā (50), sakarā ar zemo īstenošanas pakāpi pirmajos gados (51), īsā laikā tika apstrādāts liels skaits iesniegumu. Rezultātā šo novērtējumu kvalitāte un attiecīgie maksājumu pieprasījumi uzrāda augstāku risku. |
| --- | --- |

4.70.

Līgumu slēgšanas laika posms tām valstīm, kuras pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, beidzās 2004. gadā. Tomēr maksājumi turpināsies tiem projektiem, par kuriem līgumi noslēgti iepriekšējos gados. Šajā līgumu slēgšanas galīgajā posmā (50), sakarā ar zemo īstenošanas pakāpi pirmajos gados (51), īsā laikā tika apstrādāts liels skaits iesniegumu. Rezultātā šo novērtējumu kvalitāte un attiecīgie maksājumu pieprasījumi uzrāda augstāku risku.

| 4.70. | Pārejas laikā (no Sapard uz pēcpievienošanās programmu) Komisija pievērsa jauno dalībvalstu uzmanību tam, cik svarīgi ir rūpēties par Sapard programmas vadības kvalificēto darbinieku atbilstošu līmeni. Komisija apzinās potenciālo risku un savās revīzijās ņems to vērā, bet līdz šim tā nav atklājusi pierādījumu finanšu riska rašanos. |
| --- | --- |

4.70.

Pārejas laikā (no Sapard uz pēcpievienošanās programmu) Komisija pievērsa jauno dalībvalstu uzmanību tam, cik svarīgi ir rūpēties par Sapard programmas vadības kvalificēto darbinieku atbilstošu līmeni. Komisija apzinās potenciālo risku un savās revīzijās ņems to vērā, bet līdz šim tā nav atklājusi pierādījumu finanšu riska rašanos.

| 4.71. | Tiek prasīts, lai katra SAPARD valsts ik gadu Komisijai iesniegtu apliecinājumu par norēķiniem un apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu, kas veido pamatu Komisijas ikgadējam lēmumam par grāmatojumu noskaidrošanu. Komisija 2004. gada 28. septembrī noskaidroja 2003. gada SAPARD pārskatus par septiņām valstīm (Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Slovēniju un Slovākiju), bet atlika lēmumu par grāmatojumiem Polijai, Bulgārijai un Rumānijai. Palātas veiktā Komisijas lēmuma pārbaude nesniedza pamatu nozīmīgiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

4.71.

Tiek prasīts, lai katra SAPARD valsts ik gadu Komisijai iesniegtu apliecinājumu par norēķiniem un apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu, kas veido pamatu Komisijas ikgadējam lēmumam par grāmatojumu noskaidrošanu. Komisija 2004. gada 28. septembrī noskaidroja 2003. gada SAPARD pārskatus par septiņām valstīm (Čehiju, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Slovēniju un Slovākiju), bet atlika lēmumu par grāmatojumiem Polijai, Bulgārijai un Rumānijai. Palātas veiktā Komisijas lēmuma pārbaude nesniedza pamatu nozīmīgiem konstatējumiem.

| 4.71. | Komisija ir pieprasījusi attiecīgo valstu apliecinātājiestādēm veikt papildu revīzijas darbu. Tiklīdz izvērtēšana ir pabeigta un uzskatīta par apmierinošu, Komisija uzsāk šo Sapard grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

4.71.

Komisija ir pieprasījusi attiecīgo valstu apliecinātājiestādēm veikt papildu revīzijas darbu. Tiklīdz izvērtēšana ir pabeigta un uzskatīta par apmierinošu, Komisija uzsāk šo Sapard grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

| 4.72. | Palāta pārbaudīja Komisijas veikto analīzi par gada ieviešanas ziņojumiem, kurus jāiesniedz SAPARD valstīm. Šī pārbaude parādīja, ka ne vienmēr tika ievēroti šo analīžu juridiskie galīgie termiņi. |
| --- | --- |

4.72.

Palāta pārbaudīja Komisijas veikto analīzi par gada ieviešanas ziņojumiem, kurus jāiesniedz SAPARD valstīm. Šī pārbaude parādīja, ka ne vienmēr tika ievēroti šo analīžu juridiskie galīgie termiņi.

| 4.72. | Komisija pievērš pastiprinātu uzmanību termiņu ievērošanai. |
| --- | --- |

4.72.

Komisija pievērš pastiprinātu uzmanību termiņu ievērošanai.

| 4.73. | Palāta apmeklēja divas SAPARD valstis, Ungāriju un Slovēniju, lai pārbaudītu maksājumu izlasi 20 projektiem un lai pārbaudītu SAPARD maksājumu aģentūru izmantoto procedūru, aprakstus un pārbaudes punktu veidlapas. Neatkarīgi no Palātas atklātajām kļūdām (sk. nākamo punktu) SAPARD sistēmas ietvēra pamatjēdzienus (pienākumu nošķiršana, iekšējā revīzija u. tml.), procedūras bija labi dokumentētas un kopumā sistēmas praksē darbojās atbilstoši tam, kā bija aprakstītas un akreditētas. |
| --- | --- |

4.73.

Palāta apmeklēja divas SAPARD valstis, Ungāriju un Slovēniju, lai pārbaudītu maksājumu izlasi 20 projektiem un lai pārbaudītu SAPARD maksājumu aģentūru izmantoto procedūru, aprakstus un pārbaudes punktu veidlapas. Neatkarīgi no Palātas atklātajām kļūdām (sk. nākamo punktu) SAPARD sistēmas ietvēra pamatjēdzienus (pienākumu nošķiršana, iekšējā revīzija u. tml.), procedūras bija labi dokumentētas un kopumā sistēmas praksē darbojās atbilstoši tam, kā bija aprakstītas un akreditētas.

| 4.74. | Maksājumu pārbaude, iekļaujot tajā revīzijas laikā īstenotos galvenos pasākumus, atklāja šādas nepilnības un kļūdas, lai arī ar nelielām finansiālām sekām, dažas no kurām ir līdzīgas tām, kas tika atklātas citās SAPARD valstīs (52):






  a) | daži svarīgi biznesa plāna skaitļi nebija pierādīti ar apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- | --- |

4.74.

Maksājumu pārbaude, iekļaujot tajā revīzijas laikā īstenotos galvenos pasākumus, atklāja šādas nepilnības un kļūdas, lai arī ar nelielām finansiālām sekām, dažas no kurām ir līdzīgas tām, kas tika atklātas citās SAPARD valstīs (52):

a)

daži svarīgi biznesa plāna skaitļi nebija pierādīti ar apliecinošiem dokumentiem;

| b) | projekta dokumentos bija prasībām neatbilstošas liecības par kopējo attaisnoto izmaksu pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

projekta dokumentos bija prasībām neatbilstošas liecības par kopējo attaisnoto izmaksu pārbaudēm;

| c) | iestāžu faktiski veiktais darbs pārbaudēs uz vietas netika skaidri apliecināts vai tas nebija pienācīgs, kas vienā gadījumā noveda pie tikai daļēji pabeigtu ieguldījumu apmaksas; |
| --- | --- |

c)

iestāžu faktiski veiktais darbs pārbaudēs uz vietas netika skaidri apliecināts vai tas nebija pienācīgs, kas vienā gadījumā noveda pie tikai daļēji pabeigtu ieguldījumu apmaksas;

| d) | neatbilstības kļūdas trijās cenu piedāvājumu procedūrās (53)
   (54). |
| --- | --- |

d)

neatbilstības kļūdas trijās cenu piedāvājumu procedūrās (53)
   (54).

| 4.75. | Par dažām augstas vērtības vienību pavadzīmēm, kuras vēlāk atmaksāja SAPARD aģentūra, ar saņēmēju norēķinājās skaidrā naudā. Nevarēja konstatēt, vai maksājumus patiešām veicis saņēmējs. Skaidras naudas maksājumus ir sarežģītāk pierādīt nekā citus maksājumu veidus, tādēļ tie rada lielāku risku. |
| --- | --- |

4.75.

Par dažām augstas vērtības vienību pavadzīmēm, kuras vēlāk atmaksāja SAPARD aģentūra, ar saņēmēju norēķinājās skaidrā naudā. Nevarēja konstatēt, vai maksājumus patiešām veicis saņēmējs. Skaidras naudas maksājumus ir sarežģītāk pierādīt nekā citus maksājumu veidus, tādēļ tie rada lielāku risku.

| 4.75. | Attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka tā ir saņēmusi atbilstošu pierādījumu, kas apstiprina maksājuma īstenību piegādātajam. Tomēr tā piekrita tam, ka maksājumi skaidrā naudā ietver augstāku potenciālo risku. |
| --- | --- |

4.75.

Attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka tā ir saņēmusi atbilstošu pierādījumu, kas apstiprina maksājuma īstenību piegādātajam. Tomēr tā piekrita tam, ka maksājumi skaidrā naudā ietver augstāku potenciālo risku.

| 4.76. | Pamatojoties uz veikto revīzijas darbu un izņemot konstatējumus 4.73.-4.75. punktā, Palāta atkārtoja atzinumu (55), ka SAPARD pārraudzības un kontroles sistēmas praksē kopumā darbojās. |
| --- | --- |

4.76.

Pamatojoties uz veikto revīzijas darbu un izņemot konstatējumus 4.73.-4.75. punktā, Palāta atkārtoja atzinumu (55), ka SAPARD pārraudzības un kontroles sistēmas praksē kopumā darbojās.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU IZPILDE

KTO banānu nozarē

| 4.77. | Palāta 2002. gada novembrī publicēja īpašo ziņojumu (56) par KTO banānu nozarē. Palāta atzīmēja, ka KTO mērķu formulējums un sagaidāmās ietekmes apraksts nebija pietiekami skaidrs, kas apgrūtināja tās ietekmes un efektivitātes skaitlisku novērtēšanu, un nebija iespējams sniegt atzinumu par kompensācijas atbalsta sistēmas rentabilitāti. Nepilnības tika konstatētas arī dokumentos par atbalsta maksājumiem un importa kontroli. |
| --- | --- |

4.77.

Palāta 2002. gada novembrī publicēja īpašo ziņojumu (56) par KTO banānu nozarē. Palāta atzīmēja, ka KTO mērķu formulējums un sagaidāmās ietekmes apraksts nebija pietiekami skaidrs, kas apgrūtināja tās ietekmes un efektivitātes skaitlisku novērtēšanu, un nebija iespējams sniegt atzinumu par kompensācijas atbalsta sistēmas rentabilitāti. Nepilnības tika konstatētas arī dokumentos par atbalsta maksājumiem un importa kontroli.

| 4.77. | Kā Komisija ir norādījusi savā atbildē attiecībā uz Palātas 2002. gada īpašo ziņojumu, tā uzskata, ka tirgus kopīgās organizācijas mērķi banānu nozarē atbilst Līguma 33. pantā minētiem mērķiem attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un ka tirgus kopīgās organizācijas sīkais apraksts un skaitļi ir salīdzināmi ar citām tirgus kopīgām organizācijām.
  Izstrādājot esošās tirgus kopīgās organizācijas novērtēšanas kritērijus, koordinācijas komiteja sistemātiski strādāja un noteica sīkus mērķus.
  Daudz rūpīgāk un, kur nepieciešams, tirgus kopīgās organizācijas mērķu pārskatīšana tiks veikta, pamatojoties uz ietekmes analīzes novērtējumu, ko Komisija plāno veikt 2005. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

4.77.

Kā Komisija ir norādījusi savā atbildē attiecībā uz Palātas 2002. gada īpašo ziņojumu, tā uzskata, ka tirgus kopīgās organizācijas mērķi banānu nozarē atbilst Līguma 33. pantā minētiem mērķiem attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un ka tirgus kopīgās organizācijas sīkais apraksts un skaitļi ir salīdzināmi ar citām tirgus kopīgām organizācijām.

Izstrādājot esošās tirgus kopīgās organizācijas novērtēšanas kritērijus, koordinācijas komiteja sistemātiski strādāja un noteica sīkus mērķus.

Daudz rūpīgāk un, kur nepieciešams, tirgus kopīgās organizācijas mērķu pārskatīšana tiks veikta, pamatojoties uz ietekmes analīzes novērtējumu, ko Komisija plāno veikt 2005. gada otrajā pusē.

| 4.78. | Palāta ieteica Komisijai veikt padziļinātu KTO novērtējumu un pilnu to risku, izmaksu un ieguvumu analīzi, kuri attiecas uz dažādām iespējām, ņemot vērā pāreju tikai uz tarifu sistēmu, kas paredzēta 2006. gada 1. janvārī. Padome atbalstīja (57) Palātas ieteikumus, sagaidot, ka vispārējais novērtējums tiks pabeigts līdz 2004. gadam, un Komisija iekļāva šo uzdevumu savā darbības plānā 2001. gada (58) budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai. |
| --- | --- |

4.78.

Palāta ieteica Komisijai veikt padziļinātu KTO novērtējumu un pilnu to risku, izmaksu un ieguvumu analīzi, kuri attiecas uz dažādām iespējām, ņemot vērā pāreju tikai uz tarifu sistēmu, kas paredzēta 2006. gada 1. janvārī. Padome atbalstīja (57) Palātas ieteikumus, sagaidot, ka vispārējais novērtējums tiks pabeigts līdz 2004. gadam, un Komisija iekļāva šo uzdevumu savā darbības plānā 2001. gada (58) budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai.

| 4.79. | Palātas veiktās pēcpārbaudes laikā 2005. gada aprīlī Komisija vēl nebija pabeigusi vispārējo novērtējumu. Attiecīgi plānotā padziļinātā KTO mērķu un uzdevumu pārbaude nebija notikusi kopš Palātas īpašā ziņojuma 2002. gadā. Novērtējuma aizkavēšanās ir liegusi Komisijai svarīgu pārvaldības informāciju, kas tai ļautu novērtēt kompensācijas atbalsta rentabilitāti, nav ļāvusi tai novērtēt struktūrfondu pasākumu ieguldījuma apmēru KTO un ir aizkavējusi atbalsta pasākumu ietekmes analīzi ĀKK valstu ražotājiem. |
| --- | --- |

4.79.

Palātas veiktās pēcpārbaudes laikā 2005. gada aprīlī Komisija vēl nebija pabeigusi vispārējo novērtējumu. Attiecīgi plānotā padziļinātā KTO mērķu un uzdevumu pārbaude nebija notikusi kopš Palātas īpašā ziņojuma 2002. gadā. Novērtējuma aizkavēšanās ir liegusi Komisijai svarīgu pārvaldības informāciju, kas tai ļautu novērtēt kompensācijas atbalsta rentabilitāti, nav ļāvusi tai novērtēt struktūrfondu pasākumu ieguldījuma apmēru KTO un ir aizkavējusi atbalsta pasākumu ietekmes analīzi ĀKK valstu ražotājiem.

| 4.78.-4.79. | Novērtēšanu uzsāka 2003. gadā un līgumu noslēdza 2004. gada augustā. Novērtējuma ziņojuma pēdējā posmā iekļaus tirgus kopīgās organizācijas darbību un tā ietekmi, ieskaitot efektivitātes un lietderīguma novērtējumu atbalstam Kopienas ražotājiem. Novērtējuma ziņojums kā arī Revīzijas palātas pārskats kalpos par pamatu plānotajam ietekmes pētījumam. Ņemot vērā šo un sabiedrības dialogu, ko tā uzsāks, Komisija plāno 2006. gadā iesniegt Parlamentam un Padomei savus priekšlikumus par reformu. |
| --- | --- |

4.78.-4.79.

Novērtēšanu uzsāka 2003. gadā un līgumu noslēdza 2004. gada augustā. Novērtējuma ziņojuma pēdējā posmā iekļaus tirgus kopīgās organizācijas darbību un tā ietekmi, ieskaitot efektivitātes un lietderīguma novērtējumu atbalstam Kopienas ražotājiem. Novērtējuma ziņojums kā arī Revīzijas palātas pārskats kalpos par pamatu plānotajam ietekmes pētījumam. Ņemot vērā šo un sabiedrības dialogu, ko tā uzsāks, Komisija plāno 2006. gadā iesniegt Parlamentam un Padomei savus priekšlikumus par reformu.

| 4.80. | Komisija 2005. gada februārī sniedza ziņojumu budžeta iestādēm (59), kā tas paredzēts ietvara Regulas (EEK) Nr. 404/93 32. pantā (60). Tomēr šā ziņojuma saturs un analīze novērtēšanas rezultātu trūkuma dēļ bija ierobežoti un tajā nebija ietverti priekšlikumi vai alternatīvas regulas darbībai. |
| --- | --- |

4.80.

Komisija 2005. gada februārī sniedza ziņojumu budžeta iestādēm (59), kā tas paredzēts ietvara Regulas (EEK) Nr. 404/93 32. pantā (60). Tomēr šā ziņojuma saturs un analīze novērtēšanas rezultātu trūkuma dēļ bija ierobežoti un tajā nebija ietverti priekšlikumi vai alternatīvas regulas darbībai.

| 4.80. | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 32. pantu Komisijai vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim Parlamentam un Padomei ir jāiesniedz ziņojums par tirgus kopīgās organizācijas darbību. Tā kā vērtējuma un starptautisko sarunu rezultāti par tarifiem, ko piemēro attiecībā uz importu no 2006. gada 1. janvāra, vēl nebija zināmi, Komisija uzskatīja, ka ziņojums var saturēt tikai faktus. |
| --- | --- |

4.80.

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 32. pantu Komisijai vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim Parlamentam un Padomei ir jāiesniedz ziņojums par tirgus kopīgās organizācijas darbību. Tā kā vērtējuma un starptautisko sarunu rezultāti par tarifiem, ko piemēro attiecībā uz importu no 2006. gada 1. janvāra, vēl nebija zināmi, Komisija uzskatīja, ka ziņojums var saturēt tikai faktus.

| 4.81. | Ņemot vērā, ka pāreja uz tikai tarifu sistēmu ES banānu importā paredzēta ne vēlāk kā 2006. gada 1. janvārī (61), Komisija piekrita Palātas ieteikumam, ka rūpīga analīze par pārejas ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm būtu jāveic vienā laikā ar iepriekš minēto pārbaudes uzdevumu. Komisija 2005. gada janvārī informēja PTO par tās plānu ieviest jaunu kopējo muitas tarifu EUR 230 par tonnu (tādējādi aizstājot esošo tarifu EUR 75 par tonnu daudzumiem, kas paredzēti pašreizējās A un B kvotas, līdz 2 653 000 tonnām valstīm, kas nav ĀKK valstis). ES četri lielākie tirdzniecības partneri par jauno ierosināto tarifu 2005. gada martā pieprasīja PTO šķīrējtiesas lēmumu. Pašreiz notiek šķīrējtiesas process. |
| --- | --- |

4.81.

Ņemot vērā, ka pāreja uz tikai tarifu sistēmu ES banānu importā paredzēta ne vēlāk kā 2006. gada 1. janvārī (61), Komisija piekrita Palātas ieteikumam, ka rūpīga analīze par pārejas ietekmi uz visām iesaistītajām pusēm būtu jāveic vienā laikā ar iepriekš minēto pārbaudes uzdevumu. Komisija 2005. gada janvārī informēja PTO par tās plānu ieviest jaunu kopējo muitas tarifu EUR 230 par tonnu (tādējādi aizstājot esošo tarifu EUR 75 par tonnu daudzumiem, kas paredzēti pašreizējās A un B kvotas, līdz 2 653 000 tonnām valstīm, kas nav ĀKK valstis). ES četri lielākie tirdzniecības partneri par jauno ierosināto tarifu 2005. gada martā pieprasīja PTO šķīrējtiesas lēmumu. Pašreiz notiek šķīrējtiesas process.

| 4.82. | Banānu atbalsta shēma Kopienas ražotājiem piešķir vienu no augstākajiem atbalsta līmeņiem par hektāru (vidēji – pāri par 8 800 EUR/ha (62)). Palāta ziņoja, ka tarifu kvotas sistēmas cena patērētājiem ir bijusi divas trīs reizes lielāka nekā kopējais ES ražotājiem izmaksātais atbalsts. Tomēr kavējumi novērtēšanā ir negatīvi ietekmējuši Komisijas saistības attiecībā uz gandrīz visiem Palātas novērojumiem, jo īpaši ņemot vērā īso laiku, kas atlicis līdz obligātajai tikai tarifu sistēmas ieviešanai. |
| --- | --- |

4.82.

Banānu atbalsta shēma Kopienas ražotājiem piešķir vienu no augstākajiem atbalsta līmeņiem par hektāru (vidēji – pāri par 8 800 EUR/ha (62)). Palāta ziņoja, ka tarifu kvotas sistēmas cena patērētājiem ir bijusi divas trīs reizes lielāka nekā kopējais ES ražotājiem izmaksātais atbalsts. Tomēr kavējumi novērtēšanā ir negatīvi ietekmējuši Komisijas saistības attiecībā uz gandrīz visiem Palātas novērojumiem, jo īpaši ņemot vērā īso laiku, kas atlicis līdz obligātajai tikai tarifu sistēmas ieviešanai.

| 4.82. | Komisija atzīst, ka izvērtējums nav paveikts saskaņā ar sākotnējo grafiku.
  Tomēr Komisijas rīcībā būs atbilstošs izvērtējums, kas noteikti atdzīvinās 2005. gada otrā pusē plānotās pārrunas. |
| --- | --- |

4.82.

Komisija atzīst, ka izvērtējums nav paveikts saskaņā ar sākotnējo grafiku.

Tomēr Komisijas rīcībā būs atbilstošs izvērtējums, kas noteikti atdzīvinās 2005. gada otrā pusē plānotās pārrunas.

| 4.83. | Komisija reaģēja uz Palātas atklātajām kontroles nepilnībām kompensācijas atbalsta jomā, iesaistītajām dalībvalstīm uzliekot finanšu labojumus. Tomēr savā 2001. gada darbības plāna pēcpārbaudes novērtējumā (63) Komisija atzina, ka joprojām prevalē nozīmīgās kontroles problēmas, un uzdeva dalībvalstīm tās atrisināt. Tas neatbilst Palātas ieteikumam un sekojošajam Padomes slēdzienam, ka “Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā norādījumus par kontroles procedūrām”. |
| --- | --- |

4.83.

Komisija reaģēja uz Palātas atklātajām kontroles nepilnībām kompensācijas atbalsta jomā, iesaistītajām dalībvalstīm uzliekot finanšu labojumus. Tomēr savā 2001. gada darbības plāna pēcpārbaudes novērtējumā (63) Komisija atzina, ka joprojām prevalē nozīmīgās kontroles problēmas, un uzdeva dalībvalstīm tās atrisināt. Tas neatbilst Palātas ieteikumam un sekojošajam Padomes slēdzienam, ka “Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā norādījumus par kontroles procedūrām”.

| 4.83. | Lai uzlabotu kontroles vidi un ņemtu vērā likumīgo tirgotāju intereses, Komisija pašreiz izstrādā priekšlikumu grozīt noteikumus par svaigo banānu svaru, ko Kopienas teritorijā laiž brīvā apgrozībā. Pēc diskusijām ar iesaistītajiem dažādiem Komisijas dienestiem, ņemot vērā 2005. gada 13. jūlija Muitas kodeksa komitejas sanāksmes ieguldījumu un banānu tirgotāju uzskatus, Komisija līdz 2005. gada rudenim gatavo priekšlikumu apstiprināšanai. |
| --- | --- |

4.83.

Lai uzlabotu kontroles vidi un ņemtu vērā likumīgo tirgotāju intereses, Komisija pašreiz izstrādā priekšlikumu grozīt noteikumus par svaigo banānu svaru, ko Kopienas teritorijā laiž brīvā apgrozībā. Pēc diskusijām ar iesaistītajiem dažādiem Komisijas dienestiem, ņemot vērā 2005. gada 13. jūlija Muitas kodeksa komitejas sanāksmes ieguldījumu un banānu tirgotāju uzskatus, Komisija līdz 2005. gada rudenim gatavo priekšlikumu apstiprināšanai.

| 4.84. | Tādēļ Palāta atkārto savu ieteikumu, ka Komisija pabeidz izziņoto padziļināto pārbaudi un KTO otrreizējo izskatīšanu un nolūkā labāk formulēt KTO mērķus un uzlabot tās pārvaldību vada plašas konsultācija ar Kopienas ražotājiem, patērētājiem un galvenajiem tirdzniecības partneriem. |
| --- | --- |

4.84.

Tādēļ Palāta atkārto savu ieteikumu, ka Komisija pabeidz izziņoto padziļināto pārbaudi un KTO otrreizējo izskatīšanu un nolūkā labāk formulēt KTO mērķus un uzlabot tās pārvaldību vada plašas konsultācija ar Kopienas ražotājiem, patērētājiem un galvenajiem tirdzniecības partneriem.

| 4.84. | Komisija, tāpat kā Palāta, uzskata, ka tirgus kopīgās organizācijas izvērtējumu ir ieteicams papildināt ar ietekmes analīzi, kas ir jāuzsāk 2005. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

4.84.

Komisija, tāpat kā Palāta, uzskata, ka tirgus kopīgās organizācijas izvērtējumu ir ieteicams papildināt ar ietekmes analīzi, kas ir jāuzsāk 2005. gada otrajā pusē.

Eksporta kompensāciju priekšfinansēšana

| 4.85. | Subsīdijas par noteiktu lauksaimniecības produktu eksportu (“eksporta kompensācijas”) eksportētājiem tiek izmaksātas avansā līdz četriem mēnešiem no eksportēšanas datuma (“priekšfinansētas”). Uz atbilstīgajiem produktiem jāattiecina muitas kontrole un jāievieš kompleksa pārbaužu sistēma, lai nodrošinātu, ka preces, par kurām kompensācijas jau ir samaksātas, tiktu fiziski eksportētas. |
| --- | --- |

4.85.

Subsīdijas par noteiktu lauksaimniecības produktu eksportu (“eksporta kompensācijas”) eksportētājiem tiek izmaksātas avansā līdz četriem mēnešiem no eksportēšanas datuma (“priekšfinansētas”). Uz atbilstīgajiem produktiem jāattiecina muitas kontrole un jāievieš kompleksa pārbaužu sistēma, lai nodrošinātu, ka preces, par kurām kompensācijas jau ir samaksātas, tiktu fiziski eksportētas.

| 4.86. | Palāta savā Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2003 kritizēja priekšfinansēšanu kā neērtu, grūti kontrolējamu un tādu, kas nekalpo savam sākotnējam mērķim radīt priekšrocības Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem. Tā noslēdza ziņojumu ar prasību Komisijai pārskatīt sistēmu un apspriest tās atcelšanu. Pēc tam savā lēmumā par budžeta izpildes apstiprināšanu (64) Parlaments pieprasīja Komisijai iesniegt priekšlikumu par priekšfinansēšanas atcelšanu līdz 2004. gada decembrim. |
| --- | --- |

4.86.

Palāta savā Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2003 kritizēja priekšfinansēšanu kā neērtu, grūti kontrolējamu un tādu, kas nekalpo savam sākotnējam mērķim radīt priekšrocības Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktiem. Tā noslēdza ziņojumu ar prasību Komisijai pārskatīt sistēmu un apspriest tās atcelšanu. Pēc tam savā lēmumā par budžeta izpildes apstiprināšanu (64) Parlaments pieprasīja Komisijai iesniegt priekšlikumu par priekšfinansēšanas atcelšanu līdz 2004. gada decembrim.

| 4.87. | Komisija reaģēja uz Palātas ieteikumiem, ieviešot divas jaunas regulas, ar kurām nosaka horizontālos noteikumus, un vēl trīs jaunas specifiskas nozares regulas, kas attiecas uz priekšfinansēšanu (65). Regulas neatceļ sistēmu, bet tikai nedaudz groza, īstenošanas noteikumus “pārbaudes fāzei”. |
| --- | --- |

4.87.

Komisija reaģēja uz Palātas ieteikumiem, ieviešot divas jaunas regulas, ar kurām nosaka horizontālos noteikumus, un vēl trīs jaunas specifiskas nozares regulas, kas attiecas uz priekšfinansēšanu (65). Regulas neatceļ sistēmu, bet tikai nedaudz groza, īstenošanas noteikumus “pārbaudes fāzei”.

| 4.88. | Kopš Palātas ziņojuma saskaņā ar priekšfinansēšanu izmaksātais kompensāciju apjoms, pateicoties izmaiņām tirgus nosacījumos un nozīmīgam kompensāciju likmes samazinājumam labības nozarē, ir samazinājies no apmēram 600 miljoniem EUR līdz 188 miljoniem EUR vai apmēram par 5 % no kopējām kompensācijām. |
| --- | --- |

4.88.

Kopš Palātas ziņojuma saskaņā ar priekšfinansēšanu izmaksātais kompensāciju apjoms, pateicoties izmaiņām tirgus nosacījumos un nozīmīgam kompensāciju likmes samazinājumam labības nozarē, ir samazinājies no apmēram 600 miljoniem EUR līdz 188 miljoniem EUR vai apmēram par 5 % no kopējām kompensācijām.

| 4.89. | Palātas ziņojumam sekojošā iekšējā analīzē Komisija akceptē, ka priekšfinansēšanai labības un pārstrādātas liellopu gaļas nozarē var piemērot alternatīvas. Komisija tomēr pamato priekšfinansēšanas saglabāšanu “svaigai” (faktiski – saldētai) liellopu gaļai kā veidu, lai samaksātu augstāko šādam eksportam piemērojamo īpašo kompensāciju likmi; shēmas atcelšana varētu mazināt kontroli pār liellopu gaļas eksportu; un, tā kā netiek priekšfinansēts pieaugums kompensāciju likmēs, būtu nepieciešams izmaksāt kompensācijas uzņēmumiem un tādējādi uzlikt papildu izdevumus ES budžetam. |
| --- | --- |

4.89.

Palātas ziņojumam sekojošā iekšējā analīzē Komisija akceptē, ka priekšfinansēšanai labības un pārstrādātas liellopu gaļas nozarē var piemērot alternatīvas. Komisija tomēr pamato priekšfinansēšanas saglabāšanu “svaigai” (faktiski – saldētai) liellopu gaļai kā veidu, lai samaksātu augstāko šādam eksportam piemērojamo īpašo kompensāciju likmi; shēmas atcelšana varētu mazināt kontroli pār liellopu gaļas eksportu; un, tā kā netiek priekšfinansēts pieaugums kompensāciju likmēs, būtu nepieciešams izmaksāt kompensācijas uzņēmumiem un tādējādi uzlikt papildu izdevumus ES budžetam.

| 4.90. | Palāta uzskata, ka sistēma, kas paļāvīgi veic eksporta maksājumus avansā četrus mēnešus uz priekšu, lai maksātu īpašu kompensācijas likmi ierobežotam skaitam komerciālu tirgotāju un panāktu efektīvu kontroli, savā pamatā ir kļūdaina. |
| --- | --- |

4.90.

Palāta uzskata, ka sistēma, kas paļāvīgi veic eksporta maksājumus avansā četrus mēnešus uz priekšu, lai maksātu īpašu kompensācijas likmi ierobežotam skaitam komerciālu tirgotāju un panāktu efektīvu kontroli, savā pamatā ir kļūdaina.

| 4.91. | Komisija nav ievērojusi Parlamenta prasību iesniegt priekšlikumus, lai anulētu priekšfinansēšanu līdz noteiktajam termiņam. |
| --- | --- |

4.91.

Komisija nav ievērojusi Parlamenta prasību iesniegt priekšlikumus, lai anulētu priekšfinansēšanu līdz noteiktajam termiņam.

| 4.87.-4.91. | Komisija ir ņēmusi vērā Palātas kritiku īpašajā ziņojumā attiecībā uz iepriekšēja finansējuma sistēmu un ir ieviesusi rīcības plānu, lai mazinātu minētos trūkumus. Iepriekšējs finansējums tika efektīvi ierobežots un saglabāts tikai attiecībā uz divām nozarēm – liellopu gaļu un labību, kur tas tika uzskatīts par nepieciešamu. Turklāt tika samazināts laiks, kurā varēja saglabāt iepriekšējo finansējumu attiecībā uz produktiem, tika izstrādātas dažas citas specifikācijas un pārskatīti daži kontroles pasākumi.
  Komisija paziņoja, ka pēc pārbaudes laika uzlaboto sistēmu pārskatīs. Kā Palāta norāda 4.89. punktā, Komisijas dienesti 2004. gadā veica starpposma analīzi. Tajā tika ieteiktas iepriekšēja finansējuma alternatīvas, bet tika norādīts, ka iespējama sistēmas atcelšana ir jāskata kopā ar alternatīvām kontroles sistēmām, kuras vajadzētu ieviest.
  Komisija veic pašreizējās sistēmas darbības analīzes noslēdzošo posmu, lai varētu noformulēt galīgo priekšlikumu attiecībā uz iepriekšējas finansēšanas sistēmas nākotni. |
| --- | --- |

4.87.-4.91.

Komisija ir ņēmusi vērā Palātas kritiku īpašajā ziņojumā attiecībā uz iepriekšēja finansējuma sistēmu un ir ieviesusi rīcības plānu, lai mazinātu minētos trūkumus. Iepriekšējs finansējums tika efektīvi ierobežots un saglabāts tikai attiecībā uz divām nozarēm – liellopu gaļu un labību, kur tas tika uzskatīts par nepieciešamu. Turklāt tika samazināts laiks, kurā varēja saglabāt iepriekšējo finansējumu attiecībā uz produktiem, tika izstrādātas dažas citas specifikācijas un pārskatīti daži kontroles pasākumi.

Komisija paziņoja, ka pēc pārbaudes laika uzlaboto sistēmu pārskatīs. Kā Palāta norāda 4.89. punktā, Komisijas dienesti 2004. gadā veica starpposma analīzi. Tajā tika ieteiktas iepriekšēja finansējuma alternatīvas, bet tika norādīts, ka iespējama sistēmas atcelšana ir jāskata kopā ar alternatīvām kontroles sistēmām, kuras vajadzētu ieviest.

Komisija veic pašreizējās sistēmas darbības analīzes noslēdzošo posmu, lai varētu noformulēt galīgo priekšlikumu attiecībā uz iepriekšējas finansēšanas sistēmas nākotni.

Kartupeļu un graudu ciete

| 4.92. | Sistēma graudu un kartupeļu cietes ražošanas atbalstam tiecas aizsargāt Eiropas nepārtikas cietes lietotāju rūpniecības konkurētspēju un ir papildināta ar īpašiem tiešā atbalsta pasākumiem kartupeļu cietes ražošanai. Palāta savā Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2001 secināja, ka pārbaudītajās dalībvalstīs kopumā bija apmierinošas administratīvās kontroles (66), bet tās nebija pietiekami pamatotas ar fiziskām pārbaudēm, tādēļ Palāta sagatavoja virkni ieteikumu atbalsta sistēmas īstenošanas gaitā atklāto nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

4.92.

Sistēma graudu un kartupeļu cietes ražošanas atbalstam tiecas aizsargāt Eiropas nepārtikas cietes lietotāju rūpniecības konkurētspēju un ir papildināta ar īpašiem tiešā atbalsta pasākumiem kartupeļu cietes ražošanai. Palāta savā Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2001 secināja, ka pārbaudītajās dalībvalstīs kopumā bija apmierinošas administratīvās kontroles (66), bet tās nebija pietiekami pamatotas ar fiziskām pārbaudēm, tādēļ Palāta sagatavoja virkni ieteikumu atbalsta sistēmas īstenošanas gaitā atklāto nepilnību novēršanai.

| 4.92. | Tā kā ne visus pasākumus var revidēt katru gadu, Komisijas revīzijas notiek pamatojoties uz ikgadējo riska analīzi. Palātas īpašais ziņojums tiek sagatavots kopš 2001. gada jūlija. Riska analīzes rezultātā, kas tika balstīta uz dažādiem riska faktoriem, ieskaitot Palātas konstatējumus, 2004. gada revīzijas darba programmā attiecībā uz grāmatojumu noskaidrošanu, kura tika izveidota 2003. gadā, bija paredzēts pētījums attiecībā uz kartupeļu cieti. Revīzijas vizīšu laikā 2004. gadā tika apskatīti arī Palātas uzdotie jautājumi. Abu revīziju grāmatojumu noskaidrošanas procedūra notiek saskaņā ar grafiku un pašreiz atrodas divpusējās procedūras stadijā. |
| --- | --- |

4.92.

Tā kā ne visus pasākumus var revidēt katru gadu, Komisijas revīzijas notiek pamatojoties uz ikgadējo riska analīzi. Palātas īpašais ziņojums tiek sagatavots kopš 2001. gada jūlija. Riska analīzes rezultātā, kas tika balstīta uz dažādiem riska faktoriem, ieskaitot Palātas konstatējumus, 2004. gada revīzijas darba programmā attiecībā uz grāmatojumu noskaidrošanu, kura tika izveidota 2003. gadā, bija paredzēts pētījums attiecībā uz kartupeļu cieti. Revīzijas vizīšu laikā 2004. gadā tika apskatīti arī Palātas uzdotie jautājumi. Abu revīziju grāmatojumu noskaidrošanas procedūra notiek saskaņā ar grafiku un pašreiz atrodas divpusējās procedūras stadijā.

| 4.93. | Padome 2000. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras kontekstā (67) atzina, ka cietes atbalsta shēma nerada lielas grūtības un atbalstīja lielāko daļu Palātas ieteikumu. Eiropas Parlaments īpaši pieprasīja, lai Komisija formulētu paredzamus un caurskatāmus kritērijus ražošanas kompensāciju aprēķināšanai par kartupeļu un graudu cieti (68). |
| --- | --- |

4.93.

Padome 2000. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras kontekstā (67) atzina, ka cietes atbalsta shēma nerada lielas grūtības un atbalstīja lielāko daļu Palātas ieteikumu. Eiropas Parlaments īpaši pieprasīja, lai Komisija formulētu paredzamus un caurskatāmus kritērijus ražošanas kompensāciju aprēķināšanai par kartupeļu un graudu cieti (68).

| 4.93. | Komisija ir sekojusi Parlamenta ieteikumiem attiecībā uz ražošanas kompensāciju aprēķināšanu. Kartupeļu un graudu cietes ražošanas kompensāciju aprēķināšanai lietotie parametri un aprēķināšanas metode tika noteikta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1548/2004. |
| --- | --- |

4.93.

Komisija ir sekojusi Parlamenta ieteikumiem attiecībā uz ražošanas kompensāciju aprēķināšanu. Kartupeļu un graudu cietes ražošanas kompensāciju aprēķināšanai lietotie parametri un aprēķināšanas metode tika noteikta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1548/2004.

| 4.94. | Novērtējumā (69) 2002. gadā tika risināts jautājums par to, ka trūkst informācijas un analīzes par ražošanas kompensācijām attiecībā uz ES nepārtikas cietes rūpniecības konkurētspēju un par tiešā atbalsta ietekmi uz cietes kartupeļu ražotāju ienākumiem, kā to norādījusi Palāta, un tas kļuva par pamatu atbalsta shēmas grozījumiem saistībā ar KLP reformu. 2003. gada KLP reforma būtiski nemainīja shēmas elementus, bet atļāva daļēju tiešā atbalsta “atdalīšanu” par labu kartupeļu cietes ražotājiem. |
| --- | --- |

4.94.

Novērtējumā (69) 2002. gadā tika risināts jautājums par to, ka trūkst informācijas un analīzes par ražošanas kompensācijām attiecībā uz ES nepārtikas cietes rūpniecības konkurētspēju un par tiešā atbalsta ietekmi uz cietes kartupeļu ražotāju ienākumiem, kā to norādījusi Palāta, un tas kļuva par pamatu atbalsta shēmas grozījumiem saistībā ar KLP reformu. 2003. gada KLP reforma būtiski nemainīja shēmas elementus, bet atļāva daļēju tiešā atbalsta “atdalīšanu” par labu kartupeļu cietes ražotājiem.

| 4.94. | Savos priekšlikumos par kopējo lauksaimniecības politiku Komisija ieteica nodalīt maksājumus par kartupeļu cieti, kā arī atcelt minimālo cenu, ko maksā ražotājiem. Taču Padome atļāva tikai daļēju atdalīšanu no tiešā atbalsta 40 % apmērā. |
| --- | --- |

4.94.

Savos priekšlikumos par kopējo lauksaimniecības politiku Komisija ieteica nodalīt maksājumus par kartupeļu cieti, kā arī atcelt minimālo cenu, ko maksā ražotājiem. Taču Padome atļāva tikai daļēju atdalīšanu no tiešā atbalsta 40 % apmērā.

| 4.95. | Saskaņā ar Palātas ieteikumu Komisija no 2004. gada septembra vienkāršoja un paskaidroja savu metodi ikmēneša ražošanas kompensāciju aprēķināšanai. Bet kopumā pārējos ieteikumus Komisija maz ņēma vērā: |
| --- | --- |

4.95.

Saskaņā ar Palātas ieteikumu Komisija no 2004. gada septembra vienkāršoja un paskaidroja savu metodi ikmēneša ražošanas kompensāciju aprēķināšanai. Bet kopumā pārējos ieteikumus Komisija maz ņēma vērā:

| 4.95. | |
| --- | --- |

4.95.

| a) | Komisija vēl nav skaidri definējusi pārbaudes, kuras valstu iestādes veic kartupeļu cietes ražotājiem, it īpaši tādēļ, ka kartupeļu cietes ražotāju skaits ir pieaudzis no 17 (ES-15) līdz 39 (ES-25); |
| --- | --- |

a)

Komisija vēl nav skaidri definējusi pārbaudes, kuras valstu iestādes veic kartupeļu cietes ražotājiem, it īpaši tādēļ, ka kartupeļu cietes ražotāju skaits ir pieaudzis no 17 (ES-15) līdz 39 (ES-25);

| a) | Komisija 2004. gadā veica revīzijas vizītes uz Vāciju un Nīderlandi, dodot iespēju paskaidrot vairākus jautājumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūras laikā.
  Turklāt reformas ietvaros 2004. gadā tika veiktas ticamības pārbaudes apstādītajām teritorijām, kas turpmāk uzlabos kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Komisija 2004. gadā veica revīzijas vizītes uz Vāciju un Nīderlandi, dodot iespēju paskaidrot vairākus jautājumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūras laikā.

Turklāt reformas ietvaros 2004. gadā tika veiktas ticamības pārbaudes apstādītajām teritorijām, kas turpmāk uzlabos kontroles sistēmu.

| b) | nav ticamu datu par tiem strukturālajiem trūkumiem, kas skāruši kartupeļu cietes ražotājus salīdzinājumā ar graudu cietes ražotājiem, tādēļ kompensācijas piemaksa saglabājusies nemainīga kopš 1995. gada. |
| --- | --- |

b)

nav ticamu datu par tiem strukturālajiem trūkumiem, kas skāruši kartupeļu cietes ražotājus salīdzinājumā ar graudu cietes ražotājiem, tādēļ kompensācijas piemaksa saglabājusies nemainīga kopš 1995. gada.

| b) | Ņemot vērā kartupeļu cietes ražošanas oligopolisko struktūru, uzņēmumi uzskata savu izmaksu struktūru par ļoti jūtīgu, un tāpēc neatklāj to. Komisijai ir tikai ierobežota pieeja informācijai par kartupeļu cietes ražotāju strukturāliem zaudējumiem. Turklāt, tā kā nav oficiālas cenu noteikšanas sistēmas dažādiem cietes veidiem kā, piemēram, cenas noteikšana biržā, Komisijai nebija pamata ieteikt mainīt kompensācijas piemaksu, attiecīgi tas palika nemainīts. |
| --- | --- |

b)

Ņemot vērā kartupeļu cietes ražošanas oligopolisko struktūru, uzņēmumi uzskata savu izmaksu struktūru par ļoti jūtīgu, un tāpēc neatklāj to. Komisijai ir tikai ierobežota pieeja informācijai par kartupeļu cietes ražotāju strukturāliem zaudējumiem. Turklāt, tā kā nav oficiālas cenu noteikšanas sistēmas dažādiem cietes veidiem kā, piemēram, cenas noteikšana biržā, Komisijai nebija pamata ieteikt mainīt kompensācijas piemaksu, attiecīgi tas palika nemainīts.

ĪPAŠAJOS ZIŅOJUMOS IEKĻAUTIE GALVENIE APSVĒRUMI

Mežsaimniecības pasākumi saistībā ar lauku attīstības politiku (70)

| 4.96. | Palātas revīzijas rezultātā par lauku attīstības fondu finansētajiem mežsaimniecības pasākumiem radās šādi secinājumi: |
| --- | --- |

4.96.

Palātas revīzijas rezultātā par lauku attīstības fondu finansētajiem mežsaimniecības pasākumiem radās šādi secinājumi:

| 4.96. | |
| --- | --- |

4.96.

| a) | programmas mērķi bieži vien ir pretrunīgi un ir grūti kontrolēt, kāda apmērā tie ir sasniegti; |
| --- | --- |

a)

programmas mērķi bieži vien ir pretrunīgi un ir grūti kontrolēt, kāda apmērā tie ir sasniegti;

| a) | Pieeja, kas pieņemta kopš 2000. gada, sekojot lauku attīstības Regulai (EK) Nr. 1257/1999, atbilst ES mežsaimniecības stratēģijai, kurā ir noteikts vispārīgo pamatprincipu kopums un principi (ilgtspējība un dažāda izmantošana) mežsaimniecības darbībām Eiropas Savienībā. Nākamajam programmēšanas periodam Komisija ir ieviesusi stratēģiskāku pieeju lauku attīstībai, un savās stratēģiskajās pamatnostādnēs ir noteikusi prioritātes trīs politikas līnijām (konkurētspējai, ilgtspējīgai zemes apsaimniekošanai un plašākai lauku ekonomikai). |
| --- | --- |

a)

Pieeja, kas pieņemta kopš 2000. gada, sekojot lauku attīstības Regulai (EK) Nr. 1257/1999, atbilst ES mežsaimniecības stratēģijai, kurā ir noteikts vispārīgo pamatprincipu kopums un principi (ilgtspējība un dažāda izmantošana) mežsaimniecības darbībām Eiropas Savienībā. Nākamajam programmēšanas periodam Komisija ir ieviesusi stratēģiskāku pieeju lauku attīstībai, un savās stratēģiskajās pamatnostādnēs ir noteikusi prioritātes trīs politikas līnijām (konkurētspējai, ilgtspējīgai zemes apsaimniekošanai un plašākai lauku ekonomikai).

| b) | pārvaldība ir sadalīta starp Komisiju un dalībvalstīm. Nav skaidras atbildības par to, lai novērtētu līmeni, līdz kādam finansētie projekti dod ieguldījumu ES mežsaimniecības stratēģijā; |
| --- | --- |

b)

pārvaldība ir sadalīta starp Komisiju un dalībvalstīm. Nav skaidras atbildības par to, lai novērtētu līmeni, līdz kādam finansētie projekti dod ieguldījumu ES mežsaimniecības stratēģijā;

| b) | Saikni starp mežsaimniecības stratēģiju un atsevišķiem ELVGF fondu līdzfinansētiem projektiem nodrošina lauku attīstības programmas (LAP). Komisija pārliecinās, ka programmas ir saskaņā ar Mežsaimniecības stratēģiju. Dalībvalstu vai reģionālās iestādes apstiprina atsevišķus projektus, pamatojoties uz LAP.
  Katras lauku attīstības programmas ieguldījuma novērtējumu ES mežsaimniecības stratēģijas mērķu sasniegšanā veic novērtējuma ziņojumos, ko sagatavo dalībvalstis un apkopo Komisija. Komisija 2004. gada jūlijā ieteica pastiprināt novērtēšanas kritērijus jaunajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam (KOM (2004) 490 galīgais). |
| --- | --- |

b)

Saikni starp mežsaimniecības stratēģiju un atsevišķiem ELVGF fondu līdzfinansētiem projektiem nodrošina lauku attīstības programmas (LAP). Komisija pārliecinās, ka programmas ir saskaņā ar Mežsaimniecības stratēģiju. Dalībvalstu vai reģionālās iestādes apstiprina atsevišķus projektus, pamatojoties uz LAP.

Katras lauku attīstības programmas ieguldījuma novērtējumu ES mežsaimniecības stratēģijas mērķu sasniegšanā veic novērtējuma ziņojumos, ko sagatavo dalībvalstis un apkopo Komisija. Komisija 2004. gada jūlijā ieteica pastiprināt novērtēšanas kritērijus jaunajam lauku attīstības politikas ietvarlikumam (KOM (2004) 490 galīgais).

| c) | pretēji attiecīgās regulas prasībām, mežsaimniecības pasākumi bieži vien nebalstās uz valsts vai reģionālajām mežu programmām; |
| --- | --- |

c)

pretēji attiecīgās regulas prasībām, mežsaimniecības pasākumi bieži vien nebalstās uz valsts vai reģionālajām mežu programmām;

| c) | Pašreizējā programmēšanas perioda sākumā tikai dažas dalībvalstis ir izveidojušas valsts mežsaimniecības programmas. Ja šādas programmas nebija izveidotas, tad šķita attaisnojoši pieņemt lauku attīstības programmas vai rīcības programmas kā ekvivalentu instrumentu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1257/1999. Taču dalībvalstis pēdējo gadu laikā ir sasniegušas progresu savu valstu mežu programmu veidošanā un izpildē. |
| --- | --- |

c)

Pašreizējā programmēšanas perioda sākumā tikai dažas dalībvalstis ir izveidojušas valsts mežsaimniecības programmas. Ja šādas programmas nebija izveidotas, tad šķita attaisnojoši pieņemt lauku attīstības programmas vai rīcības programmas kā ekvivalentu instrumentu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1257/1999. Taču dalībvalstis pēdējo gadu laikā ir sasniegušas progresu savu valstu mežu programmu veidošanā un izpildē.

| d) | pašreizējā mežsaimniecības pasākumu īstenošanas sistēma ir komplicēta un rada grūtības gan pārvaldes iestādēm, gan saņēmējiem. Konstatētās nepilnības ietvēra neskaidrus projektu atlases kritērijus, trūkumus pieprasījumu pārbaudēs uz vietas un neapmierinošas kontroles procedūras atklātajā līgumu konkursā; |
| --- | --- |

d)

pašreizējā mežsaimniecības pasākumu īstenošanas sistēma ir komplicēta un rada grūtības gan pārvaldes iestādēm, gan saņēmējiem. Konstatētās nepilnības ietvēra neskaidrus projektu atlases kritērijus, trūkumus pieprasījumu pārbaudēs uz vietas un neapmierinošas kontroles procedūras atklātajā līgumu konkursā;

| d) | Komisija apzinās, ka šī sistēma ir sarežģīta, un tāpēc ir piedāvājusi nozīmīgus vienkāršojumus pēc 2006. gada (KOM(2004) 490 galīgais). Vienotā finansēšanas un programmēšanas sistēma novērsīs to, ka dažādiem fondiem ir jāatbilst dažādiem noteikumiem.
  Komisijas revīzijas dienesti, pamatojoties uz savām vadlīnijām, pārbauda atlases sistēmas. Dalībvalstīm tiek sniegti ieteikumi attiecībā uz to, kā novērst necaurspīdīgumu vai neobjektivitāti, un dažos gadījumos tas izraisa finanšu korekcijas. Komisijas revīzijas dienesti pievērš īpašu uzmanību, lai valsts pasūtījumu līgumu izsolēs tiktu ievērotas pareizas procedūras. |
| --- | --- |

d)

Komisija apzinās, ka šī sistēma ir sarežģīta, un tāpēc ir piedāvājusi nozīmīgus vienkāršojumus pēc 2006. gada (KOM(2004) 490 galīgais). Vienotā finansēšanas un programmēšanas sistēma novērsīs to, ka dažādiem fondiem ir jāatbilst dažādiem noteikumiem.

Komisijas revīzijas dienesti, pamatojoties uz savām vadlīnijām, pārbauda atlases sistēmas. Dalībvalstīm tiek sniegti ieteikumi attiecībā uz to, kā novērst necaurspīdīgumu vai neobjektivitāti, un dažos gadījumos tas izraisa finanšu korekcijas. Komisijas revīzijas dienesti pievērš īpašu uzmanību, lai valsts pasūtījumu līgumu izsolēs tiktu ievērotas pareizas procedūras.

| e) | pastāv risks, ka pašvaldību plānotie apmežošanas pasākumi vēlākā stadijā varētu ciest neveiksmi, jo pašvaldības nesaņem atbalstu stādu un jaunu stādījumu uzturēšanai; |
| --- | --- |

e)

pastāv risks, ka pašvaldību plānotie apmežošanas pasākumi vēlākā stadijā varētu ciest neveiksmi, jo pašvaldības nesaņem atbalstu stādu un jaunu stādījumu uzturēšanai;

| e) | Pašvaldībām ir jāuzņemas noteikta atbildība par tām piekrītošo mežu apsaimniekošanu. Iestādēm, kas apstiprina projektus, jāpieprasa no pašvaldībām pietiekami pierādījumi par mežu pareizu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

e)

Pašvaldībām ir jāuzņemas noteikta atbildība par tām piekrītošo mežu apsaimniekošanu. Iestādēm, kas apstiprina projektus, jāpieprasa no pašvaldībām pietiekami pierādījumi par mežu pareizu apsaimniekošanu.

| f) | mežu platību palielināšana ar subsidētu lauksaimniecības zemes apmežošanu ir ļoti dārga, galvenokārt sakarā ar kompensāciju izmaksu par lauksaimniecības ienākumu zaudējumiem vairāk nekā 20 gadu garumā. Šādus rezultātus varētu sasniegt daudz lētākā veidā. |
| --- | --- |

f)

mežu platību palielināšana ar subsidētu lauksaimniecības zemes apmežošanu ir ļoti dārga, galvenokārt sakarā ar kompensāciju izmaksu par lauksaimniecības ienākumu zaudējumiem vairāk nekā 20 gadu garumā. Šādus rezultātus varētu sasniegt daudz lētākā veidā.

| f) | Lauksaimniecības zemes apmežošana patiešām ir dārga, bet tas tiek novērtēts kā ilgtermiņa ieguldījums ekoloģiskā stabilitātē un atjaunojamos dabas resursos.
  Ienākumu zaudējums no apmežotās zemes uz vairākiem gadiem veido lielākās izmaksas zemniekam, kurš iesaistās šajā pasākumā. Tāpēc, lai padarītu apmežošanu interesantu lauksaimniekiem, ir nepieciešamas lauksaimniecības zemes apmežošanas ilgtermiņa kompensācijas. Tomēr šajā sākotnējā priekšlikumā attiecībā uz lauku attīstības sistēmu pēc 2006. gada Komisija ieteica ierobežot ienākumu zuduma kompensēšanu līdz 10 gadiem. Ar dalībvalstīm tika panākts kompromiss par 15 gadiem. |
| --- | --- |

f)

Lauksaimniecības zemes apmežošana patiešām ir dārga, bet tas tiek novērtēts kā ilgtermiņa ieguldījums ekoloģiskā stabilitātē un atjaunojamos dabas resursos.

Ienākumu zaudējums no apmežotās zemes uz vairākiem gadiem veido lielākās izmaksas zemniekam, kurš iesaistās šajā pasākumā. Tāpēc, lai padarītu apmežošanu interesantu lauksaimniekiem, ir nepieciešamas lauksaimniecības zemes apmežošanas ilgtermiņa kompensācijas. Tomēr šajā sākotnējā priekšlikumā attiecībā uz lauku attīstības sistēmu pēc 2006. gada Komisija ieteica ierobežot ienākumu zuduma kompensēšanu līdz 10 gadiem. Ar dalībvalstīm tika panākts kompromiss par 15 gadiem.

| 4.97. | Palāta ieteica, ka Komisijai jāpārskata vairāki atbalsta shēmas aspekti. It īpaši Komisijai jāpārdomā, kā varētu labāk virzīt atbalstu apmežošanai, panākt mazākas izmaksas, ņemot vērā sabiedrības mainīgās vajadzības un faktu, ka šobrīd Kopienas tiesību akti pievēršas vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

4.97.

Palāta ieteica, ka Komisijai jāpārskata vairāki atbalsta shēmas aspekti. It īpaši Komisijai jāpārdomā, kā varētu labāk virzīt atbalstu apmežošanai, panākt mazākas izmaksas, ņemot vērā sabiedrības mainīgās vajadzības un faktu, ka šobrīd Kopienas tiesību akti pievēršas vides aizsardzībai.

| 4.97. | Priekšlikumi attiecībā uz lauku attīstības sistēmu pēc 2006. gada ietver dažādus noteikumus labākai pasākuma mērķu noteikšanai (piem., stratēģija, platību apzīmējums) un rentabilitātei (piem., samazināti atbalsta griesti, īsāki termiņi). |
| --- | --- |

4.97.

Priekšlikumi attiecībā uz lauku attīstības sistēmu pēc 2006. gada ietver dažādus noteikumus labākai pasākuma mērķu noteikšanai (piem., stratēģija, platību apzīmējums) un rentabilitātei (piem., samazināti atbalsta griesti, īsāki termiņi).

Agrovide (71)

| 4.98. | Agrovides atbalsts (AV) tiek maksāts lauksaimniekiem, kuri apņemas nodarboties ar lauksaimniecību veidā, kas pārāks par parastu lauksaimniecības praksi un tiek uzskatīts par videi labvēlīgu. Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisijai ir atbilstoša pārliecība, ka lauksaimniecības prakse un metodes, par kurām AV tiek maksāts, ir pierādāmas un pienācīgi pārbaudītas, un ka tādējādi AV maksājumu saņēmēji ievēro savu pienākumu nodarboties ar lauksaimniecību videi labvēlīgā veidā. |
| --- | --- |

4.98.

Agrovides atbalsts (AV) tiek maksāts lauksaimniekiem, kuri apņemas nodarboties ar lauksaimniecību veidā, kas pārāks par parastu lauksaimniecības praksi un tiek uzskatīts par videi labvēlīgu. Palātas revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisijai ir atbilstoša pārliecība, ka lauksaimniecības prakse un metodes, par kurām AV tiek maksāts, ir pierādāmas un pienācīgi pārbaudītas, un ka tādējādi AV maksājumu saņēmēji ievēro savu pienākumu nodarboties ar lauksaimniecību videi labvēlīgā veidā.

| 4.99. | Gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī revīzija konstatēja ievērojamas nepilnības AV izdevumu kontroles kārtībā. Palāta secināja, ka agrovides pasākumu pārbaude prasa daudz intensīvākus resursus nekā KLP tirgus atbalsta un citu lauku attīstības pasākumu izdevumu pārbaude, un reti ved pie pamatotas pārliecības par saprātīgām izmaksām. Palāta ieteica Komisijai, Padomei un Parlamentam jaunajā programmu sagatavošanas periodā, kas sāksies 2007. gadā, attiecībā uz AV apsvērt principu par to, ka gadījumos, ja pasākumu nevar pienācīgi pārbaudīt, tas nevar būt sabiedrisku maksājumu objekts. |
| --- | --- |

4.99.

Gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī revīzija konstatēja ievērojamas nepilnības AV izdevumu kontroles kārtībā. Palāta secināja, ka agrovides pasākumu pārbaude prasa daudz intensīvākus resursus nekā KLP tirgus atbalsta un citu lauku attīstības pasākumu izdevumu pārbaude, un reti ved pie pamatotas pārliecības par saprātīgām izmaksām. Palāta ieteica Komisijai, Padomei un Parlamentam jaunajā programmu sagatavošanas periodā, kas sāksies 2007. gadā, attiecībā uz AV apsvērt principu par to, ka gadījumos, ja pasākumu nevar pienācīgi pārbaudīt, tas nevar būt sabiedrisku maksājumu objekts.

| 4.98.-4.99. | Dalībvalstīs ir ieviestas sistēmas, lai kontrolētu agrovides pasākumus, un tās ir pārbaudītas visās dalībvalstīs. Tomēr trūkumi kontroles sistēmas izpildē pastāv. Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas dienests vada 2005./2006. gada revīzijas programmu, lai izvērtētu dalībvalstīs notiekošo agrovides pasākumu kontroli.
  Resursu vajadzības salīdzinājums starp agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem ir jāskata plašākā kontekstā. Resursu vajadzība agrovides pasākumiem ir jāvērtē saistībā ar uzliktiem mērķiem. Komisija piekrīt, ka agrovides pasākumu kontrole ir darbietilpīga un dārga. Agrovides pasākumu kontrolei ir nepieciešama proporcionāla sistēma, kas nodrošina pietiekamu kontroles līmeni, ko Komisija uzskata par galveno kopējās lauksaimniecības politikas elementu un svarīgu vides integrēšanā.
  Nākamajam programmēšanas periodam Komisija ir ierosinājusi kontroles sistēmu, kas, cik iespējams, būs saskaņā ar kontroles sistēmām saistībā ar savstarpējo atbilstību, kas dalībvalstīm jāievieš maksājumiem attiecībā uz pirmo pīlāru (savstarpēja atbilstība).
  Turklāt Komisija ir ierosinājusi skaidrāk noteikt atbildību starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi spēcinot kopīgās pārvaldības principu. Tiek piedāvāts, ka lomas un atbildība kopīgā pārvaldībā ir sīkāk jāprecizē, kā tas minēts Komisijas paziņojumā (KOM(2005) 252 galīgais) par integrētas iekšējās kontroles struktūras plānu. |
| --- | --- |

4.98.-4.99.

Dalībvalstīs ir ieviestas sistēmas, lai kontrolētu agrovides pasākumus, un tās ir pārbaudītas visās dalībvalstīs. Tomēr trūkumi kontroles sistēmas izpildē pastāv. Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas dienests vada 2005./2006. gada revīzijas programmu, lai izvērtētu dalībvalstīs notiekošo agrovides pasākumu kontroli.

Resursu vajadzības salīdzinājums starp agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem ir jāskata plašākā kontekstā. Resursu vajadzība agrovides pasākumiem ir jāvērtē saistībā ar uzliktiem mērķiem. Komisija piekrīt, ka agrovides pasākumu kontrole ir darbietilpīga un dārga. Agrovides pasākumu kontrolei ir nepieciešama proporcionāla sistēma, kas nodrošina pietiekamu kontroles līmeni, ko Komisija uzskata par galveno kopējās lauksaimniecības politikas elementu un svarīgu vides integrēšanā.

Nākamajam programmēšanas periodam Komisija ir ierosinājusi kontroles sistēmu, kas, cik iespējams, būs saskaņā ar kontroles sistēmām saistībā ar savstarpējo atbilstību, kas dalībvalstīm jāievieš maksājumiem attiecībā uz pirmo pīlāru (savstarpēja atbilstība).

Turklāt Komisija ir ierosinājusi skaidrāk noteikt atbildību starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi spēcinot kopīgās pārvaldības principu. Tiek piedāvāts, ka lomas un atbildība kopīgā pārvaldībā ir sīkāk jāprecizē, kā tas minēts Komisijas paziņojumā (KOM(2005) 252 galīgais) par integrētas iekšējās kontroles struktūras plānu.

---

(1)  Pamatojoties uz apliecinātājiestāžu konstatējumiem, Komisija var neatļaut izdevumus šajā posmā (sk. 4.3. f) punktu).

(2)  Citi: ražošanas, pārstrādes vai patēriņa atbalsts, kas izmaksāts ražotājiem, ražotāju vai pārstrādātāju organizācijām, un administratīvie izdevumi.

(3)  Intervence: valsts un privāta glabāšana, pasākumi augļu un dārzeņu izņemšanai no apgrozības, piespiedu vai brīvprātīga destilēšana.

(4)  Vācija (Thüringen, Saarland), Grieķija, Spānija (Castilla y Leon), un Apvienotā Karaliste (Skotija).

(5)  2003. gadā IAKS izdevumi Grieķijā sasniedza 868 miljonus EUR (šajā skaitlī neietilpst izdevumi par tabaku, kokvilnu un olīveļļu, ko IAKS sedz netieši).

(6)  Platībatkarīgais atbalsts: vienā no pārbaudītajiem ziņojumiem vietējais inspektors apgalvo, ka vienā dienā izmērījis 85 zemes gabalus, neziņojot ne par kādām neatbilstībām. Cita divu vietējo inspektoru komanda ar Globālās pozicionēšanas sistēmu vienā dienā izmērījusi 223 zemes gabalus, neatklājot nekādas neatbilstības. 2003. pieprasījumu gadā divu inspektoru komanda ziņoja, ka pārbaudījusi 653 zemes gabalu platību, un atkal – neatklājot nekādas neatbilstības. No platības mērījumiem un neatbilstībām gūtā pieredze vedina domāt, ka šie rezultāti ir maz ticami.

Piemaksas par aitām: pārbaudēs atklājās ievērojamas atšķirības 470 aitu ganāmpulkā, par kuru laikā no 2002. līdz 2004. gadam tika pieteikts nemainīgs aitu skaits. Atšķirības sedza ar zaudējumu deklarācijām (2002., 2003. un 2004, gadā attiecīgi zaudēti 70, 192 un 239 dzīvnieki) kā tādas, ko radījusi dabiski apstākļi (slimības un vilki). Zaudējumus apstiprināja ar apliecībām no vietējā veterinārā dienesta. Tomēr lauksaimnieks nevarēja uzrādīt nevienu pierādījumu, lai pamatotu, kā viņš atražojis savu ganāmpulku.

(7)  Padomes 1989. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 4045/89 (OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp.).

(8)  2003. gada pārskats, 4.15. punkta b) apakšpunkts.

(9)  2003. gada pārskats, 4.15. punkta a) apakšpunkts.

(10)  Padomes 1990. gada 12. februāra Regula (EEK) Nr. 386/90 (OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.).

(11)  Kā cikliskās maksājumu aģentūru funkciju dažādu aspektu pārbaudes daļu Palāta pārbaudīja arī Komisijas 2002. gadā sākto izmeklēšanu par veidu, kādā maksājumu aģentūras deleģē atsevišķas funkcijas citām iestādēm. Komisijas ziņojumi atklāj divus kopīgus trūkumus: maksājumu aģentūras neveic pienācīgu pārraudzību pār pilnvarotajām iestādēm un nav precizētas pilnvaroto iestāžu funkcijas. Komisija īpaši konstatēja plaši izplatītus trūkumus AGEA (Itālija) pilnvaroto iestāžu pārvaldībā – šie trūkumi konstatēti 2003. un 2004. gadā.

(12)  Par gadījumiem, kad pārsniegti EUR 4 000, ir ziņots atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 595/91.

Avoti: Komisijas “Dalībvalstu 2003. gada pārskatu kopsavilkums” un “Dalībvalstu 2002. gada pārskatu kopsavilkums”, ĢD AGRI D03.

(13)  2005. gada 13. maijā pieņemtajā finansiālās noformēšanas lēmumā neiekļautie pārskati.

(14)  Palāta pārbaudīja šo 25 maksājumu aģentūru ziņojumus un apliecinājumus par to, kuri darījumi tika atlasīti pārbaudei.

NB: Valūtas kursi dalībvalstīm ārpus eurozonas: Čehija – 30,031; Dānija – 7,4502; Igaunija – 15,6466; Ungārija – 247,25; Latvija – 0,6960; Lietuva – 3,4528; Polija – 4,0876; Slovākija – 38,75; Slovēnija – 239,7; Zviedrija – 9,1687; Apvienotā Karaliste – 0,6867.

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantiju nodaļas 2004. gada pārskatu finansiālo noformēšanu.

(15)  Regulas (EK) Nr. 1663/95 3. punkts.

(16)  30. aprīļa termiņš netika ievērots tulkošanas grūtību dēļ.

(17)  Galvenie iemesli tam, ka šie grāmatojumi netika noskaidroti, bija šādi: apliecinātājiestādes nebija aprēķinājušas visu konstatēto kļūdu finansiālās sekas (Bayern-Umwelt, (DE) AGEA, (IT)); prasībām neatbilstoša apliecinātājiestādes revīzija Luksemburgā, sašaurināts revīzijas tvērums Madridē (ES), bet SDE (FR) nebija veikusi pārbaudes uz vietas.

(18)  Apliecinātājiestādes konstatēja nozīmīgu kļūdu (vairāk nekā 1 % no deklarētajiem izdevumiem), kas ietekmēja vai nu visu pārskatu vai atsevišķas jomas 7 maksājumu aģentūrās (Navarra, Baden-Wurttemberg, Bayern-Umwelt, IFADAP, Region Wallonne, ONIVINS un SDE). Komisija nonāca pie tāda paša secinājuma par trim citām maksājumu aģentūrām (La Rioja, ODEADOM un ONIFLHOR). Turklāt Komisija gatavojas veikt labojumus, pamatojoties kļūdām, kas konstatētas vēl piecās maksājumu aģentūrās (Andalūzija, Kanāriju salas, Mežsaimniecības komisija un SERAD).

(19)  Komisijas Lēmums 2004/136/EK (OV L 40, 12.2.2004., 31. lpp.), Lēmums 2004/457/EK (OV L 156, 30.4.2004., 47. lpp.) un Lēmums 2004/561/EK (OV L 250, 24.7.2004., 21. lpp.).

(20)  Šie atbilstības lēmumi tika izlīdzināti pret 2004. gada izdevumiem.

(21)  Pamatlikmes labojumus piemēro šādi: 2 % – gadījumos, kad pamatpārbaudes ir apmierinošas, bet papildu pārbaudes ir daļēji vai pilnīgi neefektīvas; 5 % – gadījumos, kad pamatpārbaudes ir veiktas, bet pieprasītais skaits, biežums vai regulās noteiktie stingrie nosacījumi netiek ievēroti un Fondam pastāv ievērojams zaudējumu risks; 10 % – gadījumos, kad viena vai vairākas pamatpārbaudes nedarbojas, kā rezultātā nav iespējams noteikt prasības atbilstību vai pareizumu, kas savukārt Fondam rada augstu zaudējuma risku.

(22)  1999. bija pirmais gads, kad Komisija pieņēma atbilstības lēmumus saskaņā ar pārskatīto grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, ko ieviesa 1996. gadā.

(23)  2004. gada darbības pārskata 3.2.1.1. nodaļa.

(24)  2004. gada darbības pārskats, 4.2.2. punkts.

(25)  Kritiskais aspekts darījumu likumības un pareizības pārbaudē ir saņēmēju paziņotās informācijas esamība un precizitāte, ko vairumā gadījumu var pārbaudīt tikai fiziskās pārbaudēs galīgā saņēmēja līmenī. Šāda kontrole varētu radīt stingrāku un skaidrāku KLP izdevumu uzskaitāmības ķēdi. Tā varētu sniegt Komisijai lielāku pārliecību par darījumu likumību un pareizību. Sk. Palātas Atzinuma Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli 21., 41. un 42. punktu, un Atzinuma Nr. 1/2005 par KLP finansēšanu 24. punktu.

(26)  Sk. Atzinuma Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli 57. un 58. punktu.

(27)  Lai novērtētu neatbilstības līmeni, skaidri jādefinē piemērota parauga atlases metode (Atzinums Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli, 48. punkts) un izdevumu likumība un pareizība jāpārbauda saņēmēja līmenī (Atzinums Nr. 1/2005 par KLP finansēšanu, 24. punkts).

(28)  Atbilstības lēmumu mērķis ir izslēgt no Kopienas finansējuma izdevumus, ja Komisija ir konstatējusi, ka tie neatbilst Kopienas noteikumiem (Padomes Regula (EK) Nr. 1258/1999, 7. panta 4. punkts). Šie lēmumi (vairumā gadījumu) ir pamatlikmes labojumi, kas attiecas uz kontroles sistēmu pamatelementiem, kuri pienācīgi nedarbojas.

(29)  11. IKS (Riska analīze), 12. IKS (Pārvaldības informācija), 14. IKS (Uzrādītās neatbilstības), 17. IKS (Pārraudzība), 18. IKS (Reģistrētie izņēmumi), 20. IKS (Iekšējās kontroles nepilnības), 21. IKS (Revīzijas ziņojumi) un 22. IKS (Iekšējās revīzijas darbinieki).

(30)  11. IKS (Riska analīze) – netika izveidots neviens darbības plāns, lai risinātu jautājumu par riskiem saistībā ar 2004. gadu.

12. IKS (Pārvaldības informācija) – joprojām nav apmierinošu ziņojumu par tādu “kvalitatīvo aspektu” īstenošanu kā, piemēram, gada pārvaldības plāns.

17. IKS (Pārraudzība) – kredītrīkotāju veiktās finanšu darbību pārraudzības efektivitāte ir apšaubāma, un nav pierādījumu par ex post kontroles procedūrām.

18. IKS (Reģistrētie izņēmumi) – iesaistītās nodaļas nebija izpildījušas reģistrācijas prasības.

(31)  % no pārbaudītā lauksaimnieka pieprasījumā iekļautajām platībām.

(32)  Pārbaudītie pieprasījumi (procentos).

(33)  Pārbaudītajos pieprasījumos neatrastā platība (procentos).

(34)  Ģeogrāfiskā informācijas sistēma sasaista zemes gabalu noteikšanu, reģistrus un aerofotogrāfijas, lai ļautu veikt administratīvās pārbaudes par olīvkoku skaitu un augšanas vietu.

(35)  Kopsavilkuma pārbaudes būtībā ir dokumentu pārbaudes.

(36)  Portugāle neveic kopsavilkuma pārbaudes.

Avots: Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūru 2002.-2003. gada pārskati.

(37)  Kopējie lauku attīstības izdevumi, ieskaitot ELVGF Virzības nodaļu, sasniedz 8 805 miljonus EUR.

(38)  12 iesaistītās maksājumu aģentūras ir: Catalunia reģions un Madrid (Spānija), Agea (Itālija), Bayern Umwelt un Saarland (Vācija), Ministère de l'Agriculture (Luksemburga), INGA un IFADAP (Portugāle), OPEKEPE (Grieķija), Région Wallone (Beļģija), CNASEA un SDE (Francija).

(39)  OV L 67, 14.3.1991., 11. lpp.

(40)  2003. gada pārskata 4.15. un 4.16. punkts.

(41)  Būtiskums tika noteikts kā 1 % no maksājumu aģentūras deklarētajiem izdevumiem. Apliecinātājiestādes izmantoja statistisku atlasi, lai maksājumu aģentūru līmenī pārbaudītu 26 000 darījumu.

(42)  Atzinums Nr. 1/2005 par KLP finansēšanu, 24. punkts.

(43)  Čehija, Lietuva, ARR (Polija), Slovēnija un Slovākija.

(44)  Igaunija, Malta.

(45)  Saistībā ar Komisijas 1995. gada 17. jūlija Regulas (EK) Nr. 1663/95 pielikumu, Maksājumu aģentūru akreditācijas kritēriju vadlīnijas un Komisijas Vadlīnijas Nr. 1 (dokumenta VI/5168/96 1. red.).

(46)  Ieskaitot avansējumus, nodrošinājumus un parādniekus.

(47)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1663/95 pielikuma 4. punkts atļauj apstiprinājumu funkciju un/vai tehniskos pakalpojumus (t.i., lauku saimniecību pārbaudē) īpašos gadījumos deleģēt citām struktūrām.

Avots: Kompetento iestāžu Palātai iesniegtie akreditācijas ziņojumi.

(48)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1268/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.), ieviesta ar Komisijas 2000. gada 7. jūnija Regulu (EK) Nr. 2222/2000 (OV L 253, 7.10.2000., 5. lpp.).

(49)  Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovēnija, Slovākija, Bulgārija un Rumānija.

(50)  Piemēram, vienā no SAPARD saņēmējvalstīm darbinieku trūkuma un negaidīti milzīgā iesniegumu skaita dēļ 50 % no saņemtajiem iesniegumiem palika neapstrādāti līdz termiņa beigām.

(51)  2003. gada pārskata 8.47. punkts.

(52)  2003. gada pārskata 8.33. punkts.

(53)  Saskaņā ar Daudzgadējo finansēšanas nolīgumu (B iedaļa, 4.2.e pants) jebkuru pakalpojumu, piegāžu un darba izmaksas, kas ir lielākas nekā iepriekš paredzētā summa, kurai saņēmējs nav ieguvis izcenojumus no vismaz trim piegādātājiem, tiek uzskatāmas par neattaisnotām.

(54)  Norādītie konstatējumi ietvēra trīs derīgu piedāvājumu trūkumu; piedāvājumus no mazāk kā trim piegādātājiem; apstiprinājumu bez pamatojuma piedāvātajai cenai, kas nebija lētākā cena.

(55)  2003. gada pārskata 8.43. punkts.

(56)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2002.

(57)  Padomes 2003. gada 7. marta Ieteikums par budžeta izpildes apstiprinājumu, kas piešķirams Komisijai par budžeta izpildi – SN 1376/03, 7. pielikums.

(58)  SEK(2002) 1378 galīgā redakcija, 12.-13. lpp.

(59)  KOM(2005) 50 galīgā redakcija.

(60)  OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp.

(61)  Padomes Regula (EEK) Nr. 404/93, 16. panta 1. punkts.

(62)  Padomes 2004. gada 4. novembra dokuments Nr. 14 217/04, 2. tabula. Saskaņā ar Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 7/2002, 2000. gadā tas bija 11 200 EUR/ha.

(63)  KOM(2004) 247 galīgā redakcija, 13. lpp.

(64)  Eiropas Parlamenta lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu 2002. gadā, III iedaļa 149. punkts.

(65)  Komisijas Regula (EK) Nr. 444/2003 (OV L 67, 12.3.2003., 3. lpp.) un (EK) Nr. 2010/2003 (OV L 297, 15.11.2003., 13. lpp.) saistībā ar horizontāliem noteikumiem un nozarei specifiskām regulām, kas ir Komisijas Regula (EK) Nr. 456/2003 (liellopu gaļa) (OV L 69, 13.3.2003., 18. lpp.), (EK) Nr. 500/2003 (labība) (OV L 74, 20.3.2003., 19. lpp.) un (EK) Nr. 740/2003 (pārstrādātas preces) (OV L 106, 29.4.2003., 12. lpp.).

(66)  Palāta pārbaudīja sistēmas 3 dalībvalstīs, kas aptver 70 % no izdevumiem (Vācija, Francija un Nīderlande).

(67)  Padomes 2002. gada 5. marta Ieteikums par budžeta izpildes apstiprinājumu, kas piešķirams Komisijai par 2000. gada budžeta izpildi – SN 1651/02.

(68)  Eiropas Parlamenta Lēmums par budžeta izpildes apstiprinājumu 2000. gadam, rezolūcijas 59. punkts (OV L 158, 17.6.2002., 16. lpp.).

(69)  Kopienas politikas novērtējums saistībā ar cieti un cietes produktiem (2002), LMC International: Oksforda.

(70)  Īpašais ziņojums Nr. 9/2004.

(71)  Īpašais ziņojums Nr. 3/2005.

1. PIELIKUMS

Pamatapsvērumu attīstība – lauksaimniecība

| | 2003. gads un iepriekšējie gadi | 2004. gads |
| --- | --- | --- |
| Apsvērumi | Komisijas atbildes | Apsvērumi | Ieteikumi |
| Iekšējās kontroles standarti | Ziņojumā norādīts, ka līdz 2003. gada 31. decembrim pilnībā bija ieviesti četrpadsmit iekšējās kontroles standarti. 2004. gada februārī vēl bija jāpabeidz tikai četru standartu ieviešana (4.23.). | Nav atbildes. | ĢD AGRI 2004. gada pašvērtējumā secināja, ka ir ievēroti visi standarti un pamatprasības (4.28.a) un 4.33.).
  Palāta pārbaudīja astoņu standartu izpildi un konstatēja, ka četri no tiem vēl uzlabojami (4.34.). | Lauksaimniecības ģenerāldirektorātam jānodrošina, lai šie četri standarti tiktu pilnībā ieviesti (4.28.a) un 4.33.-4.34.). |
| Platībatkarīgais atbalsts | Nejaušas izlases pārbaudēs atklātais kopējais kļūdu koeficients ir 2,4 %; salīdzinot ar koeficientu 1,5 % pārbaudēs, kas atlasītas uz riska novērtējuma pamata (4.26.).
  Dažās dalībvalstīs ir vērojams, ka nejaušas izlases pārbaudes uzrāda augstāku kļūdu koeficientu nekā tās, kas atlasītas, pamatojoties uz riska analīzi (4.27.). | IAKS regula ir grozīta attiecībā uz riska analīzi, it īpaši, ieviešot pienākumu dalībvalstīm katru gadu pārskatīt izmantoto riska faktoru efektivitāti (4.26.-4.27.). | Tāpat kā iepriekšējos gados un dažām dalībvalstīm uz risku balstītie darījumi uzrādīja zemāku kļūdu koeficientu nekā nejauši atlasītie darījumi (4.37.). | Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstu izmantotās dažādās paraugu izlases ir salīdzināmas. Komisijai ir jāvelta lielāka uzmanība nejaušas atlases un uz risku balstīto pārbaužu atšķirīgajiem rezultātiem un neatbilstību gadījumos jāprasa paskaidrojumi (4.37.). |
| Piemaksas par dzīvniekiem | Kopumā atklāto kļūdu skaits IAKS dzīvnieku inspekcijās gadu no gada dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. (4.32.)
  (sk. arī 4.11. un 4.12. punktu) | Kā norādīts 4.11.d) punktā, pārbaužu statistikai tiek rūpīgi sekots un kā ikgadējās darba programmas daļa tā tiek revidēta (4.32.).
  (sk. arī 4.11. un 4.12. punktu) | Piemaksu par dzīvniekiem statistika joprojām ir mazāk ticama nekā līdzvērtīga statistika platībatkarīgā atbalsta pieteikumos (4.39.). | Komisijai jāanalizē atšķirības, ko ik gada uzrāda katrā dalībvalstī veikto inspekciju rezultāti un dīvainu rezultātu gadījumā jāprasa paskaidrojumi (4.39.). |
| Subsīdijas, kas izmaksātas uz saražotā daudzuma pamata | a) | Grieķijā reģionālo iestāžu darbiniekiem ne vienmēr ir pieejama IAKS datu bāze, kas kavē veikt efektīvas pārbaudes uz vietas (4.35.b)); |

2003. gads un iepriekšējie gadi

2004. gads

Apsvērumi

Komisijas atbildes

Apsvērumi

Ieteikumi

Iekšējās kontroles standarti

Ziņojumā norādīts, ka līdz 2003. gada 31. decembrim pilnībā bija ieviesti četrpadsmit iekšējās kontroles standarti. 2004. gada februārī vēl bija jāpabeidz tikai četru standartu ieviešana (4.23.).

Nav atbildes.

ĢD AGRI 2004. gada pašvērtējumā secināja, ka ir ievēroti visi standarti un pamatprasības (4.28.a) un 4.33.).

Palāta pārbaudīja astoņu standartu izpildi un konstatēja, ka četri no tiem vēl uzlabojami (4.34.).

Lauksaimniecības ģenerāldirektorātam jānodrošina, lai šie četri standarti tiktu pilnībā ieviesti (4.28.a) un 4.33.-4.34.).

Platībatkarīgais atbalsts

Nejaušas izlases pārbaudēs atklātais kopējais kļūdu koeficients ir 2,4 %; salīdzinot ar koeficientu 1,5 % pārbaudēs, kas atlasītas uz riska novērtējuma pamata (4.26.).

Dažās dalībvalstīs ir vērojams, ka nejaušas izlases pārbaudes uzrāda augstāku kļūdu koeficientu nekā tās, kas atlasītas, pamatojoties uz riska analīzi (4.27.).

IAKS regula ir grozīta attiecībā uz riska analīzi, it īpaši, ieviešot pienākumu dalībvalstīm katru gadu pārskatīt izmantoto riska faktoru efektivitāti (4.26.-4.27.).

Tāpat kā iepriekšējos gados un dažām dalībvalstīm uz risku balstītie darījumi uzrādīja zemāku kļūdu koeficientu nekā nejauši atlasītie darījumi (4.37.).

Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstu izmantotās dažādās paraugu izlases ir salīdzināmas. Komisijai ir jāvelta lielāka uzmanība nejaušas atlases un uz risku balstīto pārbaužu atšķirīgajiem rezultātiem un neatbilstību gadījumos jāprasa paskaidrojumi (4.37.).

Piemaksas par dzīvniekiem

Kopumā atklāto kļūdu skaits IAKS dzīvnieku inspekcijās gadu no gada dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. (4.32.)

(sk. arī 4.11. un 4.12. punktu)

Kā norādīts 4.11.d) punktā, pārbaužu statistikai tiek rūpīgi sekots un kā ikgadējās darba programmas daļa tā tiek revidēta (4.32.).

(sk. arī 4.11. un 4.12. punktu)

Piemaksu par dzīvniekiem statistika joprojām ir mazāk ticama nekā līdzvērtīga statistika platībatkarīgā atbalsta pieteikumos (4.39.).

Komisijai jāanalizē atšķirības, ko ik gada uzrāda katrā dalībvalstī veikto inspekciju rezultāti un dīvainu rezultātu gadījumā jāprasa paskaidrojumi (4.39.).

Subsīdijas, kas izmaksātas uz saražotā daudzuma pamata

a)

Grieķijā reģionālo iestāžu darbiniekiem ne vienmēr ir pieejama IAKS datu bāze, kas kavē veikt efektīvas pārbaudes uz vietas (4.35.b));

| b) | ne Grieķijai, ne Spānijai nebija funkcionējošas olīveļļas ĢIS par periodu, kas attiecas uz 2003. gadā izdarītajiem maksājumiem, turklāt Spānija, lai kompensētu šo trūkumu, nebija veikusi vairākas pieprasītās pārbaudes uz vietas (4.37.). |
| --- | --- |

b)

ne Grieķijai, ne Spānijai nebija funkcionējošas olīveļļas ĢIS par periodu, kas attiecas uz 2003. gadā izdarītajiem maksājumiem, turklāt Spānija, lai kompensētu šo trūkumu, nebija veikusi vairākas pieprasītās pārbaudes uz vietas (4.37.).

| a) | IAKS trūkumi Grieķijā ir ņemti vērā grāmatojumu noskaidrošanas kontekstā; |
| --- | --- |

a)

IAKS trūkumi Grieķijā ir ņemti vērā grāmatojumu noskaidrošanas kontekstā;

| b) | olīveļļas ĢIS ir viens no elementiem olīveļļas ražošanas atbalsta pārbaužu sistēmā un ir obligāts tikai kopš 2003./2004. tirdzniecības gada (4.37.). |
| --- | --- |

b)

olīveļļas ĢIS ir viens no elementiem olīveļļas ražošanas atbalsta pārbaužu sistēmā un ir obligāts tikai kopš 2003./2004. tirdzniecības gada (4.37.).

Darījumos, kas saistīti ar olīveļļu, konstatēti vairāki trūkumi:

| a) | Grieķijā daži pieprasījumi nav pārbaudāmi, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā; |
| --- | --- |

a)

Grieķijā daži pieprasījumi nav pārbaudāmi, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā;

| b) | Grieķijā joprojām nav funkcionējošas ĢIS laika posmam, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

Grieķijā joprojām nav funkcionējošas ĢIS laika posmam, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem;

| c) | Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas realizāciju; |
| --- | --- |

c)

Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas realizāciju;

| d) | Andalūzijā izmantoti nepareizi aprēķini, lai piemērotu sankcijas olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku nekā reģistrēts ĢIS (4.44.). |
| --- | --- |

d)

Andalūzijā izmantoti nepareizi aprēķini, lai piemērotu sankcijas olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku nekā reģistrēts ĢIS (4.44.).

Komisijai jābūt stingrākai pret ražotājvalstīm attiecībā uz pārbaužu kvalitāti, piemērojamo sodu apmēru un sistemātisku lēmumu izpildi, lai anulētu neatbilstīgu spiestuvju atļaujas. Komisijai arī jāpieprasa, lai Grieķijā pilnībā darbotos olīveļļas reģistrs (4.44.-4.45.).

Galvenā aģentūru darba daļa attiecas uz olīvu spiestuvju pārbaudēm. Ja aģentūras spiestuvēs atklāj neatbilstības, tās var ierosināt virkni sodu, no kuriem nopietnākais ir spiestuves izslēgšana no apstiprinātā saraksta. 2002. gadā (pārbaudes saistībā ar 2003. gada izdevumiem) aģentūras ierosināja šādi rīkoties vienā no 10 pārbaudītajām spiestuvēm. Praksē dalībvalstu lauksaimniecības ministrijas bieži uzliek mazāku sodu (4.39.).

Komisija pārrauga dalībvalstu uzraudzības kvalitāti kontroles aģentūru darbā (4.39.).

Aģentūru darbs ietver olīvu spiestuvju pārbaudes. Atklājot kļūdas un nepilnības, aģentūras var ierosināt sodus, no kuriem bargākais ir apstiprinājuma anulēšana.. Pēc spiestuvju pārbaudēm 2003. gadā (saistībā ar 2004. gada maksājumiem) aģentūras pieprasīja anulēt atļaujas 9 % apmeklēto spiestuvju. Tomēr dalībvalstu iestādes bieži vien neīsteno šos pieprasījumus (4.45.).

Citi izdevumi

Palāta konstatēja, ka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4045/89 prasībām veiktajās pārbaudēs:

| a) | koordinējošās iestādes dalībvalstīs kopumā sagatavoja padziļinātu pārbaužu plānus atbilstoši regulai, tomēr tikai puse no šajā posmā plānotajām pārbaudēm 2003. gada beigās tika pabeigtas; |
| --- | --- |

a)

koordinējošās iestādes dalībvalstīs kopumā sagatavoja padziļinātu pārbaužu plānus atbilstoši regulai, tomēr tikai puse no šajā posmā plānotajām pārbaudēm 2003. gada beigās tika pabeigtas;

| b) | viena piektā daļa no Palātas pārbaudītajām padziļinātajām pārbaudēm bija pilnīgi neuzticama; |
| --- | --- |

b)

viena piektā daļa no Palātas pārbaudītajām padziļinātajām pārbaudēm bija pilnīgi neuzticama;

| c) | koordinējošo iestāžu gada pārskatos nav statistikas par padziļinātajām pārbaudēm tādā formā, kas ļautu veikt būtisku analīzi un salīdzināšanu; |
| --- | --- |

c)

koordinējošo iestāžu gada pārskatos nav statistikas par padziļinātajām pārbaudēm tādā formā, kas ļautu veikt būtisku analīzi un salīdzināšanu;

| d) | Komisija nav īstenojusi inspekciju programmu, lai nodrošinātu veikto pārbaužu efektivitāti (4.15.). |
| --- | --- |

d)

Komisija nav īstenojusi inspekciju programmu, lai nodrošinātu veikto pārbaužu efektivitāti (4.15.).

(sk. arī 4.46. a))

| a) | Saskaņā ar dalībvalstu gada pārskatiem padziļinātas pārbaudes tika veiktas 2 469 gadījumos, kas ir 63 % no šajā posmā plānotajām 3 907 pārbaudēm; |
| --- | --- |

a)

Saskaņā ar dalībvalstu gada pārskatiem padziļinātas pārbaudes tika veiktas 2 469 gadījumos, kas ir 63 % no šajā posmā plānotajām 3 907 pārbaudēm;

| b) | Komisija šos elementus ņems vērā savā turpmākajā darbā saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 4045/89 pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

Komisija šos elementus ņems vērā savā turpmākajā darbā saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 4045/89 pārbaudēm;

| c) | Komisijas dienesti ir analizējuši un apstrādājuši saņemto informāciju, lai nodrošinātu dalībvalstu savstarpējas salīdzināšanas iespējas; |
| --- | --- |

c)

Komisijas dienesti ir analizējuši un apstrādājuši saņemto informāciju, lai nodrošinātu dalībvalstu savstarpējas salīdzināšanas iespējas;

| d) | šādas inspekciju programmas, balstoties uz riska analīzi, ir īstenotas iepriekšējos gados; pašlaik tiek īstenots kārtējais posms (4.15.). |
| --- | --- |

d)

šādas inspekciju programmas, balstoties uz riska analīzi, ir īstenotas iepriekšējos gados; pašlaik tiek īstenots kārtējais posms (4.15.).

Palāta pārbaudīja saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 Komisijas veikto pārbaužu uzraudzību:

| a) | spēkā esošā regula nepieprasa, lai koordinējošās iestādes iesniegtu statistiku formā, kas ļautu veikt būtisku analīzi; |
| --- | --- |

a)

spēkā esošā regula nepieprasa, lai koordinējošās iestādes iesniegtu statistiku formā, kas ļautu veikt būtisku analīzi;

| b) | Palāta 2003. gadā secināja, ka tikai viena no trim pēcapmaksas pārbaudēm vienpadsmit dalībvalstīs bija veikta pilnīgi apmierinoši. Komisijas atbilde 2004. gadā bija trīs dalībvalstu apmeklējums, kas bija pirmie apmeklējumi kopš 2001. gada; |
| --- | --- |

b)

Palāta 2003. gadā secināja, ka tikai viena no trim pēcapmaksas pārbaudēm vienpadsmit dalībvalstīs bija veikta pilnīgi apmierinoši. Komisijas atbilde 2004. gadā bija trīs dalībvalstu apmeklējums, kas bija pirmie apmeklējumi kopš 2001. gada;

| c) | joprojām kavējas dalībvalstu ikgadējo programmu izpilde saistībā ar pēcapmaksas pārbaudēm. 2004. gada beigās gandrīz 40 % no plānotajām pārbaudēm nebija pabeigtas. |
| --- | --- |

c)

joprojām kavējas dalībvalstu ikgadējo programmu izpilde saistībā ar pēcapmaksas pārbaudēm. 2004. gada beigās gandrīz 40 % no plānotajām pārbaudēm nebija pabeigtas.

Ņemot vērā, ka dati nesniedz analīzi pēc izdevumu apjoma vai veida, no paziņotā pārkāpumu biežuma nav iespējams izdarīt secinājumus par neatbilstību nozīmīgumu un cēloni (4.10.).

(sk. arī 4.51.)

Komisijai jāveic vajadzīgie pasākumi, lai standartizētu iesniegtos atšķirīgos statistikas datus un informāciju un tādējādi padarītu tos salīdzināmus. Komisijai arī jāpalielina padziļināto pārbaužu intensitāte dalībvalstīs un jābūt modrākai attiecībā uz to, lai dalībvalstis ievērotu savu inspekcijas programmu izpildei noteiktos termiņus (4.10. un 4.51.).

Attiecībā uz eksporta kompensāciju pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 386/90, Palāta konstatēja, ka visas dalībvalstis Komisijai ziņojušas par veikto pārbaužu skaitu, tomēr dažas nav darījušas zināmu atklāto kļūdu skaitu. Rezultāti neuzrāda ne noraidīto subsīdiju pieprasījumu skaitu, ne visvairāk skarto eksporta kompensāciju veidu (4.46.b)).

Komisija jau ir veikusi pasākumus, lai sāktu vākt informāciju par tā eksporta finansiālo apjomu, kas ir pakļauts fiziskām pārbaudēm (4.46.b)).

Komisija nespēja sniegt informāciju par fiziski pārbaudīto darījumu vērtību un atklāto pārkāpumu vērtību. Komisija 2004. gadā pieņēma regulu, kas prasa dalībvalstīm sniegt šo informāciju, sākot ar 2005. gada pārskatu. Palāta cer, ka šī regula efektīvi kompensēs minētās nepilnības (4.13. un 4.52.-4.53.).

Ņemot vērā, ka iespējams neveikt preču eksportu, iespējama eksporta aizstāšana, galamērķa maiņa un visbeidzot eksporta “karuseļi” (subsidēto produktu atpakaļievešana), ir īpaši svarīgi, lai Komisija uzlabotu uzraudzību savām pārbaudēm uz vietas, kas ir obligātas eksporta kompensācijām (4.13. un 4.52.-4.53.).

Palāta turpina atklāt nopietnas kļūdas saistībā ar žāvētām vīnogām (Grieķijā), par ko tā ziņoja 2002. gada pārskatā (4.45.).

Komisija ir piedāvājusi un turpinās piedāvāt finanšu labojumus nepilnībām, kas atklātas subsīdijās par žāvētām vīnogām (4.45.).

Palāta turpina atklāt nopietnas kļūdas subsīdijās par žāvētām vīnogām (Grieķija, ziņots gan 2002., gan 2003. gada pārskatā) (4.54.).

It īpaši Komisijai jārīkojas saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, vienlaikus pārliecinoties, ka jebkādas reģionālas atkāpes no nosacījumiem par minimālo ražu un produkciju tiek pienācīgi pamatotas (4.54.).

Lauku attīstība

Šā veida shēmām bieži ir salīdzinoši komplicēti atbilstības nosacījumi, kas dažkārt jāpārbauda vairākus gadus (4.41.).

Saistībā ar lauku attīstības izdevumiem apliecinātājiestādes ar piezīmēm ir papildinājušas savu revīzijas atzinumu par 12 maksājumu aģentūru pārskatiem, pat ja finansiālās sekas ir ierobežotas. Iemesli pārskatu papildināšanai ar piezīmēm bija būtiskas kļūdas, neatbilstīgi izdevumi, pamatojuma dokumentu trūkums, un tie attiecās galvenokārt uz agrovides pasākumiem un ieguldījumiem lauksaimniecībā un mežsaimniecībā (4.47.).

Komisijai jāturpina veikt pēcpārbaudes konstatētajām kļūdām un atbilstoši jārīkojas, lai kompensētu šo kļūdu pamatā esošās nepilnības (4.47.-4.48.).

Apliecinātājiestādes ar piezīmēm ir papildinājušas savu revīzijas atzinumu par to trīs aģentūru pārskatiem, kas specializējas lauku attīstības pasākumu jomā. Kļūdas, kas ietekmē lauku attīstības izdevumus, iekļautas piecu nākamo aģentūru revīzijas piezīmēs (4.42.).

Apliecinātājiestāžu uzsvērtās kļūdas, kas attiecas uz lauku attīstības izdevumiem, tiks atkārtoti pārbaudītas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros un, ja tiks atzīts, ka šīs kļūdas apdraud Fondu, tiks ierosināti finanšu labojumi (4.42.).

Tiesības uz lauku attīstības atbalstu galvenokārt ir atkarīgas no tā, vai tiek pildītas saistības, kuras uzņēmušies saņēmēji, piemēram, vai tiek īstenota laba lauksaimniecības prakse. Palātas īpašajā ziņojumā par agrovides pasākumiem ir secināts, ka šādu izdevumu pārbaude rada īpašas problēmas un ka tā reti sniedz pietiekamu ticamību par saprātīgu maksu (4.48.).

2. PIELIKUMS

IAKS uzraudzības elementi

Avots: Revīzijas palātas pārskats par maksājumu aģentūras IAKS sistēmām.

| | | Platībatkarīgais atbalsts | Piemaksas par dzīvniekiem |
| --- | --- | --- | --- |
| DV | Maksājumu aģentūra | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai | Riska analīze un atlases procedūras inspekcijām | Kontroles metodoloģija un ziņojumi par atsevišķiem rezultātiem | Inspekciju un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai | Riska analīze un atlases procedūras inspekcijām | Kontroles metodoloģija un ziņojumi par atsevišķiem rezultātiem | Inspekciju un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība |
| ES | Castilla y León | | 1 | 2 | | 3 | 1 | | |
| PT | IFADAP/INGA | 4 | 1 | 5 | | 6 | 1 | 7 | |
| UK | SEERAD (Skotija) | 8 | 1 | | | 9 | | 10 | 11 |
| DE | Saarland | 12 | 1 | | | 13 | 14 | | 15 |
| DE | Thüringen | 16 | | | | 17 | | | |
| | Grieķijā joprojām nav ieviesta uzticama IAKS (sk. 4.56. punktu) | | | | |
| EL | OPEKEPE (Grieķija) | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |

Platībatkarīgais atbalsts

Piemaksas par dzīvniekiem

DV

Maksājumu aģentūra

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai

Riska analīze un atlases procedūras inspekcijām

Kontroles metodoloģija un ziņojumi par atsevišķiem rezultātiem

Inspekciju un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai

Riska analīze un atlases procedūras inspekcijām

Kontroles metodoloģija un ziņojumi par atsevišķiem rezultātiem

Inspekciju un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

ES

Castilla y León

1

2

3

1

PT

IFADAP/INGA

4

1

5

6

1

7

UK

SEERAD (Skotija)

8

1

9

10

11

DE

Saarland

12

1

13

14

15

DE

Thüringen

16

17

Grieķijā joprojām nav ieviesta uzticama IAKS (sk. 4.56. punktu)

EL

OPEKEPE (Grieķija)

18

19

20

21

22

23

24

25

| | A | Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nelieli uzlabojumi |
| --- | --- | --- |
| | B | Darbojas, bet vajadzīgi uzlabojumi |
| | C | Nedarbojas, kā iecerēts |

A

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nelieli uzlabojumi

B

Darbojas, bet vajadzīgi uzlabojumi

C

Nedarbojas, kā iecerēts

| 1 | Neatbilstošs individuālā riska kritēriju efektivitātes novērtējums. Lai gan Komisijas 2004. gada 23. janvāra Regula (EK) Nr. 118/2004 ievieš to kā obligātu tikai no 2004. pasākuma gada (2005. maksājumu gads), Revīzijas palāta uzskata šo novērtējumu par būtisku riska analīzes elementu. Dažas dalībvalstis neveic nozīmīgo kļūdu analīzi. |
| --- | --- |
| 2 | Kvalitātes kontroles procedūras un to rezultāti nav pamatoti, sākotnējo teledetekcijas kontroles rezultātu neņemšana vērā ir nepilnīgi dokumentēta. |
| 3 | Neatbilstības saistībā ar informāciju par dzīvnieku apriti liellopu datu bāzē, nesakritības starp liellopu reģionālo un centrālo datu bāzi. |
| 4 | Inspekcijās pastāvīgi konstatētās zemesgabalu neatbilstības nav ievadītas datu bāzē izmantošanai nākamajās administratīvajās sasaistu pārbaudēs. |
| 5 | Nepietiekama teledetekcijas līgumu izpildes kvalitātes kontrole – 6 no 8 revidentu pārmērītajiem zemesgabaliem neatbilda rezultātiem, kas sākotnēji iegūti kontrolē no attāluma. |
| 6 | No citām dalībvalstīm tiešai nokaušanai ievestie liellopi nav reģistrēti liellopu datu bāzē. |
| 7 | Tika konstatēts, ka izmantošanai inspekciju laikā no liellopu datu bāzes iegūtā informācija bija nepilnīga (lai pārbaudītu piemaksas par kaušanu) vai novecojusi (kopumā visām inspekcijām). |
| 8 | Lai arī tas nav paredzēts ES regulās, administratīvajās pārbaudēs tiek piemērotas platības pielaides (2 % vai maksimums 2 hektāri). |
| 9 | Pārmaksāta ekstensifikācijas piemaksa, jo maksājumi veikti pirms sasaistu pārbaužu pabeigšanas. |
| 10 | Pārbaužu rezultātu vākšanā bija daudz kļūdu (47 % no visiem pārskatītajiem pārbaužu ziņojumiem). Par 23 % no liellopu pārbaudēm un 40 % no aitu pārbaudēm tika paziņots jau 48 stundas iepriekš. |
| 11 | Veikto inspekciju skaits tika pārspīlēts (paziņotais pārbaužu koeficients bija 15,2 %, nevis 13,3 %). |
| 12 | Zemesgabalu reģistrs netiek sistemātiski atjaunināts. Nepietiekama kvalitātes kontrole pār pilnvaroto struktūru. |
| 13 | Nepietiekami tiek kontrolēti liellopu datu bāzē veicamie labojumi, lai novērstu neatbilstības starp rezultātiem, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un liellopu datu bāzē iekļauto informāciju. |
| 14 | Vairāk nekā 70 % no veiktajām dzīvnieku pārbaudēm bija koncentrētas zonā, kas paredzēta platībatkarīgā atbalsta teledetekcijas pārbaudēm. Riska analīzē netika ņemti vērā visi riska parametri, ko paredz ES tiesību akti. Nav riska analīzes efektivitātes novērtējuma. |
| 15 | Nelielas atšķirības starp Komisijai iesniegto informāciju un revidentiem iesniegto saistīto informāciju. |
| 16 | Datu ieguvei akceptēta augsta kļūdu intensitāte, datu apstrādes sistēma automātiski nebloķē pārbaudēm izvēlētos pieprasījumus, neatbilstošas revīzijas takas gadījumos, kas uzskatāmi par acīmredzamiem pārkāpumiem. |
| 17 | Datu apstrādes sistēma automātiski nebloķē pārbaudēm izvēlēto pieprasījumu dokumentāciju, nepietiekami tiek kontrolēti liellopu datu bāzē veicamie labojumi, lai novērstu neatbilstības starp rezultātiem, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un liellopu datu bāzē iekļauto informāciju. |
| 18 | Pieprasījumu reģistrācijas procedūra ir neuzticama un tiek sistemātiski lietota, lai izvairītos no soda piemērošanas par novēlotiem pieprasījumiem; Lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēma ir nepilnīga un nav uzticama, uzraudzība pār vairumu platību nenotiek pēc zemes gabaliem, bet gan tikai neefektīvā “saliņu” līmenī. Lauksaimnieku savienībām ir monopoltiesības ievadīt datus (par pieprasījumiem un pārbaudēm), un tām ir noteicošais vārds, noformējot sistēmas ģenerēto kļūdu sarakstus. Tās jebkurā laikā var mainīt vai papildināt pieprasījumu datus datu apstrādes sistēmā, un procedūras laikā savienības ir veikušas ļoti daudz pārveidojumu un labojumu bez jebkādas revīzijas takas. |
| 19 | Lauksaimnieku savienībām ir zināmi teledetekcijai atlasītie reģioni. |
| 20 | Pārbaudēm uz vietas ir zema kvalitāte, tās ir slikti dokumentētas, pārbaudēm vietējā līmenī netiek veikta kvalitātes kontrole, pastāv nopietnas šaubas par daudzu pārbaužu patiesumu, pakāpeniski mērījumi tiek uzskatīti par derīgu mērījumu metodi, zemesgabalu dubultās atsauces sistēmas rezultātā datu apstrādes sistēmas sasaistu pārbaudēs tiek izmantots tikai digitālais atsauces kods, turpretim pārbaudes tiek veiktas, balstoties uz vecajām kartogrāfiskajām zemesgabalu atsaucēm, un nav saiknes starp šīm divām atsauču sistēmām. Pārbaužu zemo kvalitāti apliecina pašas maksājumu aģentūras atkārtotas izpildes pārbaudes un revidentu veiktās atkārtotas izpildes pārbaudes. |
| 21 | Virknei novēloto pieprasījumu un teledetekcijas rezultātu paziņotie skaitļi bija būtiski nepareizi. |
| 22 | Novecojusi liellopu datu bāze, kas mazina gan administratīvās kontroles, gan pārbaužu efektivitāti. Neatbilstoša pieprasījumu saņemšanas un lauksaimnieku veiktās datu ievades kontrole, kas var mainīt maksājumu apstrādei izmantotos datus par pieprasījumiem un pārbaudēm. Nozīmīgas kļūdas lauksaimnieku savienību veiktajā pieprasījumu un pārbaužu datu ievadē. Nepilnīgas administratīvās pārbaudes centrālajā līmenī un neatbilstošas administratīvās pārbaudes vietējā līmenī. Slikta kontrole pār atsevišķām dzīvnieku kvotām, sistemātiski pārmaksātas ekstensifikācijas piemaksas, nepareizi piemēroti atsevišķi sodi. |
| 23 | Tika ziņots, ka 2003. gadā pārbaudīti visi pieprasījumi par liellopiem. Šī pretenciozā darba programma ir veicinājusi zemas kvalitātes pārbaudes. |
| 24 | Inspektoriem nav sistemātiski pieejama liellopu datu bāze, lai sagatavotos pārbaudēm. Pārbaudes neatklāj un neizskaidro atšķirības starp dzīvniekiem lauku saimniecībā un liellopu datu bāzē. Pārbaudēs bieži netika konstatētas kļūdas, ko bija atklājusi administratīvā kontrole. Sākotnējā pārbaude nebija atklājusi 69 % no īpašo vēršu un zīdītājgovju skaita, kas pārspīlēti liels bija norādīts pieprasījumos un ko atklāja maksājumu aģentūras atkārtotās izpildes pārbaudes. |
| 25 | Nozīmīgas neatbilstības zīdītājgovju un kaušanas piemaksu statistikā (piem., ziņojumos minētie pārbaudītie dzīvnieki > pieprasījumos minētie dzīvnieki). Kļūdaina kaušanas piemaksu statistika. |

1

Neatbilstošs individuālā riska kritēriju efektivitātes novērtējums. Lai gan Komisijas 2004. gada 23. janvāra Regula (EK) Nr. 118/2004 ievieš to kā obligātu tikai no 2004. pasākuma gada (2005. maksājumu gads), Revīzijas palāta uzskata šo novērtējumu par būtisku riska analīzes elementu. Dažas dalībvalstis neveic nozīmīgo kļūdu analīzi.

2

Kvalitātes kontroles procedūras un to rezultāti nav pamatoti, sākotnējo teledetekcijas kontroles rezultātu neņemšana vērā ir nepilnīgi dokumentēta.

3

Neatbilstības saistībā ar informāciju par dzīvnieku apriti liellopu datu bāzē, nesakritības starp liellopu reģionālo un centrālo datu bāzi.

4

Inspekcijās pastāvīgi konstatētās zemesgabalu neatbilstības nav ievadītas datu bāzē izmantošanai nākamajās administratīvajās sasaistu pārbaudēs.

5

Nepietiekama teledetekcijas līgumu izpildes kvalitātes kontrole – 6 no 8 revidentu pārmērītajiem zemesgabaliem neatbilda rezultātiem, kas sākotnēji iegūti kontrolē no attāluma.

6

No citām dalībvalstīm tiešai nokaušanai ievestie liellopi nav reģistrēti liellopu datu bāzē.

7

Tika konstatēts, ka izmantošanai inspekciju laikā no liellopu datu bāzes iegūtā informācija bija nepilnīga (lai pārbaudītu piemaksas par kaušanu) vai novecojusi (kopumā visām inspekcijām).

8

Lai arī tas nav paredzēts ES regulās, administratīvajās pārbaudēs tiek piemērotas platības pielaides (2 % vai maksimums 2 hektāri).

9

Pārmaksāta ekstensifikācijas piemaksa, jo maksājumi veikti pirms sasaistu pārbaužu pabeigšanas.

10

Pārbaužu rezultātu vākšanā bija daudz kļūdu (47 % no visiem pārskatītajiem pārbaužu ziņojumiem). Par 23 % no liellopu pārbaudēm un 40 % no aitu pārbaudēm tika paziņots jau 48 stundas iepriekš.

11

Veikto inspekciju skaits tika pārspīlēts (paziņotais pārbaužu koeficients bija 15,2 %, nevis 13,3 %).

12

Zemesgabalu reģistrs netiek sistemātiski atjaunināts. Nepietiekama kvalitātes kontrole pār pilnvaroto struktūru.

13

Nepietiekami tiek kontrolēti liellopu datu bāzē veicamie labojumi, lai novērstu neatbilstības starp rezultātiem, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un liellopu datu bāzē iekļauto informāciju.

14

Vairāk nekā 70 % no veiktajām dzīvnieku pārbaudēm bija koncentrētas zonā, kas paredzēta platībatkarīgā atbalsta teledetekcijas pārbaudēm. Riska analīzē netika ņemti vērā visi riska parametri, ko paredz ES tiesību akti. Nav riska analīzes efektivitātes novērtējuma.

15

Nelielas atšķirības starp Komisijai iesniegto informāciju un revidentiem iesniegto saistīto informāciju.

16

Datu ieguvei akceptēta augsta kļūdu intensitāte, datu apstrādes sistēma automātiski nebloķē pārbaudēm izvēlētos pieprasījumus, neatbilstošas revīzijas takas gadījumos, kas uzskatāmi par acīmredzamiem pārkāpumiem.

17

Datu apstrādes sistēma automātiski nebloķē pārbaudēm izvēlēto pieprasījumu dokumentāciju, nepietiekami tiek kontrolēti liellopu datu bāzē veicamie labojumi, lai novērstu neatbilstības starp rezultātiem, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un liellopu datu bāzē iekļauto informāciju.

18

Pieprasījumu reģistrācijas procedūra ir neuzticama un tiek sistemātiski lietota, lai izvairītos no soda piemērošanas par novēlotiem pieprasījumiem; Lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēma ir nepilnīga un nav uzticama, uzraudzība pār vairumu platību nenotiek pēc zemes gabaliem, bet gan tikai neefektīvā “saliņu” līmenī. Lauksaimnieku savienībām ir monopoltiesības ievadīt datus (par pieprasījumiem un pārbaudēm), un tām ir noteicošais vārds, noformējot sistēmas ģenerēto kļūdu sarakstus. Tās jebkurā laikā var mainīt vai papildināt pieprasījumu datus datu apstrādes sistēmā, un procedūras laikā savienības ir veikušas ļoti daudz pārveidojumu un labojumu bez jebkādas revīzijas takas.

19

Lauksaimnieku savienībām ir zināmi teledetekcijai atlasītie reģioni.

20

Pārbaudēm uz vietas ir zema kvalitāte, tās ir slikti dokumentētas, pārbaudēm vietējā līmenī netiek veikta kvalitātes kontrole, pastāv nopietnas šaubas par daudzu pārbaužu patiesumu, pakāpeniski mērījumi tiek uzskatīti par derīgu mērījumu metodi, zemesgabalu dubultās atsauces sistēmas rezultātā datu apstrādes sistēmas sasaistu pārbaudēs tiek izmantots tikai digitālais atsauces kods, turpretim pārbaudes tiek veiktas, balstoties uz vecajām kartogrāfiskajām zemesgabalu atsaucēm, un nav saiknes starp šīm divām atsauču sistēmām. Pārbaužu zemo kvalitāti apliecina pašas maksājumu aģentūras atkārtotas izpildes pārbaudes un revidentu veiktās atkārtotas izpildes pārbaudes.

21

Virknei novēloto pieprasījumu un teledetekcijas rezultātu paziņotie skaitļi bija būtiski nepareizi.

22

Novecojusi liellopu datu bāze, kas mazina gan administratīvās kontroles, gan pārbaužu efektivitāti. Neatbilstoša pieprasījumu saņemšanas un lauksaimnieku veiktās datu ievades kontrole, kas var mainīt maksājumu apstrādei izmantotos datus par pieprasījumiem un pārbaudēm. Nozīmīgas kļūdas lauksaimnieku savienību veiktajā pieprasījumu un pārbaužu datu ievadē. Nepilnīgas administratīvās pārbaudes centrālajā līmenī un neatbilstošas administratīvās pārbaudes vietējā līmenī. Slikta kontrole pār atsevišķām dzīvnieku kvotām, sistemātiski pārmaksātas ekstensifikācijas piemaksas, nepareizi piemēroti atsevišķi sodi.

23

Tika ziņots, ka 2003. gadā pārbaudīti visi pieprasījumi par liellopiem. Šī pretenciozā darba programma ir veicinājusi zemas kvalitātes pārbaudes.

24

Inspektoriem nav sistemātiski pieejama liellopu datu bāze, lai sagatavotos pārbaudēm. Pārbaudes neatklāj un neizskaidro atšķirības starp dzīvniekiem lauku saimniecībā un liellopu datu bāzē. Pārbaudēs bieži netika konstatētas kļūdas, ko bija atklājusi administratīvā kontrole. Sākotnējā pārbaude nebija atklājusi 69 % no īpašo vēršu un zīdītājgovju skaita, kas pārspīlēti liels bija norādīts pieprasījumos un ko atklāja maksājumu aģentūras atkārtotās izpildes pārbaudes.

25

Nozīmīgas neatbilstības zīdītājgovju un kaušanas piemaksu statistikā (piem., ziņojumos minētie pārbaudītie dzīvnieki > pieprasījumos minētie dzīvnieki). Kļūdaina kaušanas piemaksu statistika.

---

5. NODAĻA

Strukturālie pasākumi

SATURA RĀDĪTĀJS

Ievads

Strukturālo pasākumu finansējums un mērķi

Strukturālo pasākumu pārvaldības un kontroles sistēmas: galvenās regulas un procesi

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas mērķis un tvērums

Pārvaldības un kontroles sistēmu revīzija

Iekšējās kontroles standartu ieviešana: ir panākumi, taču vajadzīgi turpmāki pasākumi

Darbības programmu īstenošana: šajā periodā vajadzīgi sistēmu uzlabojumi, lai panāktu atbilstību regulām

1994.-1999. gada programmu slēgšana: kavējumi un sistēmas trūkumi saistībā ar atbilstību regulām

Projektu detalizēto pārbaužu rezultāti

Citu revidentu darbs

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas: labāka informācija, bet neatbilstīgas atrunas

Iepriekš formulēto Ticamības deklarāciju apsvērumu pēcpārbaude: Komisijai jāveic turpmāka darbība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmas īstenošana: Komisija ir atklājusi trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās

Apsvērumu pēcpārbaude saistībā ar Īpašo ziņojumu Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra

Apsvērumu pēcpārbaude saistībā ar Īpašo ziņojumu Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| Strukturālo pasākumu finansējums un mērķi |
| 5.1. | Strukturālie pasākumi atbalsta Eiropas Savienības un tās kandidātvalstu ekonomisko un sociālo attīstību. Pasākumus finansē četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļa, (ELVGF Virzības nodaļa) un Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI), kā arī Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (ISPA) un Kohēzijas fonds. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

Strukturālo pasākumu finansējums un mērķi

5.1.

Strukturālie pasākumi atbalsta Eiropas Savienības un tās kandidātvalstu ekonomisko un sociālo attīstību. Pasākumus finansē četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļa, (ELVGF Virzības nodaļa) un Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI), kā arī Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (ISPA) un Kohēzijas fonds.

| 5.2. | Struktūrfondi līdzfinansē sociāli ekonomiskās attīstības programmas (1) dalībvalstīs. Kohēzijas fonds līdzfinansē projektus, lai uzlabotu vidi un attīstītu transporta infrastruktūru dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no Eiropas Savienības vidējā nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju (2). ISPA atbalsta transporta un vides aizsardzības projektu attīstību kandidātvalstīs (3). |
| --- | --- |

5.2.

Struktūrfondi līdzfinansē sociāli ekonomiskās attīstības programmas (1) dalībvalstīs. Kohēzijas fonds līdzfinansē projektus, lai uzlabotu vidi un attīstītu transporta infrastruktūru dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no Eiropas Savienības vidējā nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju (2). ISPA atbalsta transporta un vides aizsardzības projektu attīstību kandidātvalstīs (3).

| 5.3. | Komisijai jāapstiprina katra programma vai projekts un tam jāpievieno provizorisks finanšu plāns, kurā precizēts Kopienas atbalsts un dalībvalsts vai kandidātvalsts ieguldījums. Atbalstu nodrošina daudzgadu posmos, kas atbilst finanšu plāniem. Izdevumi Kopienas budžetā 2004. gadā galvenokārt attiecas uz pašreizējā plānošanas periodā (2000.-2006. g.) iesāktiem maksājumiem un galīgajiem maksājumiem par iepriekšējo plānošanas periodu (1994.-1999. g.). |
| --- | --- |

5.3.

Komisijai jāapstiprina katra programma vai projekts un tam jāpievieno provizorisks finanšu plāns, kurā precizēts Kopienas atbalsts un dalībvalsts vai kandidātvalsts ieguldījums. Atbalstu nodrošina daudzgadu posmos, kas atbilst finanšu plāniem. Izdevumi Kopienas budžetā 2004. gadā galvenokārt attiecas uz pašreizējā plānošanas periodā (2000.-2006. g.) iesāktiem maksājumiem un galīgajiem maksājumiem par iepriekšējo plānošanas periodu (1994.-1999. g.).

| 5.4. | Plānošanas periodam no 1994. līdz 1999. gadam Komisija apstiprināja 1 104 strukturālo fondu programmas un 920 Kohēzijas fonda projektus. Plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam apstiprinātas 606 strukturālo fondu programmas, 1 163 Kohēzijas fonda projekti un 72 ISPA projekti (4). Īstenotie pasākumi var būt ļoti dažādi. Piemēram, ir nozīmīgi infrastruktūras projekti (ERAF, Kohēzijas fonds un ISPA), atsevišķu cilvēku arodmācības (ESF), lauksaimniecības produktu tirdzniecība (ELVGF Virzības nodaļa) vai zvejas intensitātes korekcijas (ZVFI). |
| --- | --- |

5.4.

Plānošanas periodam no 1994. līdz 1999. gadam Komisija apstiprināja 1 104 strukturālo fondu programmas un 920 Kohēzijas fonda projektus. Plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam apstiprinātas 606 strukturālo fondu programmas, 1 163 Kohēzijas fonda projekti un 72 ISPA projekti (4). Īstenotie pasākumi var būt ļoti dažādi. Piemēram, ir nozīmīgi infrastruktūras projekti (ERAF, Kohēzijas fonds un ISPA), atsevišķu cilvēku arodmācības (ESF), lauksaimniecības produktu tirdzniecība (ELVGF Virzības nodaļa) vai zvejas intensitātes korekcijas (ZVFI).

Image

Image

| 5.5. | Kopējie budžeta izdevumi plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam strukturālajiem fondiem ir 230 463 miljoni EUR, Kohēzijas fondam – 28 154 miljoni EUR un ISPA – 6 149 miljoni EUR (7) (dati atbilst 2004. gada cenām). Vairums izdevumu ir novirzīti trijiem prioritāriem struktūrpolitikas mērķiem:






  — | 1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek, |
| --- | --- | --- |

5.5.

Kopējie budžeta izdevumi plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam strukturālajiem fondiem ir 230 463 miljoni EUR, Kohēzijas fondam – 28 154 miljoni EUR un ISPA – 6 149 miljoni EUR (7) (dati atbilst 2004. gada cenām). Vairums izdevumu ir novirzīti trijiem prioritāriem struktūrpolitikas mērķiem:

—

1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek,

| — | 2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām, |
| --- | --- |

—

2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām,

| — | 3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana. |
| --- | --- |

—

3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana.

| 5.6. | Plānošanas periodā no 1994. līdz 1999. gadam un iepriekšējos plānošanas periodos atbalsta līdzekļus no struktūrfondiem (8) maksāja avansa (pamatojoties uz īstenošanas sekmēm, ko apliecināja dalībvalstu iesniegtās izdevumu deklarācijas) un galīgo maksājumu veidā, beidzamie veidoja programmu “noslēgumu”. Kopienas finansējums 2000. līdz 2006. gada plānošanas periodā notiek viena sākotnējā avansa maksājuma veidā 7 % (jaunajām dalībvalstīm – 16 % apmērā) no kopējā ieguldījuma programmā, kam seko regulāra dalībvalstu deklarēto izdevumu apmaksāšana katru gadu un galīgais maksājums programmas noslēgumā. Periodiskos maksājumus sauc par “starpposma maksājumiem”. Struktūrfondu gadījumā katrs Komisijas maksājums attiecas uz konkrētu fondu un noteiktu programmu. |
| --- | --- |

5.6.

Plānošanas periodā no 1994. līdz 1999. gadam un iepriekšējos plānošanas periodos atbalsta līdzekļus no struktūrfondiem (8) maksāja avansa (pamatojoties uz īstenošanas sekmēm, ko apliecināja dalībvalstu iesniegtās izdevumu deklarācijas) un galīgo maksājumu veidā, beidzamie veidoja programmu “noslēgumu”. Kopienas finansējums 2000. līdz 2006. gada plānošanas periodā notiek viena sākotnējā avansa maksājuma veidā 7 % (jaunajām dalībvalstīm – 16 % apmērā) no kopējā ieguldījuma programmā, kam seko regulāra dalībvalstu deklarēto izdevumu apmaksāšana katru gadu un galīgais maksājums programmas noslēgumā. Periodiskos maksājumus sauc par “starpposma maksājumiem”. Struktūrfondu gadījumā katrs Komisijas maksājums attiecas uz konkrētu fondu un noteiktu programmu.

| 5.7. | Strukturālajiem pasākumiem piemēro “dalītas pārvaldības” principu. Tas nozīmē ka, lai gan Komisija atbild par Kopienas budžeta izpildi, pasākumu pārvaldību un kontroli Komisija (9) un dalībvalstis veic kopīgi. Tādējādi dalībvalstis cita starpā atbild par pakārtoto darījumu pareizību un likumību ar tādu sistēmu palīdzību, ko ir pārbaudījušas valsts revīzijas iestādes. Komisija cenšas iegūt pārliecību, izmantojot apliecinājumu, ko par deklarētajiem izdevumiem sniedz valsts maksātāja iestāde, un neatkarīgas revīzijas struktūras sagatavotu paziņojumu programmas noslēgumā (likvidācijas deklarāciju), kā arī dalībvalstu gada kontroles pārskatus un savu dienestu revīzijas darbu, lai pārbaudītu valstu sistēmu efektivitāti un atbilstību. |
| --- | --- |

5.7.

Strukturālajiem pasākumiem piemēro “dalītas pārvaldības” principu. Tas nozīmē ka, lai gan Komisija atbild par Kopienas budžeta izpildi, pasākumu pārvaldību un kontroli Komisija (9) un dalībvalstis veic kopīgi. Tādējādi dalībvalstis cita starpā atbild par pakārtoto darījumu pareizību un likumību ar tādu sistēmu palīdzību, ko ir pārbaudījušas valsts revīzijas iestādes. Komisija cenšas iegūt pārliecību, izmantojot apliecinājumu, ko par deklarētajiem izdevumiem sniedz valsts maksātāja iestāde, un neatkarīgas revīzijas struktūras sagatavotu paziņojumu programmas noslēgumā (likvidācijas deklarāciju), kā arī dalībvalstu gada kontroles pārskatus un savu dienestu revīzijas darbu, lai pārbaudītu valstu sistēmu efektivitāti un atbilstību.

Strukturālo pasākumu pārvaldības un kontroles sistēmas: galvenās regulas un procesi

| 5.8. | Pārvaldības un kontroles sistēmu pamatelementi 1994.-1999. gadam ir izklāstīti Finanšu regulā (10) un pamatregulās (11). Komisijas Regula (EK) Nr. 2064/97, kas stājās spēkā 1997. gada novembrī, ieviesa virkni īpašu prasību pārvaldības un kontroles pasākumiem attiecībā uz strukturālo pasākumu izdevumiem 1994.-1999. gada plānošanas periodā (12). Galvenie punkti ir šādi:






  a) | prasība dalībvalstīm izveidot tādas pārvaldības un kontroles sistēmas, kas nodrošina pietiekamu apliecinājumu maksājumu pieprasījumu (izdevumu deklarāciju) pamatotībai un kas jo īpaši ietver:






  i) | pietiekamas revīzijas liecības jeb revīzijas izsekojamību, kas ļauj salīdzināt Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas un grāmatvedības dokumentus dalībvalstīs, kā arī noteikt Kopienas finansējuma sadalījumu; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

Pārvaldības un kontroles sistēmu pamatelementi 1994.-1999. gadam ir izklāstīti Finanšu regulā (10) un pamatregulās (11). Komisijas Regula (EK) Nr. 2064/97, kas stājās spēkā 1997. gada novembrī, ieviesa virkni īpašu prasību pārvaldības un kontroles pasākumiem attiecībā uz strukturālo pasākumu izdevumiem 1994.-1999. gada plānošanas periodā (12). Galvenie punkti ir šādi:

a)

prasība dalībvalstīm izveidot tādas pārvaldības un kontroles sistēmas, kas nodrošina pietiekamu apliecinājumu maksājumu pieprasījumu (izdevumu deklarāciju) pamatotībai un kas jo īpaši ietver:

i)

pietiekamas revīzijas liecības jeb revīzijas izsekojamību, kas ļauj salīdzināt Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas un grāmatvedības dokumentus dalībvalstīs, kā arī noteikt Kopienas finansējuma sadalījumu;

| ii) | obligāto pārbaužu līmeni (vismaz 5 % parauga atlase), ko veic papildus pastāvīgajām darbības pārbaudēm, lai pārbaudītu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti, Kopienas prasību ievērošanu un izdevumu deklarāciju precizitāti; |
| --- | --- |

ii)

obligāto pārbaužu līmeni (vismaz 5 % parauga atlase), ko veic papildus pastāvīgajām darbības pārbaudēm, lai pārbaudītu pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti, Kopienas prasību ievērošanu un izdevumu deklarāciju precizitāti;

| iii) | deklarāciju, ko dalībvalsts iesniedz Komisijai katras programmas noslēgumā un kuru izstrādā persona vai organizācija, kas ir funkcionāli neatkarīga no programmas īstenošanas struktūrvienības; šajā deklarācijā jāapkopo iepriekšējos gados veikto pārbaužu secinājumi un jāsniedz vispārīgs slēdziens par to darījumu likumību un pareizību, kuri ir izdevumu galīgās deklarācijas pamatā; |
| --- | --- |

iii)

deklarāciju, ko dalībvalsts iesniedz Komisijai katras programmas noslēgumā un kuru izstrādā persona vai organizācija, kas ir funkcionāli neatkarīga no programmas īstenošanas struktūrvienības; šajā deklarācijā jāapkopo iepriekšējos gados veikto pārbaužu secinājumi un jāsniedz vispārīgs slēdziens par to darījumu likumību un pareizību, kuri ir izdevumu galīgās deklarācijas pamatā;

| b) | prasība Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt to, lai būtu sasniegti Regulā (EK) Nr. 2064/97 izklāstītie finanšu kontroles mērķi. |
| --- | --- |

b)

prasība Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt to, lai būtu sasniegti Regulā (EK) Nr. 2064/97 izklāstītie finanšu kontroles mērķi.

| 5.9. | Jaunajā Padomes ietvara Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (13), kuras īstenošanas noteikumi ir izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 438/2001 (14) un Regulā (EK) Nr. 448/2001 (15), šie principi tika saglabāti un attīstīti 2000.-2006. gada plānošanas periodam. Jo īpaši tika papildināti noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm jāsniedz norādījumi vadošajām un maksātāja iestādēm (16) un skaidri jāformulē, jāsadala un jānošķir funkcijas. Dalībvalstīm arī jāuzņemas atbildība veikt vajadzīgās finanšu korekcijas. Projektu īstenošanas gaitā veiktās pārbaudes (pastāvīgas pārvaldības pārbaudes) un atlases veida pārbaudes, lai pārbaudītu sistēmu efektivitāti un izdevumu deklarāciju precizitāti (neatkarīgās izlases veida pārbaudes 5 % apmērā), ir skaidrāk nodalītas (sk. 5.11. punktu). Turklāt Komisijai tiek skaidri prasīts garantēt, lai pārvaldības un kontroles sistēmas atbilstu normatīvajiem standartiem, un regulāri pārskatīt sistēmu darbību. Kopumā tiesiskais regulējums nodrošina labu pamatu strukturālo pasākumu izdevumu pārvaldībai un kontrolei. |
| --- | --- |

5.9.

Jaunajā Padomes ietvara Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (13), kuras īstenošanas noteikumi ir izklāstīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 438/2001 (14) un Regulā (EK) Nr. 448/2001 (15), šie principi tika saglabāti un attīstīti 2000.-2006. gada plānošanas periodam. Jo īpaši tika papildināti noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm jāsniedz norādījumi vadošajām un maksātāja iestādēm (16) un skaidri jāformulē, jāsadala un jānošķir funkcijas. Dalībvalstīm arī jāuzņemas atbildība veikt vajadzīgās finanšu korekcijas. Projektu īstenošanas gaitā veiktās pārbaudes (pastāvīgas pārvaldības pārbaudes) un atlases veida pārbaudes, lai pārbaudītu sistēmu efektivitāti un izdevumu deklarāciju precizitāti (neatkarīgās izlases veida pārbaudes 5 % apmērā), ir skaidrāk nodalītas (sk. 5.11. punktu). Turklāt Komisijai tiek skaidri prasīts garantēt, lai pārvaldības un kontroles sistēmas atbilstu normatīvajiem standartiem, un regulāri pārskatīt sistēmu darbību. Kopumā tiesiskais regulējums nodrošina labu pamatu strukturālo pasākumu izdevumu pārvaldībai un kontrolei.

| 5.10. | Galvenos raksturīgos riskus strukturālo pasākumu izdevumu likumībai un pareizībai izraisa dalītā pārvaldība, kuru īsteno Komisija un dalībvalstis, kā arī plaša to organizāciju un iestāžu daudzveidība, kuras iesaistās pārvaldības procesā, un liels skaits programmu, kas katra var ietvert vairākus tūkstošus projektu, kuri tiek īstenoti vairākos gados, kā arī potenciālu nepilnību iespējas pārvaldības un kontroles sistēmās. Papildus pastāv liels skaits nosacījumu, kas regulē izdevumu atbilstīgumu un kuri ne vienmēr ir skaidri, tādējādi radot dažādu interpretāciju risku. |
| --- | --- |

5.10.

Galvenos raksturīgos riskus strukturālo pasākumu izdevumu likumībai un pareizībai izraisa dalītā pārvaldība, kuru īsteno Komisija un dalībvalstis, kā arī plaša to organizāciju un iestāžu daudzveidība, kuras iesaistās pārvaldības procesā, un liels skaits programmu, kas katra var ietvert vairākus tūkstošus projektu, kuri tiek īstenoti vairākos gados, kā arī potenciālu nepilnību iespējas pārvaldības un kontroles sistēmās. Papildus pastāv liels skaits nosacījumu, kas regulē izdevumu atbilstīgumu un kuri ne vienmēr ir skaidri, tādējādi radot dažādu interpretāciju risku.

| 5.10. | Komisija piekrīt, ka dalīta vadība, kas ietver atbildības deleģēšanu dalībvalstīm un uzdevumu un funkciju tālāku deleģēšanu pašās dalībvalstīs, ir saistīta ar neizbēgamu risku. Šis risks tiek mazināts, noteikumos par struktūrfondiem iekļaujot prasību dalībvalstīm izveidot un piemērot efektīvas vadības un kontroles sistēmas, kā arī Komisijai izmantojot savas pilnvaras, lai nodrošinātu to darbību, un vajadzības gadījumā apturētu maksājumus un izdarītu finanšu korekcijas. Paziņojums par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu (KOM(2005) 252) ietver turpmākus pasākumus dalītas vadības stiprināšanai.
  Pastāv vairāki nosacījumi, kas regulē darbību un izdevumu atbilstību, un dažās svarīgās jomās Komisijas normās ir izklāstīti kopīgi noteikumi. Attiecībā uz atbilstību Komisija sniedz norādījumus gan vispārīgi, gan precīzos jautājumos. |
| --- | --- |

5.10.

Komisija piekrīt, ka dalīta vadība, kas ietver atbildības deleģēšanu dalībvalstīm un uzdevumu un funkciju tālāku deleģēšanu pašās dalībvalstīs, ir saistīta ar neizbēgamu risku. Šis risks tiek mazināts, noteikumos par struktūrfondiem iekļaujot prasību dalībvalstīm izveidot un piemērot efektīvas vadības un kontroles sistēmas, kā arī Komisijai izmantojot savas pilnvaras, lai nodrošinātu to darbību, un vajadzības gadījumā apturētu maksājumus un izdarītu finanšu korekcijas. Paziņojums par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu (KOM(2005) 252) ietver turpmākus pasākumus dalītas vadības stiprināšanai.

Pastāv vairāki nosacījumi, kas regulē darbību un izdevumu atbilstību, un dažās svarīgās jomās Komisijas normās ir izklāstīti kopīgi noteikumi. Attiecībā uz atbilstību Komisija sniedz norādījumus gan vispārīgi, gan precīzos jautājumos.

| 5.11. | Komisijas un dalībvalstu lomu kopsavilkums 2000.-2006. gadā saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmām ir šāds:






  a) | vadošā iestāde dalībvalstī saņem pieteikumus no iespējamajiem saņēmējiem (17), kuri pretendē uz ES un valsts līdzfinansējumu projektu īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

5.11.

Komisijas un dalībvalstu lomu kopsavilkums 2000.-2006. gadā saistībā ar pārvaldības un kontroles sistēmām ir šāds:

a)

vadošā iestāde dalībvalstī saņem pieteikumus no iespējamajiem saņēmējiem (17), kuri pretendē uz ES un valsts līdzfinansējumu projektu īstenošanai;

| b) | vadošā iestāde dalībvalstī apstiprina vai noraida projektus; |
| --- | --- |

b)

vadošā iestāde dalībvalstī apstiprina vai noraida projektus;

| c) | lai pieprasītu līdzfinansējumu, par katru apstiprināto projektu saņēmējs iesniedz periodiskas projekta izdevumu deklarācijas; |
| --- | --- |

c)

lai pieprasītu līdzfinansējumu, par katru apstiprināto projektu saņēmējs iesniedz periodiskas projekta izdevumu deklarācijas;

| d) | vadošā iestāde pārbauda, vai projektu izdevumi ir likumīgi un pareizi un attaisnoti līdzfinansēšanai (“pastāvīgās pārvaldības pārbaudes”); |
| --- | --- |

d)

vadošā iestāde pārbauda, vai projektu izdevumi ir likumīgi un pareizi un attaisnoti līdzfinansēšanai (“pastāvīgās pārvaldības pārbaudes”);

| e) | pirms apkopoto izdevumu deklarāciju apstiprināšanas un to nosūtīšanas Komisijai maksātāja iestāde pārliecinās, vai izdevumi atbilst visiem noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

e)

pirms apkopoto izdevumu deklarāciju apstiprināšanas un to nosūtīšanas Komisijai maksātāja iestāde pārliecinās, vai izdevumi atbilst visiem noteiktajiem nosacījumiem;

| f) | tādas struktūras (18) dalībvalstī, kuras ir neatkarīgas no dienestiem, kuri atbild par īstenošanas un maksājumu procedūrām, veic pārvaldības un kontroles sistēmu revīzijas un izdevumu deklarāciju izlases veida pārbaudes, kas ietver vismaz 5 % no katras programmas kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem (“neatkarīgās pārbaudes”); |
| --- | --- |

f)

tādas struktūras (18) dalībvalstī, kuras ir neatkarīgas no dienestiem, kuri atbild par īstenošanas un maksājumu procedūrām, veic pārvaldības un kontroles sistēmu revīzijas un izdevumu deklarāciju izlases veida pārbaudes, kas ietver vismaz 5 % no katras programmas kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem (“neatkarīgās pārbaudes”);

| g) | katras programmas noslēgumā dalībvalstī no īstenošanas dienestiem neatkarīga struktūra (kas var būt tā pati struktūra, kas minēta f) ievilkumā) iesniedz Komisijai deklarāciju, kurā novērtē noslēguma bilances maksājumu iesnieguma pamatotību un darījumu likumību un pareizību; |
| --- | --- |

g)

katras programmas noslēgumā dalībvalstī no īstenošanas dienestiem neatkarīga struktūra (kas var būt tā pati struktūra, kas minēta f) ievilkumā) iesniedz Komisijai deklarāciju, kurā novērtē noslēguma bilances maksājumu iesnieguma pamatotību un darījumu likumību un pareizību;

| h) | pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem sistēmu aprakstiem un gada kontroles ziņojumiem, kā arī savu revīzijas darbu, Komisija izskata pārvaldības un kontroles sistēmu darbību dalībvalstīs, lai pārliecinātos, ka sistēmas atbilst regulās izvirzītajiem standartiem. |
| --- | --- |

h)

pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem sistēmu aprakstiem un gada kontroles ziņojumiem, kā arī savu revīzijas darbu, Komisija izskata pārvaldības un kontroles sistēmu darbību dalībvalstīs, lai pārliecinātos, ka sistēmas atbilst regulās izvirzītajiem standartiem.

| 5.12. | Papildus īpašajām prasībām attiecībā uz struktūrfondiem Komisijai ir arī citas prasības, kas paredzētas tās vispārējās kontroles vides uzlabošanai. Visiem ģenerāldirektorātiem jāatbilst iekšējo kontroles standartu kopumam. |
| --- | --- |

5.12.

Papildus īpašajām prasībām attiecībā uz struktūrfondiem Komisijai ir arī citas prasības, kas paredzētas tās vispārējās kontroles vides uzlabošanai. Visiem ģenerāldirektorātiem jāatbilst iekšējo kontroles standartu kopumam.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas mērķis un tvērums

| 5.13. | Revīzijas mērķis bija sniegt ieguldījumu Palātas Ticamības deklarācijas sagatavošanā par ES kopbudžetu, īpašu izvērtējot strukturālos pasākumus kopumā. Šādā nolūkā Palāta īpaši pārbaudīja pārvaldības un kontroles sistēmas Komisijā un atsevišķās dalībvalstīs un analizēja, kādā mērā šajās sistēmās izveidotie iekšējās kontroles mehānismi sniedz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz programmu un projektu gadījumatlasi no iepriekšējā (1994.-1999. g.) un pašreizējā (2000.-2006. g.) plānošanas perioda, Palāta pārbaudīja pakārtotos darījumus (detalizēta pārbaude) neatkarīgas kontroles veidā, kā arī lai iegūtu tālākus pierādījumus par fondu darbību. Palāta pārbaudīja:






  — | iekšējās kontroles vidi Komisijā (iekšējās kontroles standarti), |
| --- | --- | --- |

5.13.

Revīzijas mērķis bija sniegt ieguldījumu Palātas Ticamības deklarācijas sagatavošanā par ES kopbudžetu, īpašu izvērtējot strukturālos pasākumus kopumā. Šādā nolūkā Palāta īpaši pārbaudīja pārvaldības un kontroles sistēmas Komisijā un atsevišķās dalībvalstīs un analizēja, kādā mērā šajās sistēmās izveidotie iekšējās kontroles mehānismi sniedz pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz programmu un projektu gadījumatlasi no iepriekšējā (1994.-1999. g.) un pašreizējā (2000.-2006. g.) plānošanas perioda, Palāta pārbaudīja pakārtotos darījumus (detalizēta pārbaude) neatkarīgas kontroles veidā, kā arī lai iegūtu tālākus pierādījumus par fondu darbību. Palāta pārbaudīja:

—

iekšējās kontroles vidi Komisijā (iekšējās kontroles standarti),

| — | vai 2004. gadā veiktie maksājumi un pārvaldības un kontroles sistēmas, kas attiecas uz 1994.-1999. gada un 2000.-2006. gada plānošanas periodu, darbojās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

vai 2004. gadā veiktie maksājumi un pārvaldības un kontroles sistēmas, kas attiecas uz 1994.-1999. gada un 2000.-2006. gada plānošanas periodu, darbojās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem,

| — | vai programmas no 1994.-1999. g. plānošanas perioda tika slēgtas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

vai programmas no 1994.-1999. g. plānošanas perioda tika slēgtas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem,

| — | ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas,

| — | Komisijas veiktos pasākumus, atbildot uz iepriekšējiem Palātas apsvērumiem. |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktos pasākumus, atbildot uz iepriekšējiem Palātas apsvērumiem.

Pārvaldības un kontroles sistēmu revīzija

Iekšējās kontroles standartu ieviešana: ir panākumi, taču vajadzīgi turpmāki pasākumi

Palātas veiktā pārbaude

| 5.14. | Revīzija pārbaudīja iekšējās kontroles darbību Komisijā, jo īpaši galvenos kontroles mehānismus, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību. Revīzijā pārbaudīja, kā strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātos tiek īstenoti iekšējās kontroles standarti (sk. arī 1.80.-1.83. punktu). |
| --- | --- |

5.14.

Revīzija pārbaudīja iekšējās kontroles darbību Komisijā, jo īpaši galvenos kontroles mehānismus, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību. Revīzijā pārbaudīja, kā strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātos tiek īstenoti iekšējās kontroles standarti (sk. arī 1.80.-1.83. punktu).

| 5.15. | Palāta pārbaudīja, kā strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātos tiek īstenoti astoņi iekšējās kontroles standarti (kopskaitā – 24), kuri ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu izdevumu likumību un pareizību (19). |
| --- | --- |

5.15.

Palāta pārbaudīja, kā strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātos tiek īstenoti astoņi iekšējās kontroles standarti (kopskaitā – 24), kuri ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu izdevumu likumību un pareizību (19).

Iekšējās kontroles standartu nepilnīga ieviešana

| 5.16. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā (ĢD REGIO) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā (ĢD EMPL) standartu īstenošana bija kopumā apmierinoša. Tomēr ir iespējams veikt efektivitātes uzlabošanas pasākumus, piemērojot 11. standartu (riska analīze un pārvaldība), un, kā minēts šeit turpmāk, trūkumi tika konstatēti saistībā ar 17. standartu (pārraudzība). |
| --- | --- |

5.16.

Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā (ĢD REGIO) un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātā (ĢD EMPL) standartu īstenošana bija kopumā apmierinoša. Tomēr ir iespējams veikt efektivitātes uzlabošanas pasākumus, piemērojot 11. standartu (riska analīze un pārvaldība), un, kā minēts šeit turpmāk, trūkumi tika konstatēti saistībā ar 17. standartu (pārraudzība).

| 5.16. | Ģenerāldirektorāti ir veikuši tālāk minētos pasākumus, lai uzlabotu riska pārvaldības efektivitāti, un tālāk izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka 17. standarta īstenošana atbilst pamatprasībām. |
| --- | --- |

5.16.

Ģenerāldirektorāti ir veikuši tālāk minētos pasākumus, lai uzlabotu riska pārvaldības efektivitāti, un tālāk izklāstīto iemeslu dēļ uzskata, ka 17. standarta īstenošana atbilst pamatprasībām.

| 5.17. | Piemēram, abos ģenerāldirektorātos iekšējās revīzijas nodaļas konstatēja, ka jāturpina darbs, lai palielinātu personāla informētību par pasākumiem riska samazināšanai, nepilnību noteikšanai un ziņošanai par tām. Palāta uzskata, ka gan ĢD REGIO, gan ĢD EMPL veikuši nepietiekamas projektu pārbaudes uz vietas, lai iegūtu pamatotu priekšstatu par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību saistībā ar 2000.-2006. gadu. ĢD EMPL ir ieviesis datorizētu sistēmu, lai pārbaudītu, kā tiek izpildīti revīziju ieteikumi. Palāta atzīmē, ka ir jāpilnveido šīs datorsistēmas izmantošana praksē. |
| --- | --- |

5.17.

Piemēram, abos ģenerāldirektorātos iekšējās revīzijas nodaļas konstatēja, ka jāturpina darbs, lai palielinātu personāla informētību par pasākumiem riska samazināšanai, nepilnību noteikšanai un ziņošanai par tām. Palāta uzskata, ka gan ĢD REGIO, gan ĢD EMPL veikuši nepietiekamas projektu pārbaudes uz vietas, lai iegūtu pamatotu priekšstatu par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību saistībā ar 2000.-2006. gadu. ĢD EMPL ir ieviesis datorizētu sistēmu, lai pārbaudītu, kā tiek izpildīti revīziju ieteikumi. Palāta atzīmē, ka ir jāpilnveido šīs datorsistēmas izmantošana praksē.

| 5.17. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts pieņēma rīcības plānu attiecībā uz 11. standartu, lai palīdzētu vidējā līmeņa vadībai noteikt un mazināt riskus, kā arī palielināt informētību par esošajām procedūrām, jo īpaši tām, kas attiecas uz ziņošanu un iekšējās kontroles trūkumu labošanu. Turklāt 2004. gada sākumā tika veikts riska novērtējums un īstenots rīcības plāns pārskatā atklāto risku mazināšanai.
  Attiecībā uz to pašu standartu Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta Iekšējās revīzijas dienesta veiktās aptaujas liecina, ka pēc veiktajiem pasākumiem personāla zināšanas par iekšējās kontroles standartiem turpina uzlaboties.
  Attiecībā uz 17. standartu Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu novērtējums vadības un kontroles sistēmu darbībām nebalstās vienīgi uz Komisijas dienestu revīzijas darbu uz vietas, bet arī uz sistēmu aprakstu pārbaudi birojā, dalībvalstu veiktu revīzijas darbību un valstu gada kontroles ziņojumiem.
  Veicot savu sistēmu revīziju, abi ģenerāldirektorāti birojā pārbauda lielu skaitu projektu dokumentu atbildīgo iestāžu līmenī, vienlaicīgi veicot atlasīta darījumu parauga atbilstības pārbaudes.
  Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts 2004. gadā neveica revīziju 2000.-2006. gada projektiem, bet pārskatīja sistēmas izmeklēšanas pirmajā posmā, ko pabeigs līdz ar projektu revīzijas otro posmu 2005. gadā. Atbilstoši ESF Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka tā revīzijas metodoloģija tam ļauj efektīvi izmantot pieejamos resursus un līdz ar to – arī veidot viedokli par maksimālo sistēmu skaitu, kas ietver lielu skaitu projektu (skatīt arī atbildi uz 5.42. punktu). |
| --- | --- |

5.17.

Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts pieņēma rīcības plānu attiecībā uz 11. standartu, lai palīdzētu vidējā līmeņa vadībai noteikt un mazināt riskus, kā arī palielināt informētību par esošajām procedūrām, jo īpaši tām, kas attiecas uz ziņošanu un iekšējās kontroles trūkumu labošanu. Turklāt 2004. gada sākumā tika veikts riska novērtējums un īstenots rīcības plāns pārskatā atklāto risku mazināšanai.

Attiecībā uz to pašu standartu Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta Iekšējās revīzijas dienesta veiktās aptaujas liecina, ka pēc veiktajiem pasākumiem personāla zināšanas par iekšējās kontroles standartiem turpina uzlaboties.

Attiecībā uz 17. standartu Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu novērtējums vadības un kontroles sistēmu darbībām nebalstās vienīgi uz Komisijas dienestu revīzijas darbu uz vietas, bet arī uz sistēmu aprakstu pārbaudi birojā, dalībvalstu veiktu revīzijas darbību un valstu gada kontroles ziņojumiem.

Veicot savu sistēmu revīziju, abi ģenerāldirektorāti birojā pārbauda lielu skaitu projektu dokumentu atbildīgo iestāžu līmenī, vienlaicīgi veicot atlasīta darījumu parauga atbilstības pārbaudes.

Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts 2004. gadā neveica revīziju 2000.-2006. gada projektiem, bet pārskatīja sistēmas izmeklēšanas pirmajā posmā, ko pabeigs līdz ar projektu revīzijas otro posmu 2005. gadā. Atbilstoši ESF Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka tā revīzijas metodoloģija tam ļauj efektīvi izmantot pieejamos resursus un līdz ar to – arī veidot viedokli par maksimālo sistēmu skaitu, kas ietver lielu skaitu projektu (skatīt arī atbildi uz 5.42. punktu).

| 5.18. | Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts (ĢD FISH) nav pilnībā ievērojis pamatprasības par piecu iekšējās kontroles standartu ieviešanu 2004. gada beigās (11., 12., 17., 20. un 22. standarts). Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) savā pašnovērtējumā par 2004. gadu secina, ka visas standartu un pamatprasības ir ievērotas. Palāta pārbaudīja astoņus no šiem standartiem un konstatēja, ka četrus no tiem ir iespējams pilnveidot (sk. 4.33. un 4.34. punktu). |
| --- | --- |

5.18.

Zivsaimniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts (ĢD FISH) nav pilnībā ievērojis pamatprasības par piecu iekšējās kontroles standartu ieviešanu 2004. gada beigās (11., 12., 17., 20. un 22. standarts). Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) savā pašnovērtējumā par 2004. gadu secina, ka visas standartu un pamatprasības ir ievērotas. Palāta pārbaudīja astoņus no šiem standartiem un konstatēja, ka četrus no tiem ir iespējams pilnveidot (sk. 4.33. un 4.34. punktu).

| 5.18. | Zvejniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts atzīst Palātas novērojumus attiecībā uz piecu iekšējās kontroles standartu nepilnīgo atbilstību pamatprasībām un jau ir sācis rīkoties, lai šo situāciju labotu. |
| --- | --- |

5.18.

Zvejniecības un jūras lietu ģenerāldirektorāts atzīst Palātas novērojumus attiecībā uz piecu iekšējās kontroles standartu nepilnīgo atbilstību pamatprasībām un jau ir sācis rīkoties, lai šo situāciju labotu.

Darbības programmu īstenošana: šajā periodā vajadzīgi sistēmu uzlabojumi, lai panāktu atbilstību regulām

Palātas veiktā pārbaude

| 5.19. | Palāta kā daļu no tās strukturālo pasākumu izdevumu īpašā izvērtējuma pārbaudīja pārvaldības un kontroles sistēmu darbību 1994.-1999. g. un 2000.-2006. g. plānošanas periodos, pamatojoties uz nejaušas izlases veidā atlasītām 15 strukturālā fonda programmām un vienu Kohēzijas fonda projektu (1994.-1999. g. programmas: 3 – ERAF, 2 – ESF, 1 – ELVGF Virzības nodaļa un 1 – Kohēzijas fonds. 2000.-2006. g. programmas: 5 – ERAF (ieskaitot 1 Interreg IIIA Kopienas iniciatīvu), 3 – ESF un 1 – ELVGF Virzības nodaļa), par kuriem Komisija bija veikusi maksājumus 2004. gadā (Beļģijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā (2), Spānijā (3), Itālijā (3), Portugālē, Somijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē (2)). Kā minēts iepriekš (5.8.-5.9. punktā), salīdzinājumā ar 1994.-1999. gada posmu 2000.-2006. gada programmai normatīvās prasības pārvaldības un kontroles sistēmām tika palielinātas. |
| --- | --- |

5.19.

Palāta kā daļu no tās strukturālo pasākumu izdevumu īpašā izvērtējuma pārbaudīja pārvaldības un kontroles sistēmu darbību 1994.-1999. g. un 2000.-2006. g. plānošanas periodos, pamatojoties uz nejaušas izlases veidā atlasītām 15 strukturālā fonda programmām un vienu Kohēzijas fonda projektu (1994.-1999. g. programmas: 3 – ERAF, 2 – ESF, 1 – ELVGF Virzības nodaļa un 1 – Kohēzijas fonds. 2000.-2006. g. programmas: 5 – ERAF (ieskaitot 1 Interreg IIIA Kopienas iniciatīvu), 3 – ESF un 1 – ELVGF Virzības nodaļa), par kuriem Komisija bija veikusi maksājumus 2004. gadā (Beļģijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā (2), Spānijā (3), Itālijā (3), Portugālē, Somijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē (2)). Kā minēts iepriekš (5.8.-5.9. punktā), salīdzinājumā ar 1994.-1999. gada posmu 2000.-2006. gada programmai normatīvās prasības pārvaldības un kontroles sistēmām tika palielinātas.

| 5.19. | Komisija pārbauda Palātas secinājumus šajās lietās, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu iestāžu atbildes un jebkādu vajadzības gadījumā iegūto papildinformāciju. Tiklīdz Komisija būs beigusi šo izmeklēšanu, tā uzsāks vajadzīgos pasākumus. Komisija uzskata, ka secinājumu izdarīšanas nolūkā ir jānošķir laikposmi no 1994. gada līdz 1999. gadam un no 2000. gada līdz 2006. gadam. Abos laikposmos piemērotās prasības ievērojami atšķīrās; piemēram, atsevišķas vadības un maksāšanas iestādes ieviesa tikai 2000.-2006. gadā. Daudzos gadījumos dalībvalstis attiecībā uz pašreizējo laikposmu veica izmaiņas struktūrās. |
| --- | --- |

5.19.

Komisija pārbauda Palātas secinājumus šajās lietās, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu iestāžu atbildes un jebkādu vajadzības gadījumā iegūto papildinformāciju. Tiklīdz Komisija būs beigusi šo izmeklēšanu, tā uzsāks vajadzīgos pasākumus. Komisija uzskata, ka secinājumu izdarīšanas nolūkā ir jānošķir laikposmi no 1994. gada līdz 1999. gadam un no 2000. gada līdz 2006. gadam. Abos laikposmos piemērotās prasības ievērojami atšķīrās; piemēram, atsevišķas vadības un maksāšanas iestādes ieviesa tikai 2000.-2006. gadā. Daudzos gadījumos dalībvalstis attiecībā uz pašreizējo laikposmu veica izmaiņas struktūrās.

Normatīvo prasību neievērošana

| 5.20. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja dalībvalstīs dažādus normatīvo prasību neievērošanas gadījumus attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām visās revīzijai atlasītajās programmās gan 1994.-1999. gada, gan 2000.-2006. gada plānošanas periodā. Salīdzinot ar iepriekšējo plānošanas periodu, Komisija kopš tā laika ir īstenojusi dažādus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvākas pārvaldības un kontroles sistēmas 2000.-2006. gada izdevumiem. Tomēr, kā tas redzams atlasīto 2000.-2006. gada programmu pārbaudes rezultātos, joprojām pastāv nozīmīgi pārkāpumi (
  sk. 1. pielikumu
  ). Turpmāk izklāstītie apsvērumi raksturo problēmas, kuras Palāta konstatēja abos plānošanas periodos. |
| --- | --- |

5.20.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja dalībvalstīs dažādus normatīvo prasību neievērošanas gadījumus attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām visās revīzijai atlasītajās programmās gan 1994.-1999. gada, gan 2000.-2006. gada plānošanas periodā. Salīdzinot ar iepriekšējo plānošanas periodu, Komisija kopš tā laika ir īstenojusi dažādus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvākas pārvaldības un kontroles sistēmas 2000.-2006. gada izdevumiem. Tomēr, kā tas redzams atlasīto 2000.-2006. gada programmu pārbaudes rezultātos, joprojām pastāv nozīmīgi pārkāpumi (
  sk. 1. pielikumu
  ). Turpmāk izklāstītie apsvērumi raksturo problēmas, kuras Palāta konstatēja abos plānošanas periodos.

| 5.20. | Komisija atzīmē, ka dažos vadības un kontroles sistēmas aspektos, jo īpaši piedziņas procedūru un likvidācijas struktūru neatkarības ziņā, kārtība kopumā bija apmierinoša. Tā arī atzīmē pozitīvos secinājumus par revīzijas liecību un neatkarīgajām pārbaudēm 5.37. punktā minētajā ziņojumā. |
| --- | --- |

5.20.

Komisija atzīmē, ka dažos vadības un kontroles sistēmas aspektos, jo īpaši piedziņas procedūru un likvidācijas struktūru neatkarības ziņā, kārtība kopumā bija apmierinoša. Tā arī atzīmē pozitīvos secinājumus par revīzijas liecību un neatkarīgajām pārbaudēm 5.37. punktā minētajā ziņojumā.

Neskaidrs funkciju formulējums, sadalījums un nošķiršana

| 5.21. | Četrās no sešpadsmit pārbaudītajām programmām Palāta konstatēja problēmas, kas saistītas ar funkciju formulējumu, sadalījumu un nošķiršanu. Divos gadījumos pārbaudes, kas kalpo par pamatu maksātāja iestādes apliecinājumam par izdevumiem, veica nodaļa, kas nebija neatkarīga no maksājumu apstiprināšanas struktūrvienības (20). Citas programmas gadījumā struktūrvienība, kas atbild par 5 % pārbaudēm ziņoja nodaļas vadītājam, kas atbild gan par pārvaldību, gan par atbalsta maksājumiem (21). Vēl vienas programmas gadījumā pārvaldības un maksājumu vienības ziņoja vienam un tam pašam nodaļas vadītājam (22). Šo pārvaldības un kontroles pamatelementu nenodrošināšana palielina risku pieļaut tādu izdevumu deklarēšanu un apliecināšanu, kuri nav likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

5.21.

Četrās no sešpadsmit pārbaudītajām programmām Palāta konstatēja problēmas, kas saistītas ar funkciju formulējumu, sadalījumu un nošķiršanu. Divos gadījumos pārbaudes, kas kalpo par pamatu maksātāja iestādes apliecinājumam par izdevumiem, veica nodaļa, kas nebija neatkarīga no maksājumu apstiprināšanas struktūrvienības (20). Citas programmas gadījumā struktūrvienība, kas atbild par 5 % pārbaudēm ziņoja nodaļas vadītājam, kas atbild gan par pārvaldību, gan par atbalsta maksājumiem (21). Vēl vienas programmas gadījumā pārvaldības un maksājumu vienības ziņoja vienam un tam pašam nodaļas vadītājam (22). Šo pārvaldības un kontroles pamatelementu nenodrošināšana palielina risku pieļaut tādu izdevumu deklarēšanu un apliecināšanu, kuri nav likumīgi un pareizi.

| 5.21. | Komisija atzīmē, ka divas no programmām attiecās uz 1994.-1999. gadu un divas – uz 2000.-2006. gadu. Tā uzskata, ka 1997.-1999. gada Rietumskotijas programmas gadījumā struktūra atbilda prasību minimumam, kas bija noteikts laikposmam no 1994. gada līdz 1999. gadam.
  Attiecībā uz Apūliju (18. zemsvītras piezīme) Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts 2004. gada marta revīzijas misijā atklāja līdzīgas problēmas saistībā ar funkciju nošķiršanu. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2004. gada darbības pārskatā bija iekļauta rezerve izdevumiem Apūlijā, un šo jautājumu pārskata Itālijas iestādes, pamatojoties uz Komisijai iesniegtajiem elementiem. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija atzīmē, ka divas no programmām attiecās uz 1994.-1999. gadu un divas – uz 2000.-2006. gadu. Tā uzskata, ka 1997.-1999. gada Rietumskotijas programmas gadījumā struktūra atbilda prasību minimumam, kas bija noteikts laikposmam no 1994. gada līdz 1999. gadam.

Attiecībā uz Apūliju (18. zemsvītras piezīme) Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts 2004. gada marta revīzijas misijā atklāja līdzīgas problēmas saistībā ar funkciju nošķiršanu. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2004. gada darbības pārskatā bija iekļauta rezerve izdevumiem Apūlijā, un šo jautājumu pārskata Itālijas iestādes, pamatojoties uz Komisijai iesniegtajiem elementiem.

Nepietiekami nodrošināta revīzijas izsekojamība

| 5.22. | Septiņās programmās Palāta konstatēja problēmas saistībā ar revīzijas izsekojamību. Vienā programmā revīzijas izsekojamība bija nepilnīga trijos no desmit pārbaudītajiem projektiem (23) un otrā – trijos no astoņiem revidētajiem projektiem (24). Vienā gadījumā diviem projektiem tika atklāts pārtraukums revīzijas izsekojamībā un tai pašai programmai, pretēji normatīvajai prasībai, nebija saglabāti izdevumu grāmatojumi (25). Citā gadījumā Palāta diviem pārbaudītajiem programmu pasākumiem konstatēja nesakritības starp vadošās iestādes maksājumiem un projektu izdevumiem (26). Vienas programmas trim projektiem pretēji normatīvajām prasībām faktūrrēķini un maksājumus apliecinoši dokumenti nebija saglabāti, un pierādījumus par izdevumiem bija iespējams iegūt tikai ar saņēmēja iekšējās grāmatvedības sistēmas starpniecību (22). Vienai programmai problēmas revīzijas izsekojamībā tika atklātas lielākajā daļā Palātas revidēto projektu (27). Vēl vienas citas programmas gadījumā Komisijai apliecinātās summas nesakrita ar kopsummu programmas uzskaitē (28). Ja nav pietiekama revīzijas izsekojamība, dalībvalstij nav tieša pamatojuma izdevumu apliecināšanai. |
| --- | --- |

5.22.

Septiņās programmās Palāta konstatēja problēmas saistībā ar revīzijas izsekojamību. Vienā programmā revīzijas izsekojamība bija nepilnīga trijos no desmit pārbaudītajiem projektiem (23) un otrā – trijos no astoņiem revidētajiem projektiem (24). Vienā gadījumā diviem projektiem tika atklāts pārtraukums revīzijas izsekojamībā un tai pašai programmai, pretēji normatīvajai prasībai, nebija saglabāti izdevumu grāmatojumi (25). Citā gadījumā Palāta diviem pārbaudītajiem programmu pasākumiem konstatēja nesakritības starp vadošās iestādes maksājumiem un projektu izdevumiem (26). Vienas programmas trim projektiem pretēji normatīvajām prasībām faktūrrēķini un maksājumus apliecinoši dokumenti nebija saglabāti, un pierādījumus par izdevumiem bija iespējams iegūt tikai ar saņēmēja iekšējās grāmatvedības sistēmas starpniecību (22). Vienai programmai problēmas revīzijas izsekojamībā tika atklātas lielākajā daļā Palātas revidēto projektu (27). Vēl vienas citas programmas gadījumā Komisijai apliecinātās summas nesakrita ar kopsummu programmas uzskaitē (28). Ja nav pietiekama revīzijas izsekojamība, dalībvalstij nav tieša pamatojuma izdevumu apliecināšanai.

| 5.22. | Komisija atzīmē, ka četri no gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un trīs – uz 2000.-2006. gadu.
  Attiecībā uz Beļģijas 2000.-2006. gada programmu (1999BE053DO002) vadības iestāde kopš Palātas veiktās revīzijas ir atjaunojusi Komisijai deklarētos izdevumus vienā no attiecīgajām lietām, un abi pārējie projekti tiek pārbaudīti. Attiecībā uz Somijas 1994.-1999. gada programmu (956001FI8) pēc Komisijas īpašas revīzijas sociālajiem pabalstiem 2002. gada novembrī sistēmu arī atzina par nepietiekamu. Kopš tā laika Somija ir uzsākusi ieviest izmaiņas savā sistēmā pašreizējam laikposmam. Komisijas dienesti ir uzraudzījuši progresu, un situācija kopš tā laika ir uzlabojusies.
  Attiecībā uz Spānijas 1994.-1999. gada programmu (940112ES1) dalībvalsts pakārtotajai deklarācijai nav bijusi negatīva finansiāla ietekme uz Kopienas budžetu. |
| --- | --- |

5.22.

Komisija atzīmē, ka četri no gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un trīs – uz 2000.-2006. gadu.

Attiecībā uz Beļģijas 2000.-2006. gada programmu (1999BE053DO002) vadības iestāde kopš Palātas veiktās revīzijas ir atjaunojusi Komisijai deklarētos izdevumus vienā no attiecīgajām lietām, un abi pārējie projekti tiek pārbaudīti. Attiecībā uz Somijas 1994.-1999. gada programmu (956001FI8) pēc Komisijas īpašas revīzijas sociālajiem pabalstiem 2002. gada novembrī sistēmu arī atzina par nepietiekamu. Kopš tā laika Somija ir uzsākusi ieviest izmaiņas savā sistēmā pašreizējam laikposmam. Komisijas dienesti ir uzraudzījuši progresu, un situācija kopš tā laika ir uzlabojusies.

Attiecībā uz Spānijas 1994.-1999. gada programmu (940112ES1) dalībvalsts pakārtotajai deklarācijai nav bijusi negatīva finansiāla ietekme uz Kopienas budžetu.

Pienācīgu pārbaužu trūkums

| 5.23. | Deviņos gadījumos no Palātas revīzijai atlasītā parauga tika konstatēts, ka nefunkcionēja pastāvīgās pārvaldības darbības pārbaudes vai arī tām piemita trūkumi. Palātas atlasītais revīzijas paraugs ietvēra divus gadījumus, kuros šis kontroles mehānisms nefunkcionēja un nebija pierādījumu par pastāvīgajām pārvaldības pārbaudēm (29). Šajos gadījumos Palāta, pārbaudot atsevišķus projektus, atklāja virkni kļūdu. Citā gadījumā, veicot pārbaudes uz vietas, vadošās iestādes nebija pārbaudījušas finansēto pasākumu faktisko īstenošanu (24). Šajā gadījumā nebija pierādījuma par līdzfinansēto pakalpojumu sniegšanu. Šie konstatējumi norāda uz to, cik svarīgi ir veikt pārbaudes pie saņēmējiem, nevis tikai centralizēti pārbaudīt dokumentus. |
| --- | --- |

5.23.

Deviņos gadījumos no Palātas revīzijai atlasītā parauga tika konstatēts, ka nefunkcionēja pastāvīgās pārvaldības darbības pārbaudes vai arī tām piemita trūkumi. Palātas atlasītais revīzijas paraugs ietvēra divus gadījumus, kuros šis kontroles mehānisms nefunkcionēja un nebija pierādījumu par pastāvīgajām pārvaldības pārbaudēm (29). Šajos gadījumos Palāta, pārbaudot atsevišķus projektus, atklāja virkni kļūdu. Citā gadījumā, veicot pārbaudes uz vietas, vadošās iestādes nebija pārbaudījušas finansēto pasākumu faktisko īstenošanu (24). Šajā gadījumā nebija pierādījuma par līdzfinansēto pakalpojumu sniegšanu. Šie konstatējumi norāda uz to, cik svarīgi ir veikt pārbaudes pie saņēmējiem, nevis tikai centralizēti pārbaudīt dokumentus.

| 5.23. | Komisija atzīmē, ka divi no gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un septiņi – uz 2000.-2006. gadu. Attiecībā uz Grieķijas programmu Komisija pēc vadības un kontroles sistēmas pārbaudes Grieķijā tagad ir pārliecināta, ka pienācīgi veiktie pasākumi nodrošina vadības pārbaužu ieviešanu, kas atbilst noteikumu prasībām.
  Attiecībā uz Zviedrijas 2000.-2006. gada programmu (1999SE161DO002) Komisija pārliecināsies, vai veiktie uzlabojumi ietver arī darbību faktiskās izpildes pārbaudi. |
| --- | --- |

5.23.

Komisija atzīmē, ka divi no gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un septiņi – uz 2000.-2006. gadu. Attiecībā uz Grieķijas programmu Komisija pēc vadības un kontroles sistēmas pārbaudes Grieķijā tagad ir pārliecināta, ka pienācīgi veiktie pasākumi nodrošina vadības pārbaužu ieviešanu, kas atbilst noteikumu prasībām.

Attiecībā uz Zviedrijas 2000.-2006. gada programmu (1999SE161DO002) Komisija pārliecināsies, vai veiktie uzlabojumi ietver arī darbību faktiskās izpildes pārbaudi.

| 5.24. | Trūkumi pastāvīgās pārvaldības pārbaudēs tika konstatēti sešos gadījumos. Vienā gadījumā veiktās pastāvīgās pārbaudes bija nepietiekamas (22). Trīs citos gadījumos pārbaudes bija saturiski nepietiekamas un virspusējas, un izdevumu atbilstīguma aspekti nebija pilnībā aptverti (30). Vairākas kļūdas tika konstatētas vienā no šiem gadījumiem, kad ir slēgta programma, kuras galīgie izdevumi ir apliecināti (21). Vēl divos citos gadījumos nebija pārbaudīti tie projektu pasākumi, kurus veica trešās personas, un Palāta neatrada pierādījumus šo izdevumu atbilstīgumam (31). |
| --- | --- |

5.24.

Trūkumi pastāvīgās pārvaldības pārbaudēs tika konstatēti sešos gadījumos. Vienā gadījumā veiktās pastāvīgās pārbaudes bija nepietiekamas (22). Trīs citos gadījumos pārbaudes bija saturiski nepietiekamas un virspusējas, un izdevumu atbilstīguma aspekti nebija pilnībā aptverti (30). Vairākas kļūdas tika konstatētas vienā no šiem gadījumiem, kad ir slēgta programma, kuras galīgie izdevumi ir apliecināti (21). Vēl divos citos gadījumos nebija pārbaudīti tie projektu pasākumi, kurus veica trešās personas, un Palāta neatrada pierādījumus šo izdevumu atbilstīgumam (31).

| 5.24. | Attiecībā uz 2000.-2006. programmu Beļģijai (1999BE053DO002) Komisija nodrošinās, ka saņēmējs, pamatojoties uz savu analītisko uzskaiti, sniedz vadības iestādei ziņas par iekšējos rēķinos ietvertajām faktiskajām izmaksām, tā kā vadības iestāde ir pārbaudījusi šo izdevumu atbilstību un pamatojumu. |
| --- | --- |

5.24.

Attiecībā uz 2000.-2006. programmu Beļģijai (1999BE053DO002) Komisija nodrošinās, ka saņēmējs, pamatojoties uz savu analītisko uzskaiti, sniedz vadības iestādei ziņas par iekšējos rēķinos ietvertajām faktiskajām izmaksām, tā kā vadības iestāde ir pārbaudījusi šo izdevumu atbilstību un pamatojumu.

| 5.25. | Pārbaudītajās 2000.-2006. gada programmās tika konstatēti apmierinoši panākumi saistībā ar pārbaudēm 5 % apmērā, izņemot vienu gadījumu, kurā pārbaudēm nebija pietiekama tvēruma (24). Neskatoties uz to, Palāta 11 tās revīzijai atlasītajās programmās konstatēja nepilnības arī neatkarīgajās pārbaudēs. Septiņos gadījumos riska analīze, saskaņā ar ko veica atlasi, bija nepilnīga vai tai trūka skaidrojuma, un pārbaudes pilnībā neaptvēra visus atbilstīguma aspektus (32). Citā gadījumā nebija revīzijas darba dokumentu, kas ļautu Palātas revidentiem pārbaudīt atlases veikšanas metodoloģiju un veikto revīzijas darbu (33). Divos gadījumos tika konstatēta kavēšanās ziņošanā par pārbaužu rezultātiem (34). Vienas programmas gadījumā pārbaudes pilnībā neaptvēra visu plānošanas periodu un riska analīze netika ņemta vērā atlases procedūrā (35). |
| --- | --- |

5.25.

Pārbaudītajās 2000.-2006. gada programmās tika konstatēti apmierinoši panākumi saistībā ar pārbaudēm 5 % apmērā, izņemot vienu gadījumu, kurā pārbaudēm nebija pietiekama tvēruma (24). Neskatoties uz to, Palāta 11 tās revīzijai atlasītajās programmās konstatēja nepilnības arī neatkarīgajās pārbaudēs. Septiņos gadījumos riska analīze, saskaņā ar ko veica atlasi, bija nepilnīga vai tai trūka skaidrojuma, un pārbaudes pilnībā neaptvēra visus atbilstīguma aspektus (32). Citā gadījumā nebija revīzijas darba dokumentu, kas ļautu Palātas revidentiem pārbaudīt atlases veikšanas metodoloģiju un veikto revīzijas darbu (33). Divos gadījumos tika konstatēta kavēšanās ziņošanā par pārbaužu rezultātiem (34). Vienas programmas gadījumā pārbaudes pilnībā neaptvēra visu plānošanas periodu un riska analīze netika ņemta vērā atlases procedūrā (35).

| 5.25. | Komisija atzīmē, ka seši no šiem vienpadsmit gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un pieci – uz 2000.-2006. gadu.
  Pirms galīgā maksājuma 1994.-1999. gada Industria e Servizi programmai Komisija, atzīmējot to, ka projektiem ar vērtību zem 3 miljardiem Itālijas liru nav veikta revīzija, pieprasīja turpmāk veikt revīziju šādiem projektiem un piemēroja galīgajam maksājumam finanšu korekcijas visiem šīs kategorijas projektiem, pamatojoties uz vidējiem kļūdu rādītājiem, kas atklājās aprēķinos. |
| --- | --- |

5.25.

Komisija atzīmē, ka seši no šiem vienpadsmit gadījumiem attiecas uz 1994.-1999. gadu un pieci – uz 2000.-2006. gadu.

Pirms galīgā maksājuma 1994.-1999. gada Industria e Servizi programmai Komisija, atzīmējot to, ka projektiem ar vērtību zem 3 miljardiem Itālijas liru nav veikta revīzija, pieprasīja turpmāk veikt revīziju šādiem projektiem un piemēroja galīgajam maksājumam finanšu korekcijas visiem šīs kategorijas projektiem, pamatojoties uz vidējiem kļūdu rādītājiem, kas atklājās aprēķinos.

| 5.26. | Septiņos gadījumos tika konstatēts, ka nedarbojas maksātāja iestādes pirms izdevumu deklarāciju apstiprināšanas veiktās pārbaudes vai arī tām bija trūkumi. Vienā gadījumā maksātāja iestāde apstiprināja izdevumus, paļaujoties vienīgi uz vadošās iestādes veiktajām pārbaudēm un neveicot papildu pārbaudi (23). Divos citos gadījumos maksātāja iestādei nebija pārskata par pastāvīgajām pārbaudēm, kas bija veiktas par konkrēto programmu (36). Citā gadījumā izdevumi tika apstiprināti bez pārvaldības pārbaudēm un maksātāja iestādes sistēmas pārbaudēm (37). Vienas programmas gadījumā maksātāja iestādes nodaļai, kas bija atbildīga par pārbaužu veikšanu, nebija oficiāli formulētas darba procedūras un bija veiktas nepietiekamas pārbaudes (38). Vēl vienai programmai nebija precizēts apliecinātājiestādes pārbaužu tvērums un kontroljautājumu veidlapās nebija ietverti atbilstīguma aspekti (39). Citā gadījumā nebija pierādījumu, ka būtu tikušas veiktas jebkādas pārbaudes (25). |
| --- | --- |

5.26.

Septiņos gadījumos tika konstatēts, ka nedarbojas maksātāja iestādes pirms izdevumu deklarāciju apstiprināšanas veiktās pārbaudes vai arī tām bija trūkumi. Vienā gadījumā maksātāja iestāde apstiprināja izdevumus, paļaujoties vienīgi uz vadošās iestādes veiktajām pārbaudēm un neveicot papildu pārbaudi (23). Divos citos gadījumos maksātāja iestādei nebija pārskata par pastāvīgajām pārbaudēm, kas bija veiktas par konkrēto programmu (36). Citā gadījumā izdevumi tika apstiprināti bez pārvaldības pārbaudēm un maksātāja iestādes sistēmas pārbaudēm (37). Vienas programmas gadījumā maksātāja iestādes nodaļai, kas bija atbildīga par pārbaužu veikšanu, nebija oficiāli formulētas darba procedūras un bija veiktas nepietiekamas pārbaudes (38). Vēl vienai programmai nebija precizēts apliecinātājiestādes pārbaužu tvērums un kontroljautājumu veidlapās nebija ietverti atbilstīguma aspekti (39). Citā gadījumā nebija pierādījumu, ka būtu tikušas veiktas jebkādas pārbaudes (25).

| 5.26. | Grieķijas INTERREG programmas gadījumā šī problēma jau ir labota, piemērojot 5.23. punktā minētos pasākumus. Tagad maksātāja iestāde, pirms tā apstiprina projektu izdevumus, pieprasa informāciju par vadības pārbaudēm un neatkarīgām revīzijām šiem projektiem.
  Attiecībā uz Itālijas 2000.-2006. gada programmu (1999IT16PO011) maksātājai iestādei ir iesniegti ceturkšņa pārskati par šīm pārbaudēm. |
| --- | --- |

5.26.

Grieķijas INTERREG programmas gadījumā šī problēma jau ir labota, piemērojot 5.23. punktā minētos pasākumus. Tagad maksātāja iestāde, pirms tā apstiprina projektu izdevumus, pieprasa informāciju par vadības pārbaudēm un neatkarīgām revīzijām šiem projektiem.

Attiecībā uz Itālijas 2000.-2006. gada programmu (1999IT16PO011) maksātājai iestādei ir iesniegti ceturkšņa pārskati par šīm pārbaudēm.

| 5.27. | Ja dažādos līmeņos netiek veiktas pienācīgas pārbaudes, pieaug risks, ka Komisijai tiks deklarēti nelikumīgi un nepareizi izdevumi. |
| --- | --- |

5.27.

Ja dažādos līmeņos netiek veiktas pienācīgas pārbaudes, pieaug risks, ka Komisijai tiks deklarēti nelikumīgi un nepareizi izdevumi.

| 5.27. | Pārbaužu atbilstību, programmas noslēdzot, pārbauda neatkarīga struktūra, lai sniegtu noslēguma ziņojumu. Komisija arī veica pasākumus šā riska novēršanai 1994.-1999. gada programmu slēgšanas procedūrās. |
| --- | --- |

5.27.

Pārbaužu atbilstību, programmas noslēdzot, pārbauda neatkarīga struktūra, lai sniegtu noslēguma ziņojumu. Komisija arī veica pasākumus šā riska novēršanai 1994.-1999. gada programmu slēgšanas procedūrās.

1994.-1999. gada programmu slēgšana: kavējumi un sistēmas trūkumi saistībā ar atbilstību regulām

Palātas veiktā pārbaude

| 5.28. | Palāta pārbaudīja Komisijas darbību, slēdzot programmas 1994.-1999. g. plānošanas posmā. Pārbaudi veica Komisijā, un tā ietvēra Palātas atlasītas sešas strukturālo fondu programmas un vienu Kohēzijas fonda projektu (sk. 5.19. punktu), kā arī vēl papildus atlasītas 23 slēgtas programmas (40). Pamatojoties uz atlasītiem revīzijas ziņojumiem par ģenerāldirektorātu strukturālajiem pasākumiem, Palāta pārbaudīja arī Komisijas veikto revīzijas darbu. Vēl nenoslēgtās programmas izlases veidā tika pārbaudītas, lai noteiktu kavējumu iemeslus. |
| --- | --- |

5.28.

Palāta pārbaudīja Komisijas darbību, slēdzot programmas 1994.-1999. g. plānošanas posmā. Pārbaudi veica Komisijā, un tā ietvēra Palātas atlasītas sešas strukturālo fondu programmas un vienu Kohēzijas fonda projektu (sk. 5.19. punktu), kā arī vēl papildus atlasītas 23 slēgtas programmas (40). Pamatojoties uz atlasītiem revīzijas ziņojumiem par ģenerāldirektorātu strukturālajiem pasākumiem, Palāta pārbaudīja arī Komisijas veikto revīzijas darbu. Vēl nenoslēgtās programmas izlases veidā tika pārbaudītas, lai noteiktu kavējumu iemeslus.

Trūkumi un kavējumi programmu slēgšanā

| 5.29. | Palāta, pārbaudot Komisijas darbu 2004. gadā saistībā ar galīgo maksājumu veikšanu 1994.-1999. gada programmām, atklāja vairākus gadījumus, kad ĢD REGIO un ĢD EMPL programmas slēguši, neskatoties uz to, ka dalībvalstu iesniegtajos noslēguma pārskatos nebija pilnīgas informācijas par izmantoto metodoloģiju (41). Tas jo īpaši attiecas uz riska analīzes izmantošanu un atlases tipiskumu obligātajām 5 % pārbaudēm, kuras dalībvalstu iestādes veikušas pirms programmu galīgo izdevumu apstiprināšanas. |
| --- | --- |

5.29.

Palāta, pārbaudot Komisijas darbu 2004. gadā saistībā ar galīgo maksājumu veikšanu 1994.-1999. gada programmām, atklāja vairākus gadījumus, kad ĢD REGIO un ĢD EMPL programmas slēguši, neskatoties uz to, ka dalībvalstu iesniegtajos noslēguma pārskatos nebija pilnīgas informācijas par izmantoto metodoloģiju (41). Tas jo īpaši attiecas uz riska analīzes izmantošanu un atlases tipiskumu obligātajām 5 % pārbaudēm, kuras dalībvalstu iestādes veikušas pirms programmu galīgo izdevumu apstiprināšanas.

| 5.29. | Komisija uzskata, ka slēgšanas process kopumā ir veikts labi, neņemot vērā dažas aizkavēšanās. Pārbaude attiecībā uz 8. panta paziņojumiem ietilpa Komisijas 1994.-1999. gada programmu slēgšanas stratēģijā. Pirms slēgšanas procesa Komisija bija veikusi sistēmu revīziju visās dalībvalstīs. Tā arī izdeva vispārējus norādījumus par šīm prasībām un slēgšanas procesu.
  Attiecībā uz 1994.-1997. gada Lorēnas programmu gandrīz 20 % izdevumu pārbaudīja dalībvalsts. Attiecībā uz Dienvidlimburgas programmu valsts revīzijas iestāde pārbaudīja 24 no 100 projektiem pirmajā sistēmu pārbaudē, un 12 % izdevumu pārbaudīja padziļināti. Attiecīgi šajos abos gadījumos Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts uzskata, ka slēgšanai ir pienācīgs pamats.
  Ņemot vērā tam pieejamo informāciju (pēc slēgšanas dokumentu rūpīgas analīzes, pamatojoties uz pārbaudes punktu veidlapām un Komisijas revīzijas rezultātiem), Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka tam ir pietiekama informācija, lai slēgtu attiecīgās programmas. |
| --- | --- |

5.29.

Komisija uzskata, ka slēgšanas process kopumā ir veikts labi, neņemot vērā dažas aizkavēšanās. Pārbaude attiecībā uz 8. panta paziņojumiem ietilpa Komisijas 1994.-1999. gada programmu slēgšanas stratēģijā. Pirms slēgšanas procesa Komisija bija veikusi sistēmu revīziju visās dalībvalstīs. Tā arī izdeva vispārējus norādījumus par šīm prasībām un slēgšanas procesu.

Attiecībā uz 1994.-1997. gada Lorēnas programmu gandrīz 20 % izdevumu pārbaudīja dalībvalsts. Attiecībā uz Dienvidlimburgas programmu valsts revīzijas iestāde pārbaudīja 24 no 100 projektiem pirmajā sistēmu pārbaudē, un 12 % izdevumu pārbaudīja padziļināti. Attiecīgi šajos abos gadījumos Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts uzskata, ka slēgšanai ir pienācīgs pamats.

Ņemot vērā tam pieejamo informāciju (pēc slēgšanas dokumentu rūpīgas analīzes, pamatojoties uz pārbaudes punktu veidlapām un Komisijas revīzijas rezultātiem), Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka tam ir pietiekama informācija, lai slēgtu attiecīgās programmas.

| 5.30. | Pagājušajā gadā Palāta novēroja, ka dalībvalstu iesniegtās slēgšanas dokumentācijas dažādā kvalitāte veicina 1994.-1999. gada programmu slēgšanas lēno gaitu (42). Kavējumi pastāv arī 2004. gadā. Daļēji tas notiek tādēļ, ka dalībvalstis ir pārāk lēni atbildējušas uz Komisijas jautājumiem (jo īpaši attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu un izdevumu deklarāciju pietiekami neatkarīgo pārbaužu pabeigšanu), tomēr iemesls ir arī tas, ka Komisija vairākos gadījumos nav savlaicīgi rīkojusies (43). |
| --- | --- |

5.30.

Pagājušajā gadā Palāta novēroja, ka dalībvalstu iesniegtās slēgšanas dokumentācijas dažādā kvalitāte veicina 1994.-1999. gada programmu slēgšanas lēno gaitu (42). Kavējumi pastāv arī 2004. gadā. Daļēji tas notiek tādēļ, ka dalībvalstis ir pārāk lēni atbildējušas uz Komisijas jautājumiem (jo īpaši attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu un izdevumu deklarāciju pietiekami neatkarīgo pārbaužu pabeigšanu), tomēr iemesls ir arī tas, ka Komisija vairākos gadījumos nav savlaicīgi rīkojusies (43).

| 5.30. | Kā atzīmēts Komisijas atbildē uz Palātas 2003. gada pārskata 5.37. un 5.67. punktu, tā rūpīgi pārbaudīja slēgšanas dokumentus, apspriedās ar OLAF, lai pārliecinātos, ka ir novērsti visi pārkāpumi, un pieprasīja turpmāku informāciju vai, ja vajadzīgs, revīziju. Dažos gadījumos tas ir nenovēršami aizkavējis slēgšanas dienu, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir apstrīdējušas Komisijas slēgšanas priekšlikumus, kuros iekļautas finanšu korekcijas.
  Attiecībā uz Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu četri no minētajiem gadījumiem attiecas uz programmām, kuras jau ir bijušas slēgtas un kurās aizkavēšanās notikusi saistībā ar ierobežojumiem pārkāpumu pienācīgas novēršanas sakarā.
  Attiecībā uz piecu Palātas 48. zemsvītras piezīmē minēto ZVFI programmu slēgšanu, viena jau ir slēgta, par divām slēgšanas priekšlikumu attiecīgajām dalībvalstīm drīz nosūtīs, savukārt pārējām divām slēgšanas procedūra jau notiek.
  Minētajos ERAF gadījumos pastāvēja sarežģīti jautājumi, kuros ir nepieciešama informācijas apmaiņa ar valstu iestādēm, un kuri ir atlikti uz vēlāku laiku saistībā ar vispārējo darba apjomu slēgšanas procesā. |
| --- | --- |

5.30.

Kā atzīmēts Komisijas atbildē uz Palātas 2003. gada pārskata 5.37. un 5.67. punktu, tā rūpīgi pārbaudīja slēgšanas dokumentus, apspriedās ar OLAF, lai pārliecinātos, ka ir novērsti visi pārkāpumi, un pieprasīja turpmāku informāciju vai, ja vajadzīgs, revīziju. Dažos gadījumos tas ir nenovēršami aizkavējis slēgšanas dienu, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir apstrīdējušas Komisijas slēgšanas priekšlikumus, kuros iekļautas finanšu korekcijas.

Attiecībā uz Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorātu četri no minētajiem gadījumiem attiecas uz programmām, kuras jau ir bijušas slēgtas un kurās aizkavēšanās notikusi saistībā ar ierobežojumiem pārkāpumu pienācīgas novēršanas sakarā.

Attiecībā uz piecu Palātas 48. zemsvītras piezīmē minēto ZVFI programmu slēgšanu, viena jau ir slēgta, par divām slēgšanas priekšlikumu attiecīgajām dalībvalstīm drīz nosūtīs, savukārt pārējām divām slēgšanas procedūra jau notiek.

Minētajos ERAF gadījumos pastāvēja sarežģīti jautājumi, kuros ir nepieciešama informācijas apmaiņa ar valstu iestādēm, un kuri ir atlikti uz vēlāku laiku saistībā ar vispārējo darba apjomu slēgšanas procesā.

| 5.31. | Informācija par katra struktūrfonda programmām, kas slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā, ir sniegta
  5.1. tabulā
  . Tā parāda, ka ĢD AGRI 2004. gadā slēdza 137 programmas, tādējādi 2004. gada beigās 158 no tās 388 programmām palika atvērtas. ĢD FISH slēdza trīs programmas, atstājot atvērtu 41 programmu no 52. ĢD EMPL 2004. gadā slēgusi 335 programmas (no 786 programmām kopskaitā), vēl palikušas slēdzamas 264 programmas. ĢD REGIO 2004. gadā slēdza 317 programmas (no 944 programmām kopskaitā), atstājot atvērtas vēl 333 programmas (44). |
| --- | --- |

5.31.

Informācija par katra struktūrfonda programmām, kas slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā, ir sniegta
  5.1. tabulā
  . Tā parāda, ka ĢD AGRI 2004. gadā slēdza 137 programmas, tādējādi 2004. gada beigās 158 no tās 388 programmām palika atvērtas. ĢD FISH slēdza trīs programmas, atstājot atvērtu 41 programmu no 52. ĢD EMPL 2004. gadā slēgusi 335 programmas (no 786 programmām kopskaitā), vēl palikušas slēdzamas 264 programmas. ĢD REGIO 2004. gadā slēdza 317 programmas (no 944 programmām kopskaitā), atstājot atvērtas vēl 333 programmas (44).

| 5.31. | Tabulās ir atspoguļotas programmas, kuras ir pilnībā slēgtas tādējādi, ka ir veikts gan galīgais maksājums, gan notikusi atbrīvošana no saistībām. Summas, kas uzrādītas kā maksājumi, ir tikai tie maksājumi, kas veikti pilnībā slēgtām programmām, neieskaitot maksājumus programmām, kurās vēl nav īstenota atbrīvošana no saistībām. Ja dalībvalsts apstrīd Komisijas noteikto veicamo galīgo maksājumu, Komisija nevar īstenot atbrīvošanu no saistībām, līdz tas nav atrisināts, kas dažos gadījumos nozīmē formālās procedūras beigās saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4253/88 24. pantu. Nesamaksāto saistību kopējais apjoms 1994.-1999. gadā, neieskaitot maksājumus 5.1. tabulā neiekļautajām atvērtajām programmām, 2004. gadā samazinājās par divām trešdaļām un gada beigās bija 3,3 miljardi EUR jeb apmēram 5 % no budžetā sākotnēji paredzētās summas (skatīt 2004. gada pārskata 2.16. un 2.20. punktu). |
| --- | --- |

5.31.

Tabulās ir atspoguļotas programmas, kuras ir pilnībā slēgtas tādējādi, ka ir veikts gan galīgais maksājums, gan notikusi atbrīvošana no saistībām. Summas, kas uzrādītas kā maksājumi, ir tikai tie maksājumi, kas veikti pilnībā slēgtām programmām, neieskaitot maksājumus programmām, kurās vēl nav īstenota atbrīvošana no saistībām. Ja dalībvalsts apstrīd Komisijas noteikto veicamo galīgo maksājumu, Komisija nevar īstenot atbrīvošanu no saistībām, līdz tas nav atrisināts, kas dažos gadījumos nozīmē formālās procedūras beigās saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4253/88 24. pantu. Nesamaksāto saistību kopējais apjoms 1994.-1999. gadā, neieskaitot maksājumus 5.1. tabulā neiekļautajām atvērtajām programmām, 2004. gadā samazinājās par divām trešdaļām un gada beigās bija 3,3 miljardi EUR jeb apmēram 5 % no budžetā sākotnēji paredzētās summas (skatīt 2004. gada pārskata 2.16. un 2.20. punktu).

5.1.a tabula – Strukturālie pasākumi: Eiropas Reģionālās attīstības fonda programmas 1994.-1999. gadam, slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā

| Budžeta joma (45) | Kopā | Slēgtas pirms 2004. gada | Slēgtas 2004. gada 31. decembrī | Slēgtas 2005. gada 31. martā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmu skaits | Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) |
| 1. mērķis | 181 | 57 571 255 951 | 44 | 12 221 092 714 | 94 | 37 550 653 114 | 103 | 40 455 135 472 |
| 2. mērķis 94-96 | 84 | 5 165 903 927 | 70 | 3 504 374 582 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 |
| 2. mērķis 97-99 | 73 | 7 157 716 211 | 13 | 841 930 911 | 48 | 3 132 569 307 | 51 | 3 410 651 545 |
| 3. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5.a mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5.b mērķis | 84 | 3 302 548 791 | 25 | 1 050 903 786 | 62 | 2 458 401 459 | 68 | 2 787 738 557 |
| 6. mērķis | 2 | 355 453 472 | 1 | 149 180 357 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Kopienas iniciatīvas | 520 | 9 223 064 769 | 141 | 1 177 790 541 | 326 | 3 916 629 881 | 355 | 4 187 134 731 |
| Kopā | 944 | 82 775 943 121 | 294 | 18 945 272 891 | 611 | 51 586 884 014 | 661 | 55 755 658 030 |
| Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju. |

Budžeta joma (45)

Kopā

Slēgtas pirms 2004. gada

Slēgtas 2004. gada 31. decembrī

Slēgtas 2005. gada 31. martā

Programmu skaits

Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

1. mērķis

181

57 571 255 951

44

12 221 092 714

94

37 550 653 114

103

40 455 135 472

2. mērķis 94-96

84

5 165 903 927

70

3 504 374 582

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

2. mērķis 97-99

73

7 157 716 211

13

841 930 911

48

3 132 569 307

51

3 410 651 545

3. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

4. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

5.a mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

5.b mērķis

84

3 302 548 791

25

1 050 903 786

62

2 458 401 459

68

2 787 738 557

6. mērķis

2

355 453 472

1

149 180 357

2

333 854 319

2

333 854 319

Kopienas iniciatīvas

520

9 223 064 769

141

1 177 790 541

326

3 916 629 881

355

4 187 134 731

Kopā

944

82 775 943 121

294

18 945 272 891

611

51 586 884 014

661

55 755 658 030

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

5.1.b tabula – Strukturālie pasākumi: Eiropas Sociālā fonda programmas 1994.-1999. gadam, slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā

| Budžeta joma (46) | Kopā | Slēgtas pirms 2004. gada | Slēgtas 2004. gada 31. decembrī | Slēgtas 2005. gada 31. martā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmu skaits | Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) |
| 1. mērķis | 102 | 22 806 888 948 | 20 | 4 263 436 869 | 59 | 9 800 246 487 | 59 | 9 800 246 487 |
| 2. mērķis 94-96 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 79 | 1 341 684 839 | 80 | 1 359 322 253 |
| 2. mērķis 97-99 | 72 | 2 112 708 834 | 10 | 109 292 853 | 43 | 732 343 850 | 45 | 785 221 571 |
| 3. mērķis | 56 | 13 221 222 835 | 10 | 802 312 390 | 30 | 6 568 750 561 | 34 | 7 079 666 326 |
| 4. mērķis | 16 | 2 614 128 525 | 3 | 121 340 718 | 11 | 1 324 982 251 | 11 | 1 324 982 251 |
| 5.a mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5.b mērķis | 83 | 1 057 483 760 | 5 | 51 049 826 | 54 | 489 410 848 | 58 | 530 457 498 |
| 6. mērķis | 2 | 177 902 801 | 1 | 104 798 749 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Kopienas iniciatīvas | 373 | 4 664 895 421 | 68 | 568 697 469 | 244 | 1 497 206 934 | 252 | 1 510 102 428 |
| Kopā | 786 | 48 252 482 256 | 187 | 7 246 278 950 | 522 | 21 915 926 019 | 541 | 22 551 299 063 |
| Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju. |

Budžeta joma (46)

Kopā

Slēgtas pirms 2004. gada

Slēgtas 2004. gada 31. decembrī

Slēgtas 2005. gada 31. martā

Programmu skaits

Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

1. mērķis

102

22 806 888 948

20

4 263 436 869

59

9 800 246 487

59

9 800 246 487

2. mērķis 94-96

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

79

1 341 684 839

80

1 359 322 253

2. mērķis 97-99

72

2 112 708 834

10

109 292 853

43

732 343 850

45

785 221 571

3. mērķis

56

13 221 222 835

10

802 312 390

30

6 568 750 561

34

7 079 666 326

4. mērķis

16

2 614 128 525

3

121 340 718

11

1 324 982 251

11

1 324 982 251

5.a mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

5.b mērķis

83

1 057 483 760

5

51 049 826

54

489 410 848

58

530 457 498

6. mērķis

2

177 902 801

1

104 798 749

2

161 300 249

2

161 300 249

Kopienas iniciatīvas

373

4 664 895 421

68

568 697 469

244

1 497 206 934

252

1 510 102 428

Kopā

786

48 252 482 256

187

7 246 278 950

522

21 915 926 019

541

22 551 299 063

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

5.1.c tabula – Strukturālie pasākumi: Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļas programmas 1994.-1999. gadam, slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā

| Budžeta joma (47) | Kopā | Slēgtas pirms 2004. gada | Slēgtas 2004. gada 31. decembrī | Slēgtas 2005. gada 31. martā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmu skaits | Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) |
| 1. mērķis | 69 | 14 301 716 000 | 4 | 565 075 313 | 34 | 4 721 652 121 | 34 | 4 721 652 121 |
| 2. mērķis 94-96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2. mērķis 97-99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5.a mērķis | 66 | 5 544 906 000 | 30 | 421 287 186 | 43 | 1 728 707 188 | 43 | 1 728 707 188 |
| 5.b mērķis | 84 | 3 163 701 000 | 21 | 693 559 284 | 46 | 1 772 582 355 | 48 | 1 790 545 748 |
| 6. mērķis | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 1 | 211 137 456 | 1 | 211 137 456 |
| Kopienas iniciatīvas | 167 | 1 156 618 000 | 38 | 132 882 889 | 106 | 534 783 853 | 106 | 534 783 853 |
| Kopā | 388 | 24 455 735 000 | 93 | 1 812 804 672 | 230 | 8 968 862 973 | 232 | 8 986 826 366 |
| Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju. |

Budžeta joma (47)

Kopā

Slēgtas pirms 2004. gada

Slēgtas 2004. gada 31. decembrī

Slēgtas 2005. gada 31. martā

Programmu skaits

Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

1. mērķis

69

14 301 716 000

4

565 075 313

34

4 721 652 121

34

4 721 652 121

2. mērķis 94-96

0

0

0

0

0

0

0

0

2. mērķis 97-99

0

0

0

0

0

0

0

0

3. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

4. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

5.a mērķis

66

5 544 906 000

30

421 287 186

43

1 728 707 188

43

1 728 707 188

5.b mērķis

84

3 163 701 000

21

693 559 284

46

1 772 582 355

48

1 790 545 748

6. mērķis

2

288 794 000

0

0

1

211 137 456

1

211 137 456

Kopienas iniciatīvas

167

1 156 618 000

38

132 882 889

106

534 783 853

106

534 783 853

Kopā

388

24 455 735 000

93

1 812 804 672

230

8 968 862 973

232

8 986 826 366

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

5.1.d tabula – Strukturālo pasākumu programmas 1994.-1999. gadam, slēgtas 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 31. martā – ZVFI

| Budžeta joma (48) | Kopā | Slēgtas pirms 2004. gada | Slēgtas 2004. gada 31. decembrī | Slēgtas 2005. gada 31. martā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmu skaits | Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR) |
| 1. mērķis | 18 | 1 797 039 031 | 1 | 32 744 | 3 | 127 659 610 | 5 | 199 177 066 |
| 2. mērķis 94-96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2. mērķis 97-99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4. mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5.a mērķis | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 2 | 23 715 837 | 3 | 46 725 040 |
| 5.b mērķis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6. mērķis | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Kopienas iniciatīvas | 20 | 127 103 242 | 4 | 2 245 131 | 5 | 14 058 058 | 8 | 15 527 939 |
| Kopā | 52 | 2 782 833 273 | 8 | 29 517 159 | 11 | 168 956 952 | 17 | 264 953 492 |
| Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju. |

Budžeta joma (48)

Kopā

Slēgtas pirms 2004. gada

Slēgtas 2004. gada 31. decembrī

Slēgtas 2005. gada 31. martā

Programmu skaits

Plānotais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais izmaksātais Kopienas ieguldījums (EUR)

1. mērķis

18

1 797 039 031

1

32 744

3

127 659 610

5

199 177 066

2. mērķis 94-96

0

0

0

0

0

0

0

0

2. mērķis 97-99

0

0

0

0

0

0

0

0

3. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

4. mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

5.a mērķis

12

850 431 000

2

23 715 837

2

23 715 837

3

46 725 040

5.b mērķis

0

0

0

0

0

0

0

0

6. mērķis

2

8 260 000

1

3 523 447

1

3 523 447

1

3 523 447

Kopienas iniciatīvas

20

127 103 242

4

2 245 131

5

14 058 058

8

15 527 939

Kopā

52

2 782 833 273

8

29 517 159

11

168 956 952

17

264 953 492

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

Komisijas programma slēgšanas revīzijām

| 5.32. | Palāta konstatēja, ka Komisija ilgi kavējas (dažos gadījumos – vairāk nekā astoņus mēnešus) ar revīziju rezultātu paziņošanu dalībvalstīm (49). Šāda aizkavēšanās pagarina laiku, kas Komisijai vajadzīgs, lai izstrādātu priekšlikumus par atbilstošām finanšu korekcijām un tad atgūtu nepareizos izdevumus. |
| --- | --- |

5.32.

Palāta konstatēja, ka Komisija ilgi kavējas (dažos gadījumos – vairāk nekā astoņus mēnešus) ar revīziju rezultātu paziņošanu dalībvalstīm (49). Šāda aizkavēšanās pagarina laiku, kas Komisijai vajadzīgs, lai izstrādātu priekšlikumus par atbilstošām finanšu korekcijām un tad atgūtu nepareizos izdevumus.

| 5.32. | Komisijas dienesti cenšas nosūtīt dalībvalstīm revīzijas pārskatus pietiekami savlaicīgi. Visi Palātas minētie ERAF gadījumi attiecas uz slēgšanas revīzijām, kurās visi dokumenti nebija pieejami uz vietas, tādēļ tie bija jāiesniedz dažas nedēļas pēc apmeklējuma uz vietas. Dažos ZVFI gadījumos revīzijas rezultātu paziņošanai atvēlētais laiks tika panākts ilgās pārrunās ar valstu iestādēm pirms revīzijas pārskata izdošanas. |
| --- | --- |

5.32.

Komisijas dienesti cenšas nosūtīt dalībvalstīm revīzijas pārskatus pietiekami savlaicīgi. Visi Palātas minētie ERAF gadījumi attiecas uz slēgšanas revīzijām, kurās visi dokumenti nebija pieejami uz vietas, tādēļ tie bija jāiesniedz dažas nedēļas pēc apmeklējuma uz vietas. Dažos ZVFI gadījumos revīzijas rezultātu paziņošanai atvēlētais laiks tika panākts ilgās pārrunās ar valstu iestādēm pirms revīzijas pārskata izdošanas.

| 5.33. | ĢD EMPL četrās dalībvalstīs veica slēgšanas procedūru ierobežotu pārbaudi. Vienā gadījumā (50) ĢD EMPL slēdza programmu ar nelielām finanšu korekcijām, lai gan valsts kontroles iestāde bija konstatējusi nopietnas nepilnības. |
| --- | --- |

5.33.

ĢD EMPL četrās dalībvalstīs veica slēgšanas procedūru ierobežotu pārbaudi. Vienā gadījumā (50) ĢD EMPL slēdza programmu ar nelielām finanšu korekcijām, lai gan valsts kontroles iestāde bija konstatējusi nopietnas nepilnības.

| 5.33. | Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta 2004. gada revīzijas stratēģijā, ņemot vērā pieejamos resursus, revīzijas prioritāte tika piešķirta 2000.-2006. gada pārbaudei saistībā ar tās profilaktisko ietekmi.
  Slēgšanas revīzijas atlikušajām dalībvalstīm veic no 2005. gada.
  Minētajā Beļģijas gadījumā Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka dalībvalsts piemērotā vienotās likmes korekcija bija pietiekama attiecībā uz problēmām, kuras atklājās gados, par kuriem dalībvalsts neatkarīgā iestāde veica revīziju. |
| --- | --- |

5.33.

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta 2004. gada revīzijas stratēģijā, ņemot vērā pieejamos resursus, revīzijas prioritāte tika piešķirta 2000.-2006. gada pārbaudei saistībā ar tās profilaktisko ietekmi.

Slēgšanas revīzijas atlikušajām dalībvalstīm veic no 2005. gada.

Minētajā Beļģijas gadījumā Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts uzskata, ka dalībvalsts piemērotā vienotās likmes korekcija bija pietiekama attiecībā uz problēmām, kuras atklājās gados, par kuriem dalībvalsts neatkarīgā iestāde veica revīziju.

| 5.34. | Līdz 2004. gada beigām ĢD REGIO bija veicis ex-post revīzijas 56 programmām visās 15 dalībvalstīs, aptverot 35 % no ERAF ieguldījuma. Deviņās dalībvalstīs tā atklāja programmās ievērojamu skaitu kļūdu. Palāta uzskata, ka šo revīziju kvalitāte bija apmierinoša. |
| --- | --- |

5.34.

Līdz 2004. gada beigām ĢD REGIO bija veicis ex-post revīzijas 56 programmām visās 15 dalībvalstīs, aptverot 35 % no ERAF ieguldījuma. Deviņās dalībvalstīs tā atklāja programmās ievērojamu skaitu kļūdu. Palāta uzskata, ka šo revīziju kvalitāte bija apmierinoša.

Projektu detalizēto pārbaužu rezultāti

Palātas veiktā pārbaude

| 5.35. | Lai iegūtu papildu pierādījumus par fondu darbību, Palāta saistībā ar tām programmām, kuras tā bija atlasījusi revīzijai (sk. iepriekš 5.19. punktu), detalizēti pārbaudīja 167 projektus. |
| --- | --- |

5.35.

Lai iegūtu papildu pierādījumus par fondu darbību, Palāta saistībā ar tām programmām, kuras tā bija atlasījusi revīzijai (sk. iepriekš 5.19. punktu), detalizēti pārbaudīja 167 projektus.

Dažādās Palātas atklātās problēmas

| 5.36. | Iepriekš izklāstīto pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnības (5.20.-5.27. punkts) rada palielinātu risku saistībā ar pakārtoto izdevumu likumību un pareizību. Problēmām, kuras Palāta atklāja projektu pārbaudēs, ir plašs spektrs. Visbiežāk sastopamie piemēri ietver lielu skaitu gadījumu par neatbilstīgu izdevumu pozīciju deklarēšanu (51), divkāršu izdevumu deklarēšanu (52), valsts atbalsta programmas (53) un valsts iepirkumus reglamentējošo noteikumu neievērošanu (54), projektam pietiekamu attaisnojošo dokumentu neesamību (55) un pienācīgi pamatotu un objektīvu metožu neizmantošanu pieskaitāmo izdevumu iedalīšanai projektiem (56). |
| --- | --- |

5.36.

Iepriekš izklāstīto pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnības (5.20.-5.27. punkts) rada palielinātu risku saistībā ar pakārtoto izdevumu likumību un pareizību. Problēmām, kuras Palāta atklāja projektu pārbaudēs, ir plašs spektrs. Visbiežāk sastopamie piemēri ietver lielu skaitu gadījumu par neatbilstīgu izdevumu pozīciju deklarēšanu (51), divkāršu izdevumu deklarēšanu (52), valsts atbalsta programmas (53) un valsts iepirkumus reglamentējošo noteikumu neievērošanu (54), projektam pietiekamu attaisnojošo dokumentu neesamību (55) un pienācīgi pamatotu un objektīvu metožu neizmantošanu pieskaitāmo izdevumu iedalīšanai projektiem (56).

| 5.36. | Komisija pārbauda Palātas secinājumus šajos gadījumos, ņemot vērā dalībvalstu atbildes. Daudzos gadījumos tā vēl nevar pieņemt nostāju un vispirms pabeigs analīzi un, ja vajadzīgs, iegūs turpmāku informāciju. Tā veiks attiecīgus pasākumus, tostarp piemēros korekcijas gadījumos, kad radusies finansiāla ietekme. |
| --- | --- |

5.36.

Komisija pārbauda Palātas secinājumus šajos gadījumos, ņemot vērā dalībvalstu atbildes. Daudzos gadījumos tā vēl nevar pieņemt nostāju un vispirms pabeigs analīzi un, ja vajadzīgs, iegūs turpmāku informāciju. Tā veiks attiecīgus pasākumus, tostarp piemēros korekcijas gadījumos, kad radusies finansiāla ietekme.

Citu revidentu darbs

| 5.37. | ES dalībvalstu Augstāko revīzijas iestāžu vadītāju kontaktkomitejas darba grupa strukturālo fondu jautājumos un Eiropas Revīzijas Palāta 2004. gada decembrī sagatavoja “Ziņojumu par pārvaldības un kontroles sistēmu paralēlo revīziju attiecībā uz strukturālo fondu piešķirto atbalstu” (57). Tika paredzēts, ka rezultātus dalībvalstis izmantos savu pārvaldības un kontroles sistēmu izstrādei. Darba grupa, kurā ietilpa deviņas dalībvalstis (58), 2003.-2004. gadā veica paralēlas revīzijas, lai pārbaudītu, kā viņu valstīs piemērotas divas specifiskas normatīvās prasības (59) pārvaldības un kontroles sistēmām 2000.-2006. gada plānošanas periodā – prasība par pietiekamu revīzijas izsekojamību (7. pants) un par neatkarīgu darbību pārbaužu organizēšanu izlases kārtā (10.-12. pants). |
| --- | --- |

5.37.

ES dalībvalstu Augstāko revīzijas iestāžu vadītāju kontaktkomitejas darba grupa strukturālo fondu jautājumos un Eiropas Revīzijas Palāta 2004. gada decembrī sagatavoja “Ziņojumu par pārvaldības un kontroles sistēmu paralēlo revīziju attiecībā uz strukturālo fondu piešķirto atbalstu” (57). Tika paredzēts, ka rezultātus dalībvalstis izmantos savu pārvaldības un kontroles sistēmu izstrādei. Darba grupa, kurā ietilpa deviņas dalībvalstis (58), 2003.-2004. gadā veica paralēlas revīzijas, lai pārbaudītu, kā viņu valstīs piemērotas divas specifiskas normatīvās prasības (59) pārvaldības un kontroles sistēmām 2000.-2006. gada plānošanas periodā – prasība par pietiekamu revīzijas izsekojamību (7. pants) un par neatkarīgu darbību pārbaužu organizēšanu izlases kārtā (10.-12. pants).

| 5.38. | Viņu galveno secinājumu vidū bija šādi: |
| --- | --- |

5.38.

Viņu galveno secinājumu vidū bija šādi:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| — | vairumā valstu ir pietiekama regulā noteiktā revīzijas izsekojamība. Lai arī atsevišķu projektu pārbaudēs tika novērotas dažas nepilnības, tie galvenokārt bija atsevišķi pārkāpumi, nevis sistemātiskas nepilnības. Visnozīmīgākās atklātās nepilnības bija pilnīgas dokumentācijas trūkums par veiktajām pārbaudēm un formulējuma trūkums attiecībā uz atšķirību starp noteikumu pārkāpumiem un vienkāršām kļūdām, |
| --- | --- |

—

vairumā valstu ir pietiekama regulā noteiktā revīzijas izsekojamība. Lai arī atsevišķu projektu pārbaudēs tika novērotas dažas nepilnības, tie galvenokārt bija atsevišķi pārkāpumi, nevis sistemātiskas nepilnības. Visnozīmīgākās atklātās nepilnības bija pilnīgas dokumentācijas trūkums par veiktajām pārbaudēm un formulējuma trūkums attiecībā uz atšķirību starp noteikumu pārkāpumiem un vienkāršām kļūdām,

| — | Tiek grozīta Regula (EK) Nr. 1681/94 par ziņošanu par pārkāpumiem, lai sniegtu skaidru pārkāpuma definīciju. |
| --- | --- |

—

Tiek grozīta Regula (EK) Nr. 1681/94 par ziņošanu par pārkāpumiem, lai sniegtu skaidru pārkāpuma definīciju.

| — | vairumā valstu neatkarīgo izlases kārtā veikto pārbaužu veikšana un ziņošana par tām atbilda regulai. Ja tas tā nebija, darba grupa konstatēja, ka saistītās iestādes ir spērušas atbilstošus soļus, kas nodrošinātu, lai pieprasītās pārbaudes tiktu veiktas līdz plānošanas perioda beigām. Visās pārbaudītajās programmās tika garantēta pārbaužu veicēju struktūrvienību neatkarība. Tomēr pārbaužu īstenošana ir bijusi samērā lēna, |
| --- | --- |

—

vairumā valstu neatkarīgo izlases kārtā veikto pārbaužu veikšana un ziņošana par tām atbilda regulai. Ja tas tā nebija, darba grupa konstatēja, ka saistītās iestādes ir spērušas atbilstošus soļus, kas nodrošinātu, lai pieprasītās pārbaudes tiktu veiktas līdz plānošanas perioda beigām. Visās pārbaudītajās programmās tika garantēta pārbaužu veicēju struktūrvienību neatkarība. Tomēr pārbaužu īstenošana ir bijusi samērā lēna,

| — | Komisija piekrīt šim vērtējumam, kuru apstiprina pašas Komisijas revīzijas darbs. |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt šim vērtējumam, kuru apstiprina pašas Komisijas revīzijas darbs.

| — | tiesiskais regulējums atstāj vietu neskaidriem vai pat pretrunīgiem skaidrojumiem. Turklāt darba grupa pauda bažas par pieaugošo birokrātiju, īstenojot noteikumus 2000.-2006. gada plānošanas periodam, kā rezultātā pieaug personāla un citas izmaksas. |
| --- | --- |

—

tiesiskais regulējums atstāj vietu neskaidriem vai pat pretrunīgiem skaidrojumiem. Turklāt darba grupa pauda bažas par pieaugošo birokrātiju, īstenojot noteikumus 2000.-2006. gada plānošanas periodam, kā rezultātā pieaug personāla un citas izmaksas.

| — | Komisija atbild uz dalībvalstu jautājumiem par normatīvo prasību interpretāciju un sniedz norādījumus. Nākamajos norādījumos būs iekļautas piezīmes par 2000.-2006. gada programmu slēgšanu un apstiprināšanas funkciju. Kontroles satvara sīka īstenošana laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam attiecas uz dalībvalstīm. Stingrākas prasības var radīt papildu personāla un citas izmaksas, taču tām jābūt samērojamām ar ieguvumiem no labākas vispārējās vadības un kontroles. Daļu šo izdevumu var segt no tehniskās palīdzības finansējuma. |
| --- | --- |

—

Komisija atbild uz dalībvalstu jautājumiem par normatīvo prasību interpretāciju un sniedz norādījumus. Nākamajos norādījumos būs iekļautas piezīmes par 2000.-2006. gada programmu slēgšanu un apstiprināšanas funkciju. Kontroles satvara sīka īstenošana laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam attiecas uz dalībvalstīm. Stingrākas prasības var radīt papildu personāla un citas izmaksas, taču tām jābūt samērojamām ar ieguvumiem no labākas vispārējās vadības un kontroles. Daļu šo izdevumu var segt no tehniskās palīdzības finansējuma.

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas: labāka informācija, bet neatbilstīgas atrunas

| 5.39. | Palāta pārbaudīja informāciju, ko par 2004. gadu savos gada darbības pārskatos un ar tiem saistītajās deklarācijās sniedza strukturālo pasākumu ģenerāldirektori. Komisija atkal atzīst risku, ka dalībvalstīs nav pietiekami stingri ieviestas pārvaldības un kontroles sistēmas un tās negarantē, ka 2000.-2006. plānošanas periodam pakārtotās darbības ir likumīgas un pareizas. |
| --- | --- |

5.39.

Palāta pārbaudīja informāciju, ko par 2004. gadu savos gada darbības pārskatos un ar tiem saistītajās deklarācijās sniedza strukturālo pasākumu ģenerāldirektori. Komisija atkal atzīst risku, ka dalībvalstīs nav pietiekami stingri ieviestas pārvaldības un kontroles sistēmas un tās negarantē, ka 2000.-2006. plānošanas periodam pakārtotās darbības ir likumīgas un pareizas.

| 5.40. | ĢD REGIO ģenerāldirektors ziņo, ka viņam ir pamatota pārliecība par izdevumu likumību un pareizību. Viņš apstiprina divas atrunas, kas 2003. gadā formulētas par pārvaldības un kontroles sistēmām Grieķijā, proti, par ERAF un Kohēzijas fondu. ERAF gadījumā Grieķijā procedūru, kas kalpo par pamatu starpposma maksājumu apturēšanai, uzsāka 2004. gada decembrī. |
| --- | --- |

5.40.

ĢD REGIO ģenerāldirektors ziņo, ka viņam ir pamatota pārliecība par izdevumu likumību un pareizību. Viņš apstiprina divas atrunas, kas 2003. gadā formulētas par pārvaldības un kontroles sistēmām Grieķijā, proti, par ERAF un Kohēzijas fondu. ERAF gadījumā Grieķijā procedūru, kas kalpo par pamatu starpposma maksājumu apturēšanai, uzsāka 2004. gada decembrī.

| 5.41. | Attiecībā uz uzlabošanos salīdzinājumā ar pagājušo gadu, tika noteikts ĢD REGIO atrunu daudzums, jo īpaši attiecībā uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem. Atrunas pamatojas uz Komisijai iesniegtajām sistēmu aprakstu dokumentācijas pārbaudēm un uz dalībvalstīs veiktajām revīzijām. Jāatzīmē, ka ĢD REGIO 2004. gadā 2000.-2006. gada plānošanas periodā veica tikai astoņas sistēmas revīzijas (salīdzinājumā ar plānotajām 15) ar projektu ierobežotu detalizētu pārbaudi. |
| --- | --- |

5.41.

Attiecībā uz uzlabošanos salīdzinājumā ar pagājušo gadu, tika noteikts ĢD REGIO atrunu daudzums, jo īpaši attiecībā uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem. Atrunas pamatojas uz Komisijai iesniegtajām sistēmu aprakstu dokumentācijas pārbaudēm un uz dalībvalstīs veiktajām revīzijām. Jāatzīmē, ka ĢD REGIO 2004. gadā 2000.-2006. gada plānošanas periodā veica tikai astoņas sistēmas revīzijas (salīdzinājumā ar plānotajām 15) ar projektu ierobežotu detalizētu pārbaudi.

| 5.41. | Dažas Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta plānotās revīzijas 2000.-2006. gada programmām bija jāpārceļ uz 2005. gadu saistībā ar īpašu personāla trūkumu gada otrajā pusē un vajadzību koncentrēt resursus uz slēgšanas revīziju pabeigšanu 1994.-1999. gada programmām. Sistēmas revīzija 2000.-2006. gadam paredz atlasīta projektu parauga neatkarīgu pārbaudi revīzijās uz vietas, kas veicama 2005. gadā uzsāktās revīzijas otrajā posmā. Ģenerāldirektora apliecinājums attiecīgajā gadā nav balstīts tikai uz revīzijas darbu, kas veikts attiecīgajā gadā, bet uz ticamību, kas veidojusies iepriekšējo gadu revīzijas darba gaitā atbilstoši ģenerāldirektorāta revīzijas stratēģijai, kā arī uz dalībvalstu revīzijas nodrošināto ticamību. |
| --- | --- |

5.41.

Dažas Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta plānotās revīzijas 2000.-2006. gada programmām bija jāpārceļ uz 2005. gadu saistībā ar īpašu personāla trūkumu gada otrajā pusē un vajadzību koncentrēt resursus uz slēgšanas revīziju pabeigšanu 1994.-1999. gada programmām. Sistēmas revīzija 2000.-2006. gadam paredz atlasīta projektu parauga neatkarīgu pārbaudi revīzijās uz vietas, kas veicama 2005. gadā uzsāktās revīzijas otrajā posmā. Ģenerāldirektora apliecinājums attiecīgajā gadā nav balstīts tikai uz revīzijas darbu, kas veikts attiecīgajā gadā, bet uz ticamību, kas veidojusies iepriekšējo gadu revīzijas darba gaitā atbilstoši ģenerāldirektorāta revīzijas stratēģijai, kā arī uz dalībvalstu revīzijas nodrošināto ticamību.

| 5.42. | ĢD EMPL līdz 2004. gada beigām dalībvalstīs veiktās revīzijas aptver 70 % no kopējā ESF ieguldījuma programmās (ES 15, 2000.-2006. gada plānošanas periods). Tomēr ģenerāldirektorāta veiktās projektu pārbaudes bija nepietiekamas, lai atbalstītu par pārvaldes un kontroles sistēmu darbību izdarītos secinājumus. Ģenerāldirektorāta deklarācija ietver atrunu par tām pārvaldes un kontroles sistēmām, kurām tika konstatētas nopietnas nepilnības. Salīdzinājumā ar pagājušo gadu, šī konstatācija deklarācijā uzrāda uzlabošanos, lai arī nav noteikts tās lielums. |
| --- | --- |

5.42.

ĢD EMPL līdz 2004. gada beigām dalībvalstīs veiktās revīzijas aptver 70 % no kopējā ESF ieguldījuma programmās (ES 15, 2000.-2006. gada plānošanas periods). Tomēr ģenerāldirektorāta veiktās projektu pārbaudes bija nepietiekamas, lai atbalstītu par pārvaldes un kontroles sistēmu darbību izdarītos secinājumus. Ģenerāldirektorāta deklarācija ietver atrunu par tām pārvaldes un kontroles sistēmām, kurām tika konstatētas nopietnas nepilnības. Salīdzinājumā ar pagājušo gadu, šī konstatācija deklarācijā uzrāda uzlabošanos, lai arī nav noteikts tās lielums.

| 5.42. | Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta sistēmas revīzijas sistemātiski aptver arī liela projektu dokumentu skaita pārbaudi atbildīgo iestāžu līmenī. Šīs pārbaudes dod iespēju veidot precīzu viedokli par to, kā tiek pieņemti lēmumi par projektu apstiprināšanu, un to, kā tiek analizētas un pārbaudītas izdevumu deklarācijas. Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta revīzijas metodoloģija ir vērsta uz pieejamo resursu efektīvu izmantošanu un viedokļa veidošanu par maksimālo sistēmu skaitu, kas ietver lielu skaitu projektu.
  Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta veiktās revīzijas derīgumu apliecina tas, ka dalībvalstis ir veikušas prasītos sistēmu uzlabojumus un ka ir izdarītas ievērojamas finanšu korekcijas (ko katru reizi pēc vajadzības ir veikušas pašas dalībvalstis vai Komisija); tas ir palielinājis ticamības pakāpi. Tādējādi laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam, neņemot vērā veiktās procedūras, korekcijas ietvēra 266 miljonus EUR. |
| --- | --- |

5.42.

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta sistēmas revīzijas sistemātiski aptver arī liela projektu dokumentu skaita pārbaudi atbildīgo iestāžu līmenī. Šīs pārbaudes dod iespēju veidot precīzu viedokli par to, kā tiek pieņemti lēmumi par projektu apstiprināšanu, un to, kā tiek analizētas un pārbaudītas izdevumu deklarācijas. Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta revīzijas metodoloģija ir vērsta uz pieejamo resursu efektīvu izmantošanu un viedokļa veidošanu par maksimālo sistēmu skaitu, kas ietver lielu skaitu projektu.

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta veiktās revīzijas derīgumu apliecina tas, ka dalībvalstis ir veikušas prasītos sistēmu uzlabojumus un ka ir izdarītas ievērojamas finanšu korekcijas (ko katru reizi pēc vajadzības ir veikušas pašas dalībvalstis vai Komisija); tas ir palielinājis ticamības pakāpi. Tādējādi laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam, neņemot vērā veiktās procedūras, korekcijas ietvēra 266 miljonus EUR.

Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts savā gada deklarācijā norādīja, cik grūti ir bijis noteikt finansiālās ietekmes apmēru atrunām saistībā ar sistēmas nepilnībām dalībvalstīs. Tomēr Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm (K(2001) 476), uzskata, ka sistēmu revīzijās atklātās nepilnības norāda uz maksimālo iespējamo risku 261 miljonu EUR apmērā, proti, 3,4 % maksājumu, kas 2004. gadā veikti saskaņā ar ESF. Pēc apstrīdēšanas procedūrām ar dalībvalstīm var pieņemt oficiālus lēmumus par apturēšanu un/vai finanšu korekciju. Vairākos gadījumos dalībvalsts ir uzlabojusi savas sistēmas un/vai pati izdarījusi vajadzīgās finanšu korekcijas. Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta atklāto sistēmas nepilnību un veikto korekcijas pasākumu dēļ ģenerāldirektors saglabāja atrunas savā deklarācijā.

| 5.43. | ĢD FISH gada darbības pārskatos salīdzinājumā ar pagājušajiem gadiem Palāta atzīmēja uzlabošanos saistībā ar sniegtās informācijas detalizētību un skaidrību. Tomēr pārskatā nav iekļauta pilnīga informācija par to darbību stāvokli, par kurām tika pieprasīts izpildīt Palātas un ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas nodaļas dotos ieteikumus. |
| --- | --- |

5.43.

ĢD FISH gada darbības pārskatos salīdzinājumā ar pagājušajiem gadiem Palāta atzīmēja uzlabošanos saistībā ar sniegtās informācijas detalizētību un skaidrību. Tomēr pārskatā nav iekļauta pilnīga informācija par to darbību stāvokli, par kurām tika pieprasīts izpildīt Palātas un ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas nodaļas dotos ieteikumus.

| 5.43. | Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts atzīst Palātas novērojumus un ņems tos vērā, lai uzlabotu savus turpmākos gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

5.43.

Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts atzīst Palātas novērojumus un ņems tos vērā, lai uzlabotu savus turpmākos gada darbības pārskatus.

| 5.44. | ĢD AGRI 2004. gadā ir saglabājis atrunu par ELVGF Virzības nodaļu 2000.-2006. gadam, kura bija formulēta arī 2003. gadā. Lai arī ģenerāldirektorāts progresēja to jautājumu risināšanā, kuri bija sākotnējās atrunas pamatā, un vairs nav vispārējas atrunas par ELVGF Virzības nodaļas izdevumiem, joprojām noteiktam skaitam programmu ir nepietiekams pamats pārliecībai par izdevumiem 2004. gadā. Ģenerāldirektora ziņojums sniedz skaidru norādi par to izdevumu apjomu, uz kuru attiecas atruna. |
| --- | --- |

5.44.

ĢD AGRI 2004. gadā ir saglabājis atrunu par ELVGF Virzības nodaļu 2000.-2006. gadam, kura bija formulēta arī 2003. gadā. Lai arī ģenerāldirektorāts progresēja to jautājumu risināšanā, kuri bija sākotnējās atrunas pamatā, un vairs nav vispārējas atrunas par ELVGF Virzības nodaļas izdevumiem, joprojām noteiktam skaitam programmu ir nepietiekams pamats pārliecībai par izdevumiem 2004. gadā. Ģenerāldirektora ziņojums sniedz skaidru norādi par to izdevumu apjomu, uz kuru attiecas atruna.

| 5.45. | Līdzīgi kā 2003. gadā strukturālo pasākumu ģenerāldirektori nav veikuši atrunas par 1994.-1999. gada plānošanas periodu (60), lai gan, piemēram, ĢD REGIO veiktās ex-post revīzijas par šo periodu uzrāda ievērojamu kļūdu līmeni deviņās dalībvalstīs (5.34. punkts). |
| --- | --- |

5.45.

Līdzīgi kā 2003. gadā strukturālo pasākumu ģenerāldirektori nav veikuši atrunas par 1994.-1999. gada plānošanas periodu (60), lai gan, piemēram, ĢD REGIO veiktās ex-post revīzijas par šo periodu uzrāda ievērojamu kļūdu līmeni deviņās dalībvalstīs (5.34. punkts).

| 5.45. | Komisija uzskata, ka atrunas neesamība ir pamatota, ņemot vērā ģenerāldirektorātos piemērotās stingrās procedūras un slēgšanas revīzijas, kuras ir veiktas un kuras veic, lai pārbaudītu noslēguma pārskatu ticamību. Ja pēc kontroles pasākumu pabeigšanas attiecībā uz revīzijas secinājumiem dalībvalstīs tiek atklātas būtiskas kļūdas, attiecīgajām programmām piemēro finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.45.

Komisija uzskata, ka atrunas neesamība ir pamatota, ņemot vērā ģenerāldirektorātos piemērotās stingrās procedūras un slēgšanas revīzijas, kuras ir veiktas un kuras veic, lai pārbaudītu noslēguma pārskatu ticamību. Ja pēc kontroles pasākumu pabeigšanas attiecībā uz revīzijas secinājumiem dalībvalstīs tiek atklātas būtiskas kļūdas, attiecīgajām programmām piemēro finanšu korekcijas.

Iepriekš formulēto Ticamības deklarāciju apsvērumu pēcpārbaude: Komisijai jāveic turpmāka darbība

| 5.46. | Palāta pārskatīja Komisijas veikto darbību attiecībā uz apsvērumiem, kas veikti saistībā ar nesenajiem īpašajiem izvērtējumiem Ticamības deklarācijas sagatavošanā. Norādījumi turpmākai rīcībai, kas tiek prasīta no Komisijas attiecībā uz Palātas veiktajiem galvenajiem apsvērumiem, ir sniegti
  2. pielikumā
  . Attiecībā uz specifiskām problēmām, kuras konstatētas, Palātai pārbaudot projektus, Komisija kopumā ir apmierinoši veikusi turpmāku rīcību, tomēr dažos gadījumos ir bijuši nopietni kavējumi, pieņemot galīgo nostāju vai uzsākot nepieciešamās līdzekļu piedziņas procedūras (61). Viens no šiem gadījumiem attiecas uz Palātas konstatējumu tās Ticamības deklarācijā 1998. gadam. |
| --- | --- |

5.46.

Palāta pārskatīja Komisijas veikto darbību attiecībā uz apsvērumiem, kas veikti saistībā ar nesenajiem īpašajiem izvērtējumiem Ticamības deklarācijas sagatavošanā. Norādījumi turpmākai rīcībai, kas tiek prasīta no Komisijas attiecībā uz Palātas veiktajiem galvenajiem apsvērumiem, ir sniegti
  2. pielikumā
  . Attiecībā uz specifiskām problēmām, kuras konstatētas, Palātai pārbaudot projektus, Komisija kopumā ir apmierinoši veikusi turpmāku rīcību, tomēr dažos gadījumos ir bijuši nopietni kavējumi, pieņemot galīgo nostāju vai uzsākot nepieciešamās līdzekļu piedziņas procedūras (61). Viens no šiem gadījumiem attiecas uz Palātas konstatējumu tās Ticamības deklarācijā 1998. gadam.

| 5.46. | Komisija 2. pielikumā sniedz sīki izstrādātas atbildes uz Palātas novērojumiem attiecībā uz Komisijas veiktajiem kontroles pasākumiem pēc iepriekšējiem vispārīgajiem novērojumiem.
  Situācija attiecībā uz kontroles pasākumiem atsevišķos Palātas revīzijās atklātos kļūdu gadījumos iepriekšējo gadu DAS ir šāda. Attiecībā uz gadījumu, kas minēts 1998. gada Ticamības deklarācijā, dalībvalsts bija iepriekš norādījusi, ka prasītie pasākumi ir veikti un ka Komisija to ir pārbaudījusi, galīgi noslēdzot programmu 2004. gadā, lai noslēgtu šo lietu. Par pārējiem 3 gadījumiem, kas attiecas uz ERAF, Komisija ir darījusi zināmu savu nostāju, un to slēgšana būs atkarīga no tā, vai dalībvalsts veic pienācīgos pasākumus, kas savukārt noteiks, vai ir vajadzīgs lēmums par finanšu korekciju.
  Attiecībā uz OP 94IT16002 – Itālija (Sardīnija) notiek procedūra saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4253/88 24. pantu. |
| --- | --- |

5.46.

Komisija 2. pielikumā sniedz sīki izstrādātas atbildes uz Palātas novērojumiem attiecībā uz Komisijas veiktajiem kontroles pasākumiem pēc iepriekšējiem vispārīgajiem novērojumiem.

Situācija attiecībā uz kontroles pasākumiem atsevišķos Palātas revīzijās atklātos kļūdu gadījumos iepriekšējo gadu DAS ir šāda. Attiecībā uz gadījumu, kas minēts 1998. gada Ticamības deklarācijā, dalībvalsts bija iepriekš norādījusi, ka prasītie pasākumi ir veikti un ka Komisija to ir pārbaudījusi, galīgi noslēdzot programmu 2004. gadā, lai noslēgtu šo lietu. Par pārējiem 3 gadījumiem, kas attiecas uz ERAF, Komisija ir darījusi zināmu savu nostāju, un to slēgšana būs atkarīga no tā, vai dalībvalsts veic pienācīgos pasākumus, kas savukārt noteiks, vai ir vajadzīgs lēmums par finanšu korekciju.

Attiecībā uz OP 94IT16002 – Itālija (Sardīnija) notiek procedūra saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4253/88 24. pantu.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 5.47. | Komisija ir turpinājusi savus centienus uzlabot tās iekšējās kontroles vidi, tomēr iekšējās kontroles standartu piemērošanā vēl vajadzīgi turpmāki pasākumi (sk. 5.14.-5.18. punktu). |
| --- | --- |

5.47.

Komisija ir turpinājusi savus centienus uzlabot tās iekšējās kontroles vidi, tomēr iekšējās kontroles standartu piemērošanā vēl vajadzīgi turpmāki pasākumi (sk. 5.14.-5.18. punktu).

| 5.47. | Komisija veic pasākumus, lai vajadzības gadījumā uzlabotu efektivitāti. |
| --- | --- |

5.47.

Komisija veic pasākumus, lai vajadzības gadījumā uzlabotu efektivitāti.

| 5.48. | Palāta konstatēja dažas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās visās programmās, kas bija atlasītas revīzijas paraugā par 1994.-1999. gadu un 2000.-2006. gadu. Attiecībā uz 2000.-2006. gadu līdzīgi kā pārskatā par iepriekšējo gadu Palātas konstatējumi šogad atkal norāda uz to, ka vairumam pārbaudīto sistēmu vajadzīga dažāda veida pilnveidošana, lai pilnībā atbilstu normatīvajām pamatprasībām par efektīvām pastāvīgajām pārvaldības pārbaudēm un/vai neatkarīgām darbību pārbaudēm izlases kārtā (62). Palāta konstatēja arī daudz kļūdu, pārbaudot to izdevumu likumību un pareizību, kas bija iekļauti deklarācijās, pamatojoties uz kurām Komisija veica maksājumus 2004. gadā (sk. 5.19.-5.27. un 5.35.-5.36. punktu). |
| --- | --- |

5.48.

Palāta konstatēja dažas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās visās programmās, kas bija atlasītas revīzijas paraugā par 1994.-1999. gadu un 2000.-2006. gadu. Attiecībā uz 2000.-2006. gadu līdzīgi kā pārskatā par iepriekšējo gadu Palātas konstatējumi šogad atkal norāda uz to, ka vairumam pārbaudīto sistēmu vajadzīga dažāda veida pilnveidošana, lai pilnībā atbilstu normatīvajām pamatprasībām par efektīvām pastāvīgajām pārvaldības pārbaudēm un/vai neatkarīgām darbību pārbaudēm izlases kārtā (62). Palāta konstatēja arī daudz kļūdu, pārbaudot to izdevumu likumību un pareizību, kas bija iekļauti deklarācijās, pamatojoties uz kurām Komisija veica maksājumus 2004. gadā (sk. 5.19.-5.27. un 5.35.-5.36. punktu).

| 5.48. | Struktūrfondu ģenerāldirektorāti ir piedāvājuši risinājumu sistēmu nepilnībām dalībvalstīs laikposmā no 1994. gada līdz 1999. gadam, izstrādājot atbilstošas stratēģijas programmu slēgšanai un jo īpaši izskatot neatkarīgu struktūru izdotus slēgšanas pārskatus. Komisijas revīzijas stratēģija 2000.-2006. gadam ir vērsta uz kontroles sistēmu galveno elementu efektīvu darbības pārbaudi dalībvalstīs. Dažās programmās un reģionos ir konstatētas arī nepilnības ikdienas vadības pārbaudēs un neatkarīgu revīziju aizkavēšanās. Piemēram, no 103 ESF programmām, kurām revīzija veikta ES-15, 49 ir izstrādāti ieteikumi par vadības pārbaužu īstenošanu. Šādos gadījumos Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu to, ka valstu iestādes īsteno rīcības plānus problēmu novēršanai, tostarp izslēdzot jau deklarētos nelikumīgos izdevumus, ja tas ir pamatoti. Komisija izmanto savas pilnvaras, lai vajadzības gadījumā apturētu maksājumus un izdarītu korekcijas. Komisija, pamatojoties uz tās revīzijas darbu, 2005. gadā izdos paziņojumu par vadības pārbaužu labu praksi, lai turpmāk veicinātu šīs nozīmīgās kontroles sistēmas efektivitāti. |
| --- | --- |

5.48.

Struktūrfondu ģenerāldirektorāti ir piedāvājuši risinājumu sistēmu nepilnībām dalībvalstīs laikposmā no 1994. gada līdz 1999. gadam, izstrādājot atbilstošas stratēģijas programmu slēgšanai un jo īpaši izskatot neatkarīgu struktūru izdotus slēgšanas pārskatus. Komisijas revīzijas stratēģija 2000.-2006. gadam ir vērsta uz kontroles sistēmu galveno elementu efektīvu darbības pārbaudi dalībvalstīs. Dažās programmās un reģionos ir konstatētas arī nepilnības ikdienas vadības pārbaudēs un neatkarīgu revīziju aizkavēšanās. Piemēram, no 103 ESF programmām, kurām revīzija veikta ES-15, 49 ir izstrādāti ieteikumi par vadības pārbaužu īstenošanu. Šādos gadījumos Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu to, ka valstu iestādes īsteno rīcības plānus problēmu novēršanai, tostarp izslēdzot jau deklarētos nelikumīgos izdevumus, ja tas ir pamatoti. Komisija izmanto savas pilnvaras, lai vajadzības gadījumā apturētu maksājumus un izdarītu korekcijas. Komisija, pamatojoties uz tās revīzijas darbu, 2005. gadā izdos paziņojumu par vadības pārbaužu labu praksi, lai turpmāk veicinātu šīs nozīmīgās kontroles sistēmas efektivitāti.

| 5.49. | Strukturālo fondu programmu un Kohēzijas fonda projektu slēgšana 1994.-1999. gada plānošanas periodā ir bijis garš un darbietilpīgs process, kas 2004. gada beigās vēl nebija pabeigts. Dalībvalstis lēni atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem, bet arī Komisija dažos gadījumos nerīkojās savlaicīgi. Palāta konstatēja, ka Komisija dažas programmas slēgusi, lai gan dalībvalstu iesniegtajos noslēguma pārskatos bija nepilnīga informācija (sk. 5.28.-5.34. punktu). |
| --- | --- |

5.49.

Strukturālo fondu programmu un Kohēzijas fonda projektu slēgšana 1994.-1999. gada plānošanas periodā ir bijis garš un darbietilpīgs process, kas 2004. gada beigās vēl nebija pabeigts. Dalībvalstis lēni atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem, bet arī Komisija dažos gadījumos nerīkojās savlaicīgi. Palāta konstatēja, ka Komisija dažas programmas slēgusi, lai gan dalībvalstu iesniegtajos noslēguma pārskatos bija nepilnīga informācija (sk. 5.28.-5.34. punktu).

| 5.49. | Komisija uzskata, ka slēgšanas process kopumā ir veikts labi, ja neņem vērā dažas aizkavēšanās. Slēgšanas dokumentu un pārējo slēgšanas stratēģijas elementu rūpīga pārbaude ir samazinājusi nelikumīgu galīgo maksājumu risku. Iegūtā pieredze Komisijai un dalībvalstīm būs noderīga pašreizējā posma programmu slēgšanā. Nepilnības ir jāaplūko kopsakarā ar lielo skaitu programmu, kas jāslēdz, un procesa sarežģītību. |
| --- | --- |

5.49.

Komisija uzskata, ka slēgšanas process kopumā ir veikts labi, ja neņem vērā dažas aizkavēšanās. Slēgšanas dokumentu un pārējo slēgšanas stratēģijas elementu rūpīga pārbaude ir samazinājusi nelikumīgu galīgo maksājumu risku. Iegūtā pieredze Komisijai un dalībvalstīm būs noderīga pašreizējā posma programmu slēgšanā. Nepilnības ir jāaplūko kopsakarā ar lielo skaitu programmu, kas jāslēdz, un procesa sarežģītību.

| 5.50. | Lai gan informācijā, kas sniegta strukturālo pasākumu ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, ir uzlabojusies, tomēr vajadzīgi papildu centieni tās uzlabošanā, jo īpaši attiecībā uz atrunu apjomu un ietekmi (sk. 5.39.-5.45. punktu). |
| --- | --- |

5.50.

Lai gan informācijā, kas sniegta strukturālo pasākumu ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, ir uzlabojusies, tomēr vajadzīgi papildu centieni tās uzlabošanā, jo īpaši attiecībā uz atrunu apjomu un ietekmi (sk. 5.39.-5.45. punktu).

| 5.50. | Attiecīgie ģenerāldirektorāti sadarbojas, lai izstrādātu saskaņotāku un pienācīgi dokumentētu pieeju rezervēm. |
| --- | --- |

5.50.

Attiecīgie ģenerāldirektorāti sadarbojas, lai izstrādātu saskaņotāku un pienācīgi dokumentētu pieeju rezervēm.

| 5.51. | Komisijas darbība, veicot Palātas veikto apsvērumu pēcpārbaudi, kopumā bijusi apmierinoša, lai gan novēroti daži kavējumi (sk. 5.46. punktu). |
| --- | --- |

5.51.

Komisijas darbība, veicot Palātas veikto apsvērumu pēcpārbaudi, kopumā bijusi apmierinoša, lai gan novēroti daži kavējumi (sk. 5.46. punktu).

Ieteikumi

| 5.52. | Tā kā strukturālie pasākumi ir joma, kurā pastāv dalīta pārvaldība, tad Komisijai un dalībvalstīm kopīgi jācenšas veikt vajadzīgos pārvaldības un kontroles uzlabojumus. Komisijai kopā ar dalībvalstīm jo īpaši: |
| --- | --- |

5.52.

Tā kā strukturālie pasākumi ir joma, kurā pastāv dalīta pārvaldība, tad Komisijai un dalībvalstīm kopīgi jācenšas veikt vajadzīgos pārvaldības un kontroles uzlabojumus. Komisijai kopā ar dalībvalstīm jo īpaši:

| 5.52. | Komisija 2005. gada 15. jūnijā apstiprināja paziņojumu par “Kopienas integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu”, kura mērķis ir konstatēt jebkādas nepilnības pašreizējās un turpmākajās normatīvajās prasībās un pasākumos, kas nepieciešami, lai jo īpaši padarītu efektīvākas vadības un kontroles sistēmas dalītai vadībai. Šo plānu 2005. gada rudenī pārrunās ar iestādi, kura atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, lai panāktu “kopēju izpratni” par vajadzīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

5.52.

Komisija 2005. gada 15. jūnijā apstiprināja paziņojumu par “Kopienas integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu”, kura mērķis ir konstatēt jebkādas nepilnības pašreizējās un turpmākajās normatīvajās prasībās un pasākumos, kas nepieciešami, lai jo īpaši padarītu efektīvākas vadības un kontroles sistēmas dalītai vadībai. Šo plānu 2005. gada rudenī pārrunās ar iestādi, kura atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, lai panāktu “kopēju izpratni” par vajadzīgajiem pasākumiem.

| — | jānodrošina stingrāka pieeja, pārbaudot izdevumu likumību un pareizību. Jo īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai stingri tiktu īstenotas tiešas pārbaudes – pastāvīgās pārvaldības pārbaudes, |
| --- | --- |

—

jānodrošina stingrāka pieeja, pārbaudot izdevumu likumību un pareizību. Jo īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai stingri tiktu īstenotas tiešas pārbaudes – pastāvīgās pārvaldības pārbaudes,

| — | Komisijas revīzijas darbs tiek vērsts uz šo būtisko elementu valstu sistēmās. Tas attiecas uz piedāvāto labas prakses izstrādāšanu šajā jomā (skatīt 5.48. punktu). |
| --- | --- |

—

Komisijas revīzijas darbs tiek vērsts uz šo būtisko elementu valstu sistēmās. Tas attiecas uz piedāvāto labas prakses izstrādāšanu šajā jomā (skatīt 5.48. punktu).

| — | jānodrošina, ka mācība, kas gūta no 1994.-1999. gada programmu slēgšanas, tiktu izmantota 2000.-2006. gada un turpmākajos posmos. Dalībvalstīm tādēļ jānodrošina atbilstošu slēgšanas dokumentu savlaicīga iesniegšana, kā arī jānodrošina, ka strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti izmanto saskaņotu un efektīvu pieeju galīgo maksājumu pieprasījumu pārbaudei. |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka mācība, kas gūta no 1994.-1999. gada programmu slēgšanas, tiktu izmantota 2000.-2006. gada un turpmākajos posmos. Dalībvalstīm tādēļ jānodrošina atbilstošu slēgšanas dokumentu savlaicīga iesniegšana, kā arī jānodrošina, ka strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti izmanto saskaņotu un efektīvu pieeju galīgo maksājumu pieprasījumu pārbaudei.

| — | Komisija piekrīt, ka vēl ir vajadzīga pieredze, un ar šādu mērķi izdod norādījumus par slēgšanu 2000.-2006. gada laikposmā. Tomēr 1994.-1999. gada programmu slēgšanas procesu ģenerāldirektorāti savā starpā cieši koordinēja. Tas ir pieminēts tās atbildē 5.49. punktā. |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt, ka vēl ir vajadzīga pieredze, un ar šādu mērķi izdod norādījumus par slēgšanu 2000.-2006. gada laikposmā. Tomēr 1994.-1999. gada programmu slēgšanas procesu ģenerāldirektorāti savā starpā cieši koordinēja. Tas ir pieminēts tās atbildē 5.49. punktā.

| 5.53. | Komisijai arī turpmāk jāpieliek pūliņi, lai uzlabotu savu pārraudzības pienākumu efektīvu izpildi. Tās spēju pienācīgi pārraudzīt strukturālo pasākumu izdevumus varētu paaugstināt, palielinot saskaņotību starp atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem pārvaldības un kontroles jautājumos. |
| --- | --- |

5.53.

Komisijai arī turpmāk jāpieliek pūliņi, lai uzlabotu savu pārraudzības pienākumu efektīvu izpildi. Tās spēju pienācīgi pārraudzīt strukturālo pasākumu izdevumus varētu paaugstināt, palielinot saskaņotību starp atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem pārvaldības un kontroles jautājumos.

| 5.53. | Komisija pēdējos gados ir panākusi ievērojamu progresu vadības un kontroles jautājumu koordinēšanā pašā Komisijā un ar dalībvalstīm, ko tā turpinās attīstīt. Piemēram, ir izstrādāta vienota revīzijas stratēģija struktūrfondu ģenerāldirektorātiem 2005. gadam, tiek veiktas kopīgas revīzijas jaunajās dalībvalstīs, un ir uzlabojusies gada kontroles ziņojumu kvalitāte un savlaicīgums. Visi šie pasākumi veicina vienotas revīzijas pieejas attīstību. |
| --- | --- |

5.53.

Komisija pēdējos gados ir panākusi ievērojamu progresu vadības un kontroles jautājumu koordinēšanā pašā Komisijā un ar dalībvalstīm, ko tā turpinās attīstīt. Piemēram, ir izstrādāta vienota revīzijas stratēģija struktūrfondu ģenerāldirektorātiem 2005. gadam, tiek veiktas kopīgas revīzijas jaunajās dalībvalstīs, un ir uzlabojusies gada kontroles ziņojumu kvalitāte un savlaicīgums. Visi šie pasākumi veicina vienotas revīzijas pieejas attīstību.

| 5.54. | Palāta atzīmē, ka Komisija 2004. gadā ir izstrādājusi priekšlikumus jaunām pamatregulām 2007.-2013. gada plānošanas periodam. Palāta ir devusi atzinumu par šiem priekšlikumiem (63). Regulu un sīki izstrādātas īstenošanas kārtības pieņemšana attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām pirms programmas sākuma (kas netika darīts 1994.-1999. g. un 2000.-2006. gada programmu gadījumā) dotu iespēju nodrošināt, ka sistēmas ir izveidotas un pārbaudītas pirms programmu apstiprināšanas un izdevumu plānošanas. |
| --- | --- |

5.54.

Palāta atzīmē, ka Komisija 2004. gadā ir izstrādājusi priekšlikumus jaunām pamatregulām 2007.-2013. gada plānošanas periodam. Palāta ir devusi atzinumu par šiem priekšlikumiem (63). Regulu un sīki izstrādātas īstenošanas kārtības pieņemšana attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām pirms programmas sākuma (kas netika darīts 1994.-1999. g. un 2000.-2006. gada programmu gadījumā) dotu iespēju nodrošināt, ka sistēmas ir izveidotas un pārbaudītas pirms programmu apstiprināšanas un izdevumu plānošanas.

| 5.54. | Komisija 2004. gada jūlijā iesniedza priekšlikumus Padomes regulām par struktūrfondiem un kohēzijas fondu, lai nodrošinātu to, ka jaunā struktūra ir savlaicīgi ieviesta līdz nākamā perioda sākumam. Dalībvalstis jau ir iepazīstinātas ar Komisijas regulas projektu, taču to nevar pieņemt, pirms nav pieņemta vispārējā Padomes regula. |
| --- | --- |

5.54.

Komisija 2004. gada jūlijā iesniedza priekšlikumus Padomes regulām par struktūrfondiem un kohēzijas fondu, lai nodrošinātu to, ka jaunā struktūra ir savlaicīgi ieviesta līdz nākamā perioda sākumam. Dalībvalstis jau ir iepazīstinātas ar Komisijas regulas projektu, taču to nevar pieņemt, pirms nav pieņemta vispārējā Padomes regula.

Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmas īstenošana: Komisija ir atklājusi trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās

| 5.55. | Palāta veica pārbaudi par pirmspievienošanās programmas ISPA ieviešanu. Pārbaude tika veikta Komisijā. Komisijas maksājumu pārvaldība tika pārbaudīta, pamatojoties uz Komisijas veikto pārbaužu vērtējumu un kandidātvalstu iesniegtajām maksājumu izdevumu deklarācijām attiecībā uz astoņiem atlasītajiem maksājumiem 2004. gadā (pieci maksājumi Bulgārijai un trīs maksājumi Rumānijai). Palātas pārbaude nedeva iemeslu īpašiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

5.55.

Palāta veica pārbaudi par pirmspievienošanās programmas ISPA ieviešanu. Pārbaude tika veikta Komisijā. Komisijas maksājumu pārvaldība tika pārbaudīta, pamatojoties uz Komisijas veikto pārbaužu vērtējumu un kandidātvalstu iesniegtajām maksājumu izdevumu deklarācijām attiecībā uz astoņiem atlasītajiem maksājumiem 2004. gadā (pieci maksājumi Bulgārijai un trīs maksājumi Rumānijai). Palātas pārbaude nedeva iemeslu īpašiem apsvērumiem.

| 5.56. | Palāta atzīmē, ka Komisija 2004. gadā vairākas reizes pārtrauca maksājumus Rumānijai un ka būtisku trūkumu dēļ pārvaldības un kontroles sistēmu uzbūvē un darbībā ģenerāldirektorāts saglabāja 2003. gadā formulēto atrunu par Rumāniju |
| --- | --- |

5.56.

Palāta atzīmē, ka Komisija 2004. gadā vairākas reizes pārtrauca maksājumus Rumānijai un ka būtisku trūkumu dēļ pārvaldības un kontroles sistēmu uzbūvē un darbībā ģenerāldirektorāts saglabāja 2003. gadā formulēto atrunu par Rumāniju

APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE SAISTĪBĀ AR ĪPAŠO ZIŅOJUMU Nr. 3/2002 PAR KOPIENAS NODARBINĀTĪBAS INICIATĪVU – INTEGRA

| 5.57. | Palātas īpašajā ziņojumā ir aplūkota pārvaldības procesa efektivitāte, proti, projektu noteikšana un atlase, kā arī uzraudzība, vērtēšana un informācijas izplatīšana saistībā ar Kopienas iniciatīvu Integra. |
| --- | --- |

5.57.

Palātas īpašajā ziņojumā ir aplūkota pārvaldības procesa efektivitāte, proti, projektu noteikšana un atlase, kā arī uzraudzība, vērtēšana un informācijas izplatīšana saistībā ar Kopienas iniciatīvu Integra.

| 5.58. | Palātas ziņojumā galvenais secinājums bija tāds, ka vērtēšanā un uzraudzībā pastāv sistemātiskas nepilnības. Rezultātā nebija iespējams noteikt pakāpi, līdz kurai Integra iniciatīva bija devusi jaunas zināšanas attiecībā uz cīņu pret izslēgšanu no darba tirgus, un vai šīs zināšanas tikušas efektīvi izplatītas politisko lēmumu pieņēmējiem. |
| --- | --- |

5.58.

Palātas ziņojumā galvenais secinājums bija tāds, ka vērtēšanā un uzraudzībā pastāv sistemātiskas nepilnības. Rezultātā nebija iespējams noteikt pakāpi, līdz kurai Integra iniciatīva bija devusi jaunas zināšanas attiecībā uz cīņu pret izslēgšanu no darba tirgus, un vai šīs zināšanas tikušas efektīvi izplatītas politisko lēmumu pieņēmējiem.

| 5.58. | Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu eksperimentālu programmu kā, piemēram, Integra, uzraudzību un novērtēšanu. Programmai Equal, kas ir turpinājums programmai Integra, ir izstrādāti saskaņoti novērtēšanas un uzraudzības kritēriji, tostarp kontroles pasākumi, iesaistot nozaru tīklus un grupas, lai jo īpaši apstiprinātu programmas rezultātus. Komisija un dalībvalstis ir vienojušās par skaidru un izpildāmu novērtēšanas grafiku, lai nodrošinātu vajadzīgos rezultātus pareizā laikā, kā arī šo rezultātu nodošanu galvenajām personām, kuras ir atbildīgas par politikas veidošanu attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

5.58.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu eksperimentālu programmu kā, piemēram, Integra, uzraudzību un novērtēšanu. Programmai Equal, kas ir turpinājums programmai Integra, ir izstrādāti saskaņoti novērtēšanas un uzraudzības kritēriji, tostarp kontroles pasākumi, iesaistot nozaru tīklus un grupas, lai jo īpaši apstiprinātu programmas rezultātus. Komisija un dalībvalstis ir vienojušās par skaidru un izpildāmu novērtēšanas grafiku, lai nodrošinātu vajadzīgos rezultātus pareizā laikā, kā arī šo rezultātu nodošanu galvenajām personām, kuras ir atbildīgas par politikas veidošanu attiecīgajās nozarēs.

| 5.59. | Gala novērtējuma ziņojums par Integra, kas tika publicēts 2003. gadā, apstiprināja Palātas iegūtos datus par nepilnībām programmas novērtējuma struktūrās un pienācīga atgriezeniskās saites mehānisma trūkumu. Saskaņā ar novērtējumu šīs nepilnības radīja iespējamu informētības zudumu, jo informācija tika nodota no vienas īstenošanas organizācijas otrai. |
| --- | --- |

5.59.

Gala novērtējuma ziņojums par Integra, kas tika publicēts 2003. gadā, apstiprināja Palātas iegūtos datus par nepilnībām programmas novērtējuma struktūrās un pienācīga atgriezeniskās saites mehānisma trūkumu. Saskaņā ar novērtējumu šīs nepilnības radīja iespējamu informētības zudumu, jo informācija tika nodota no vienas īstenošanas organizācijas otrai.

| 5.59. | Komisija, īstenojot nepārtrauktas atgriezeniskas informācijas, uzraudzības un novērtēšanas procedūras attiecībā uz struktūrfondu programmu izpildi, ir apzinājusies nepilnības Integra struktūrā jau pirms tās darbības beigām. Izstrādājot Kopienas iniciatīvu Equal (2000.-2006.), Komisija bija centusies uzlabot jomas, kuras iepriekšējās programmās tika atzītas par vājām. Equal iniciatīvas struktūra ietver prasību dalībvalstīm aprakstīt no Employment programmas gūto pieredzi. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija, īstenojot nepārtrauktas atgriezeniskas informācijas, uzraudzības un novērtēšanas procedūras attiecībā uz struktūrfondu programmu izpildi, ir apzinājusies nepilnības Integra struktūrā jau pirms tās darbības beigām. Izstrādājot Kopienas iniciatīvu Equal (2000.-2006.), Komisija bija centusies uzlabot jomas, kuras iepriekšējās programmās tika atzītas par vājām. Equal iniciatīvas struktūra ietver prasību dalībvalstīm aprakstīt no Employment programmas gūto pieredzi.

APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE SAISTĪBĀ AR ĪPAŠO ZIŅOJUMU Nr. 4/2002 PAR VIETĒJIEM NODARBINĀTĪBAS PASĀKUMIEM

| 5.60. | Palātas īpašajā ziņojumā ir aplūkota Komisijas ES politikas pārvaldība attiecībā uz vietējās nodarbinātības izveidi un novatorisko pasākumu finansiālā pārvaldību nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

5.60.

Palātas īpašajā ziņojumā ir aplūkota Komisijas ES politikas pārvaldība attiecībā uz vietējās nodarbinātības izveidi un novatorisko pasākumu finansiālā pārvaldību nodarbinātības jomā.

| 5.61. | Palātas galvenie ieteikumi bija šādi:






  a) | visos politikas ieviešanas līmeņos jāuzsāk vispusīgs vietējās nodarbinātības politikas iespējamo uzlabojumu vērtējums; |
| --- | --- | --- |

5.61.

Palātas galvenie ieteikumi bija šādi:

a)

visos politikas ieviešanas līmeņos jāuzsāk vispusīgs vietējās nodarbinātības politikas iespējamo uzlabojumu vērtējums;

| b) | lai nodrošinātu finansējuma pareizību un izmaksu efektivitāti, līdz ar stingrākām finanšu pārvaldības procedūrām jāracionalizē Komisijas pārvaldes darbības saistībā ar novatoriskiem projektiem. |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu finansējuma pareizību un izmaksu efektivitāti, līdz ar stingrākām finanšu pārvaldības procedūrām jāracionalizē Komisijas pārvaldes darbības saistībā ar novatoriskiem projektiem.

| 5.62. | Komisija veica vairākus vispusīgus vērtējumus un pētījumus attiecībā uz ES vietējās nodarbinātības politiku. Tā 2003. gadā sagatavoja ziņojumu par pētījumu attiecībā uz datu pieejamību nodarbinātības rezultātu noteikšanā vietējā līmenī, bet 2004. gadā tika veikts vietējās nodarbinātības attīstības horizontāls vērtējums, kurā tika novērtēta ES vietējās attīstības politikas pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

5.62.

Komisija veica vairākus vispusīgus vērtējumus un pētījumus attiecībā uz ES vietējās nodarbinātības politiku. Tā 2003. gadā sagatavoja ziņojumu par pētījumu attiecībā uz datu pieejamību nodarbinātības rezultātu noteikšanā vietējā līmenī, bet 2004. gadā tika veikts vietējās nodarbinātības attīstības horizontāls vērtējums, kurā tika novērtēta ES vietējās attīstības politikas pievienotā vērtība.

| 5.63. | Tika veikti papildu pasākumi, lai padarītu stingrākas finanšu pārvaldības procedūras saistībā ar novatoriskām darbībām. Tie ietvēra Komisijas uz vietas veiktas projektu revīzijas 2003. gadā un finansējuma racionalizēšanu šajā jomā. |
| --- | --- |

5.63.

Tika veikti papildu pasākumi, lai padarītu stingrākas finanšu pārvaldības procedūras saistībā ar novatoriskām darbībām. Tie ietvēra Komisijas uz vietas veiktas projektu revīzijas 2003. gadā un finansējuma racionalizēšanu šajā jomā.

| 5.64. | Palāta uzskata, ka šīs darbības liecina par to, ka Palātas ieteikumi tiek apmierinoši pildīti un ka tās pozitīvi ietekmēs Kopienas finansējuma lietderību vietējās nodarbinātības izveidošanas politikā. |
| --- | --- |

5.64.

Palāta uzskata, ka šīs darbības liecina par to, ka Palātas ieteikumi tiek apmierinoši pildīti un ka tās pozitīvi ietekmēs Kopienas finansējuma lietderību vietējās nodarbinātības izveidošanas politikā.

| 5.64. | Komisija atzinīgi novērtē Palātas pozitīvās piezīmes par tās veikto pārbaudi attiecībā uz īpašo ziņojumu par vietējiem nodarbinātības veicināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

5.64.

Komisija atzinīgi novērtē Palātas pozitīvās piezīmes par tās veikto pārbaudi attiecībā uz īpašo ziņojumu par vietējiem nodarbinātības veicināšanas pasākumiem.

---

(1)  Iespējamas valstu un reģionu programmas; tās veido virkne pasākumu, saskaņā ar kuriem iespējamie saņēmēji var pieteikties finansējumam.

(2)  ES 15 ietilpst: Grieķija, Spānija, Īrija (līdz 31.12.2003.) un Portugāle. Kopš 2004. gada 1. maija arī Kipra, Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija.

(3)  2004. gadā: Bulgārija un Rumānija. Jaunajām dalībvalstīm iepriekšējie ISPA projekti tika pārcelti uz Kohēzijas fondu.

(4)  Bulgārijā un Rumānijā.

(5)  Neietverot ISPA.

(6)  Neietverot ISPA.

(7)  2 787 miljonus EUR (pastāvošajās cenās) no šīs summas veido ISPA finansējuma piešķīrumi astoņām jaunajām dalībvalstīm no 2000. līdz 2003. gadam, un saskaņā ar Pievienošanās līgumu tagad tos pārvalda kā Kohēzijas fonda apropriācijas.

(8)  Kohēzijas fonda un ISPA gadījumā maksājumu sistēma balstās uz vienu avansa maksājumu, starpposma maksājumiem, kas atbilst faktiskajiem izdevumiem, un galīgo maksājumu.

(9)  Ir iesaistīti četri Komisijas ģenerāldirektorāti: Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts (ĢD REGIO): ERAF, Kohēzijas fonds un ISPA; Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāts (ĢD EMPL): ESF; Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI):ELVGF Virzības nodaļa; Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāts (ĢD FISH): ZVFI. ĢD REGIO ir koordinatora loma jautājumos, kas attiecas uz visiem fondiem, piemēram, vadības iniciatīvu izstrāde vai tehniskas vadlīnijas dalībvalstīm.

(10)  Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.).

(11)  Padomes 1993. gada 20. jūlija Regula (EEK) Nr. 2081/93, kas groza Regulu (EEK) Nr. 2052/88 par struktūrfondu uzdevumiem un efektivitāti un par struktūrfondu un Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finansēšanas instrumentu darbības koordināciju (OV L 193, 31.7.1993., 5. lpp.); Padomes 1993. gada 20. jūlija Regula (EEK) Nr. 2082/93, kas groza Regulu (EEK) Nr. 4253/88, kur izklāstīti noteikumi, kā īstenot Regulu (EEK) Nr. 2052/88 attiecībā uz struktūrfondu, un Eiropas Investīciju bankas un citu pastāvošo finanšu instrumentu darbības koordināciju (OV L 193, 31.7.1993., 20. lpp.)

(12)  Komisijas 1997. gada 15. oktobra Regula (EK) Nr. 2064/97, kas ievieš sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 4253/88 īstenošanai attiecībā uz to, kā dalībvalstis veic kopīgi ar struktūrfondiem finansēto darbību finanšu kontroli (OV L 290, 23.10.1997., 1. lpp.). Kohēzijas fonda sistēmas reglamentē Padomes 1994. gada 16. maija Regula (EEK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fonda izveidi (OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp.).

(13)  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

(14)  Komisijas 2001. gada 2. marta Regula (EK) Nr. 438/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām, ko piemēro no struktūrfondiem piešķirtajai palīdzībai (OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.). ISPA sistēmas reglamentē Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.).

(15)  Komisijas 2001. gada 2. marta Regula (EK) Nr. 448/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiecībā uz procedūru finanšu korekciju izdarīšanai palīdzībā, kas piešķirta no struktūrfondiem (OV L 64, 6.3.2001., 13. lpp.).

(16)  Regula (EK) Nr. 1260/1999 jo īpaši pieprasa dalībvalstīm iecelt vadošās un maksātājas iestādes. Vadošā iestāde ir jebkura valsts vai privāta iestāde vai institūcija valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, ko ieceļ dalībvalsts, lai pārvaldītu programmu (parasti valsts ministrijas departaments vai reģionālās vai vietējās pārvaldes struktūra). Maksātāja iestāde ir valsts, reģionāla vai vietēja iestāde vai institūcija, ko ieceļ dalībvalstis, lai sagatavotu un iesniegtu pieteikumus maksājuma saņemšanai un saņemtu maksājumus no Komisijas (piemēram, departaments ārpus vadošās iestādes valsts, reģionālās vai vietējās pārvaldes struktūrā).

(17)  Pieteikumu iesniedzēji var būt gan privātpersonas, gan apvienības, kā arī privātas vai valsts uzņēmējsabiedrības un vietējas, reģionālas vai valsts pārvaldes struktūras.

(18)  Piemēram, finanšu dienests vai iekšējās revīzijas nodaļa valsts, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādē.

(19)  11. standarts “Riska analīze un pārvaldība”, 12. standarts “Vadības informācija”, 14. standarts “Ziņošana par novirzēm”, 17. standarts “Pārraudzība”, 18. standarts “Izņēmumu uzskaite”, 20. standarts “Iekšējās kontroles nepilnību uzskaite un koriģēšana”, 21. standarts “Revīzijas ziņojumi” un 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”.

(20)  2000-2006: Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002; Itālija (Apūlija), ELVGF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009.

(21)  1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004.

(22)  1994-1999: Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002.

(23)  2000-2006: Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002.

(24)  2000-2006: Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002.

(25)  2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004.

(26)  1994-1999: Spānija (Valensija), ELVGF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019.

(27)  1994-1999: Somija, ESF, ADAPT, 956001FI8.

(28)  Spānija, ESF, 940112ES1.

(29)  2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Grieķija, ERAF, Interreg IIIA 2000CB16OPC013.

(30)  1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004;

2000-2006: Vācija (Saksija), ERAF. 1. mērķis, 1999DE161PO006; Itālija (Apūlija), ELVGF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009.

(31)  2000-2006: Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002.

(32)  1994-1999: Spānija (Valensija) ELVGF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030;

2000-2006: Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Itālija (Apūlija), ELVGF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009; Francija (Reinjona) ERAF, 1. mērķis, 1999FR161DO001.

(33)  1994-1999: Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999).

(34)  2000-2006: Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002.

(35)  1994-1999: Spānija, ESF, 940112ES1.

(36)  2000-2006: Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002.

(37)  2000-2006: Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013.

(38)  2000-2006: Francija (Reinjona), ERAF, 1. mērķis, 1999FR161DO001.

(39)  2000-2006: Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006.

(40)  ERAF – 3, ESF – 10, ZVFI – 5, ELVGF Virzības nodaļa – 5.

(41)  Austrija, ESF, 955501AT5; Itālija, ESF, 940016I1; Spānija, ESF, 940127ES1; Spānija, ESF, 940112ES1; Apvienotā Karaliste, ESF, 98001UK4; Apvienotā Karaliste, ESF, 979203UK8; Nīderlande, ESF, 972005NL2; Nīderlande (Dienvidlimburga), ERAF, 2. mērķis, 1997-1999, 970713006; Francija (Lotringa), ERAF, 2. mērķis, 1997-1999, 970313012.

(42)  Revīzijas palāta – Pārskata par 2003. finanšu gadu, 5.29.-5.39. un 5.67. punkts.

(43)  ĢD FISH: Spānija, 94ES14101; Itālija, 94IT14101; Apvienotā Karaliste, 1. mērķis, 94EU16002, 94UK16003; Francija, 5.a mērķis, 94FR14105. ĢD REGIO: Portugāle, 94PT161PO007; Īpašā miera un izlīguma atbalsta programma 1995EU161PC005; Luksemburga, 97L162DO001. ĢD EMPL: Apvienotā Karaliste 972103UK2, 979203UK8; Francija, 949701F8, 942601F1; Nīderlande, 972005NL2; Portugāle, 942000P1.

(44)  Gadījumos, kad programmu finansiāli atbalsta vairāk nekā viens fonds, katra fonda programmas daļa jāslēdz atsevišķi. Tādēļ skaitļi neatbilst kopējam 5.4. punktā dotajam programmu skaitam.

(45)  Strukturālo pasākumu mērķi kopš tā laika ir pārgrupēti plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam.

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

(46)  Strukturālo pasākumu mērķi kopš tā laika ir pārgrupēti plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam.

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

(47)  Strukturālo pasākumu mērķi kopš tā laika ir pārgrupēti plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam.

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

(48)  Strukturālo pasākumu mērķi kopš tā laika ir pārgrupēti plānošanas periodam no 2000. līdz 2006. gadam.

Avots: Tabulu sagatavojusi Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas sniegto informāciju.

(49)  ĢD FISH revīzijām attiecībā uz Somiju (95FI14105, 95FI16002), Zviedriju (96SE14115) un Apvienoto Karalisti (94UK16002, 94UK16005, 95UK16005); ĢD REGIO: Francija (Augšnormandija), 97FR16010, VPD, 2. mērķis, 1997-1999, Spānija (Andalūzija), 1994ES161PO001, 1994-1999, Nīderlande (Flevolande), 940713001 VPD, 1. mērķis, 1994-1999, un Apvienotā Karaliste (Lielmančestera), 97UK16008 VPD, 2. mērķis, 1997-1999.

(50)  Beļģija, ESF, 94301B3.

(51)  Neatbilstīgu izdevumu pozīciju deklarēšana:

Ar attiecīgajām programmām vai projektiem nesaistītu izmaksu deklarēšana:

| — | 1994-1999: Grieķija, Kohēzijas fonds, 970961015; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Spānija, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Grieķija, Kohēzijas fonds, 970961015; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Spānija, ESF, 940112ES1,

| — | 2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006.

Tādu izdevumu deklarēšana, kas radušies ārpus atbilstīgā perioda:

| — | 1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030,

| — | 2000-2006: Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Francija (Reinjona), ERAF, 1. mērķis, 1999FR161DO001. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Francija (Reinjona), ERAF, 1. mērķis, 1999FR161DO001.

Atgūstama pievienotās vērtības nodokļa deklarēšana:

| — | 1994-1999: Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019,

| — | 2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004.

Izdevumu deklarēšana, lai gan gala saņēmēji nav izmaksājuši līdzekļus projektiem:

| — | 1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030,

| — | 2000-2006: Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006.

Nav ņemta vērā potenciāla ienākumu rašanās vai citi ienākumi:

| — | 1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Spānija, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Spānija, ESF, 940112ES1,

| — | 2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009; Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009; Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004.

(52)  Izdevumu divkārša deklarēšana:

| — | 1994-1999: Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030; Spānija, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030; Spānija, ESF, 940112ES1,

| — | 2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009.

(53)  Valsts atbalsta programmas reglamentējošo noteikumu neievērošana:

| — | 1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004,

| — | 2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Itālija (Apūlija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 1999IT161PO009.

(54)  Kopienas tiesību aktu neievērošana saistībā ar tiesību piešķiršanu slēgt līgumus:

| — | 1994-1999: Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Grieķija, Kohēzijas fonds, 970961015, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Grieķija, Kohēzijas fonds, 970961015,

| — | 2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006.

(55)  Neatbilstīgi attaisnojošie dokumenti projektiem:

| — | 1994-1999: Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Spānija (Valensija), ELGVF Virzības nodaļa, 1. mērķis, 94ES06019; Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Spānija (Astūrija), ERAF, 1. mērķis, 94ES16002; Itālija (Industria e Servizi), ERAF, 1. mērķis, 94IT16030; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija, ESF, 940112ES1,

| — | 2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002; Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Grieķija, ERAF, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002; Portugāle (Norte), ERAF, 1. mērķis, 1999PT161PO017; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002.

(56)  Pamatotu un objektīvu metožu neizmantošana pieskaitāmo izdevumu piešķiršanai projektiem:

| — | 1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994-1999: Apvienotā Karaliste (Rietumskotija), ERAF, 2. mērķis, 97UK16004; Somija, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995-1999); Spānija, ESF, 940112ES1,

| — | 2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002. |
| --- | --- |

—

2000-2006: Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF, 2. mērķis, 2000GB162DO004; Itālija (Sicīlija), ESF, 1. mērķis, 1999IT161PO011; Zviedrija (Södra Skogslän), ESF, 1. mērķis, 1999SE161DO002; Vācija (Saksija), ERAF, 1. mērķis, 1999DE161PO006; Beļģija, ESF, 3. mērķis, 1999BE053DO002.

(57)  Ziņojums publicēts iesaistīto dalībvalstu augstāko revīzijas iestāžu interneta mājas lapās.

(58)  Dānija, Vācija, Spānija, Itālija, Nīderlande, Portugāle, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

(59)  Saskaņā ar Komisijas 2001. gada 2. marta Regulu (EK) Nr. 438/2001.

(60)  Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.62. punkts.

(61)  ERAF: Vācija (Bavārija), 5.b mērķis, 1994-1999 (DAS 1998); Itālija (Pjemonte), VPD 1994-1996 (DAS 2000), RP Algarvi (DAS 2001); Grieķija, Konkurētspējas RP 2000-2006 (DAS 2001); ELGVF Virzības nodaļa: Itālija (Sardīnija), 94IT16002 (DAS 2000).

(62)  Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.14.-5.27., 5.47.-5.56. un 5.67.-5.69. punkts.

(63)  Atzinums Nr. 2/2005.

1. PIELIKUMS

Strukturālie pasākumi

Pārvaldības un kontroles sistēmas

| Palātas veiktais novērtējums par Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 īstenošanu attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām apmeklētajās dalībvalstīs |
| --- |
| Galvenās revīzijas jomas | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Dalībvalsts/reģions/fonds | Funkciju skaidrs definējums, sadalījums un nošķiršana
  (3. pants) | Pietiekamas ikdienas procedūras, lai pārbaudītu vai darbību līdzfinansējuma summas ir likumīgas un pareizas
  (4. pants) | Pietiekamas revīzijas liecības jeb pietiekama revīzijas izsekojamība
  (7. pants) | Atbilstošas līdzekļu atgūšanas procedūras
  (8. pants) | Izdevumu sertifikātu ticamības apliecināšanas
  (9. pants) | Pārbaužu virzība, lai ietvertu vismaz 5 % no kopējiem kompensējamajiem izdevumiem
  (10. pants) | Atbilstoša pārbaužu organizēšana 5 % apmērā no kompensējamajiem izdevumiem
  (10.-12. pants) | Struktūrvienības, kas programmas nobeigumā sagatavo deklarāciju, neatkarība un revīzijas standarti
  (15. pants) | Pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaude, sagatavojot deklarāciju programmas noslēgumā
  (16. pants) |
| Beļģija, ESF | | | | | | | | | |
| Itālija (Sicīlija), ESF | | | | | | | | | |
| Zviedrija, ESF | | | | | | | | | |
| Vācija (Saksija), ERAF | | | | | | | | | |
| Francija (Reinjona), ERAF | | | | | | | | | |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF | | | | | | | | | |
| Portugāle (Norte), ERAF | | | | | | | | | |
| Grieķija, ERAF-Interreg | | | | (1) | | | | | |
| Itālija (Apūlija), ELVGF Virzības nodaļa | | | | | | | | | (n/ p) |

Palātas veiktais novērtējums par Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 īstenošanu attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām apmeklētajās dalībvalstīs

Galvenās revīzijas jomas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Dalībvalsts/reģions/fonds

Funkciju skaidrs definējums, sadalījums un nošķiršana

(3. pants)

Pietiekamas ikdienas procedūras, lai pārbaudītu vai darbību līdzfinansējuma summas ir likumīgas un pareizas

(4. pants)

Pietiekamas revīzijas liecības jeb pietiekama revīzijas izsekojamība

(7. pants)

Atbilstošas līdzekļu atgūšanas procedūras

(8. pants)

Izdevumu sertifikātu ticamības apliecināšanas

(9. pants)

Pārbaužu virzība, lai ietvertu vismaz 5 % no kopējiem kompensējamajiem izdevumiem

(10. pants)

Atbilstoša pārbaužu organizēšana 5 % apmērā no kompensējamajiem izdevumiem

(10.-12. pants)

Struktūrvienības, kas programmas nobeigumā sagatavo deklarāciju, neatkarība un revīzijas standarti

(15. pants)

Pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaude, sagatavojot deklarāciju programmas noslēgumā

(16. pants)

Beļģija, ESF

Itālija (Sicīlija), ESF

Zviedrija, ESF

Vācija (Saksija), ERAF

Francija (Reinjona), ERAF

Apvienotā Karaliste (Ziemeļaustrumanglija), ERAF

Portugāle (Norte), ERAF

Grieķija, ERAF-Interreg

(1)

Itālija (Apūlija), ELVGF Virzības nodaļa

(n/ p)

| (a) | | Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nelieli uzlabojumi |
| --- | --- | --- |
| (b) | | Darbojas, bet vajadzīgi uzlabojumi |
| (c) | | Nedarbojas |
| Sīkāku informāciju sk. 5.19.-5.27. punktā. |
| (1) | Procedūras nav pārbaudītas, jo tām nav jādarbojas. |
| (n/p) | Nav pārbaudīts. |

(a)

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nelieli uzlabojumi

(b)

Darbojas, bet vajadzīgi uzlabojumi

(c)

Nedarbojas

Sīkāku informāciju sk. 5.19.-5.27. punktā.

(1)

Procedūras nav pārbaudītas, jo tām nav jādarbojas.

(n/p)

Nav pārbaudīts.

2. PIELIKUMS

Pēdējās Ticamības deklarācijās ietverto galveno apsvērumu pēcpārbaude

| Palātas galvenie apsvērumi | Palātas sagatavotais kopsavilkums par Komisijas veikto darbību | Palātas komentāri | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepilnības pārvaldībā un kontrolē, pastāvīgas kļūdas maksājumos |
| Nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās turpina ietekmēt izdevumu likumību un pareizību. Galvenie sistēmas elementi neatbilst vajadzīgajiem standartiem (funkciju nošķiršana, efektīvu ikdienas pārvaldības pārbaužu izpilde un neatkarīgu izlases veida pārbaužu organizēšana nolūkā pārbaudīt sistēmu efektivitāti un izdevumu deklarāciju pareizību). Šīs sistēmas nepilnības apstiprina atsevišķos projektos atklātie pārkāpumi gan 1994.-1999. gada, gan 2000.-2006. gada programmās.
  (Pārskata par 2001. finanšu gadu 3.56.-3.64. punkts; Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.22.-5.32. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.12.-5.27. un 5.41.- 5.56. punkts) | Komisija pārbauda pārvaldības un kontroles sistēmu ieviešanu dalībvalstīs, tostarp arī revidē ierobežotu skaitu programmu. Komisija ir sniegusi dažus padomus un izmantojusi savas pilnvaras, lai apturētu maksājumus gadījumos, kad sistēmas nepilnības var radīt risku, ka Kopienas līdzekļi var tikt neatbilstīgi izmantoti. | Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina stingrāku pārvaldības un kontroles sistēmu izveide, jo īpaši stingrāka pieeja izdevumu pārbaudei. | Attiecībā uz 1994.-1999. gada programmām jautājums saistībā ar sistēmas nepilnībām tiek risināts, izmantojot slēgšanas stratēģiju (skatīt tālāk). Pašlaik Komisija turpina darbu, lai ieviestu nepieciešamos uzlabojumus, pati veicot revīzijas, saskaņojot tās ar dalībvalstu veiktajām revīzijām, izmantojot rīcības plānus vai pilnvaras, kas ir vēl efektīvākas un ļauj pārtraukt maksājumus un veikt finanšu korekcijas. Bez tam Komisija izplata labas prakses, piemēram, izšķirošajā to pārvaldības pārbaužu jomā, uz kurām atsaucas Palāta; minētajā jomā 2005. gadā ir paredzēts sniegt labas prakses piemērus. |
| Kavējumi un problēmas, slēdzot 1994.-1999. gada programmas |
| Iepriekšējā perioda programmu slēgšana ir bijis garš un darbietilpīgs process. Programmu slēgšanas dokumentācijai, ko dalībvalstis iesniedza Komisijai, bija atšķirīga kvalitāte, tādēļ bieži bija vajadzīga tālāka izmeklēšana. Komisija ir veikusi galīgos maksājumus, lai gan ne visi noteikumi tika ievēroti.
  (Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.36.-5.38. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.28.-5.39. punkts) | Komisija ir pārbaudījusi programmas slēgšanas dokumentus un dažos gadījumos veikusi revīziju, kā rezultātā ir izteikts priekšlikums veikt finanšu labojumus. Ievērojami daudzas programmas 2004. gada beigās vēl nebija slēgtas. | Palātas revīzija parādīja, ka Komisijas veiktā kontrole nemazina Kopienas risku nekompensējamu izdevumu līdzfinansēšanā. Komisijai jānodrošina savlaicīga dalībvalstu iesniegtās dokumentācijas pārbaude. Komisijai un dalībvalstīm, slēdzot 2000.-2006. gada programmas, jāizmanto tā pieredze, ko tās guvušas, slēdzot 1994.-1999. gada programmas. | Nepamatotu maksājumu risku ievērojami samazinājusi Komisijas slēgšanas stratēģija, kas ietver pirms slēgšanas veiktas atbilstības pārbaudes, gala maksājumu pieprasījumiem pievienoto deklarāciju pārbaudes, ko veic neatkarīga struktūra, kā arī slēgto programmu ex post pārbaudes, pēc kurām veic finanšu korekcijas. Slēgšanas procesu veic, ievērojot labu standartu un parasti – pieņemamu laika posmu, ņemot vērā programmu skaitu un pārbaudāmo jautājumu sarežģītību. Tomēr ir radušās jaunas atziņas, ko piemēros nākamajā slēgšanā. Pašlaik tiek sagatavoti norādījumi. |
| Ierobežojumi Komisijas apliecinājumā par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību |
| Strukturālo pasākumu ģenerāldirektori apstiprina, ka iekšējās sistēmas Komisijā nodrošina pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, bet nesniedz pilnīgu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību dalībvalstīs.
  Ģenerāldirektori laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam nav formulējuši atrunas par četriem struktūrfondiem. Tas neatbilst Palātas formulētajiem apsvērumiem, ko ir apstiprinājusi Komisija un kas norāda uz daudzām sistēmas nepilnībām.
  Komisija ir bieži uz Palātas apsvērumiem atbildējusi, ka attiecīgās pārbaudes veiks 1994.-1999. gada programmu nobeigumā. Tomēr Komisija plāno pārbaudīt pakārtotos darījumus pēc tam, kad tiks veikti galīgie maksājumi. Tikai izņēmuma gadījumos Komisija veiks pārbaudes dalībvalstīs pirms maksājumu veikšanas.
  (Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.10.-5.14. punkts un 5.21. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.40. un 5.57.-5.62. punkts) | Komisija ir turpinājusi sistēmu novērtējumu un tās revīziju programmu dalībvalstīs. | Komisijas apliecinājums ir kļuvis plašāks, tomēr pārvaldības un kontroles sistēmas nenodrošina pietiekamu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību. | Struktūrfondu ģenerāldirektorātu pieejas būtība ir sekmēt uzticību, izmantojot revīzijas darbu, ko veic saskaņā ar minēto ģenerāldirektorātu revīzijas stratēģijām, un pastiprinot sadarbību ar valsts revīzijas iestādēm. Tiek piemērotas procedūras, lai labotu trūkumus vai koriģētu nelikumīgus izdevumus.


  Komisijas apliecinājums attiecībā uz 1994.-1999. gada programmām ir balstīts uz visaptverošu slēgšanas stratēģiju, kas minēta iepriekš. Pēc slēgšanas Komisija veic revīzijas un piemēro finanšu korekcijas programmām, kurās tiek konstatēti neattaisnoti izdevumi. Sistemātisku revīziju veikšana programmām pirms maksājumu veikšanas neatbilstu tās pienākumam veikt maksājumus. Tomēr slēgšanas dokumentu pārbaudes tika veiktas visos gadījumos. |
| Ierobežota Komisijas veiktā pēcpārbaude par Palātas izdarītajiem revīzijas konstatējumiem |
| Lai gan ir novērojami uzlabojumi, tomēr Komisijas veiktā Palātas konstatējumu pēcpārbaude ne vienmēr tiek veikta savlaicīgi, pienācīgi vai pilnīgi. Komisija reti izvērš savu pārbaudes darbu tālāk par Palātas revidētajiem darījumiem pat tajā gadījumā, kad ir pierādījumi par to, ka konstatētās kļūdas var būt sistemātiskas.
  (Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.44.-5.52. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.63.-5.65. punkts) | Komisijas pēcpārbaužu veikšana ir uzlabojusies, lai arī pastāv kavējumi. | Komisijai jānodrošina visaptverošas pēcpārbaudes, novēršot nepamatotus kavējumus. | Komisija ieviesa datora lietojumprogrammas, lai kontrolētu turpmākos pasākumus un palīdzētu nodrošināt to visaptverošu un savlaicīgu īstenošanu. |

Palātas galvenie apsvērumi

Palātas sagatavotais kopsavilkums par Komisijas veikto darbību

Palātas komentāri

Komisijas atbilde

Nepilnības pārvaldībā un kontrolē, pastāvīgas kļūdas maksājumos

Nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās turpina ietekmēt izdevumu likumību un pareizību. Galvenie sistēmas elementi neatbilst vajadzīgajiem standartiem (funkciju nošķiršana, efektīvu ikdienas pārvaldības pārbaužu izpilde un neatkarīgu izlases veida pārbaužu organizēšana nolūkā pārbaudīt sistēmu efektivitāti un izdevumu deklarāciju pareizību). Šīs sistēmas nepilnības apstiprina atsevišķos projektos atklātie pārkāpumi gan 1994.-1999. gada, gan 2000.-2006. gada programmās.

(Pārskata par 2001. finanšu gadu 3.56.-3.64. punkts; Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.22.-5.32. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.12.-5.27. un 5.41.- 5.56. punkts)

Komisija pārbauda pārvaldības un kontroles sistēmu ieviešanu dalībvalstīs, tostarp arī revidē ierobežotu skaitu programmu. Komisija ir sniegusi dažus padomus un izmantojusi savas pilnvaras, lai apturētu maksājumus gadījumos, kad sistēmas nepilnības var radīt risku, ka Kopienas līdzekļi var tikt neatbilstīgi izmantoti.

Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina stingrāku pārvaldības un kontroles sistēmu izveide, jo īpaši stingrāka pieeja izdevumu pārbaudei.

Attiecībā uz 1994.-1999. gada programmām jautājums saistībā ar sistēmas nepilnībām tiek risināts, izmantojot slēgšanas stratēģiju (skatīt tālāk). Pašlaik Komisija turpina darbu, lai ieviestu nepieciešamos uzlabojumus, pati veicot revīzijas, saskaņojot tās ar dalībvalstu veiktajām revīzijām, izmantojot rīcības plānus vai pilnvaras, kas ir vēl efektīvākas un ļauj pārtraukt maksājumus un veikt finanšu korekcijas. Bez tam Komisija izplata labas prakses, piemēram, izšķirošajā to pārvaldības pārbaužu jomā, uz kurām atsaucas Palāta; minētajā jomā 2005. gadā ir paredzēts sniegt labas prakses piemērus.

Kavējumi un problēmas, slēdzot 1994.-1999. gada programmas

Iepriekšējā perioda programmu slēgšana ir bijis garš un darbietilpīgs process. Programmu slēgšanas dokumentācijai, ko dalībvalstis iesniedza Komisijai, bija atšķirīga kvalitāte, tādēļ bieži bija vajadzīga tālāka izmeklēšana. Komisija ir veikusi galīgos maksājumus, lai gan ne visi noteikumi tika ievēroti.

(Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.36.-5.38. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.28.-5.39. punkts)

Komisija ir pārbaudījusi programmas slēgšanas dokumentus un dažos gadījumos veikusi revīziju, kā rezultātā ir izteikts priekšlikums veikt finanšu labojumus. Ievērojami daudzas programmas 2004. gada beigās vēl nebija slēgtas.

Palātas revīzija parādīja, ka Komisijas veiktā kontrole nemazina Kopienas risku nekompensējamu izdevumu līdzfinansēšanā. Komisijai jānodrošina savlaicīga dalībvalstu iesniegtās dokumentācijas pārbaude. Komisijai un dalībvalstīm, slēdzot 2000.-2006. gada programmas, jāizmanto tā pieredze, ko tās guvušas, slēdzot 1994.-1999. gada programmas.

Nepamatotu maksājumu risku ievērojami samazinājusi Komisijas slēgšanas stratēģija, kas ietver pirms slēgšanas veiktas atbilstības pārbaudes, gala maksājumu pieprasījumiem pievienoto deklarāciju pārbaudes, ko veic neatkarīga struktūra, kā arī slēgto programmu ex post pārbaudes, pēc kurām veic finanšu korekcijas. Slēgšanas procesu veic, ievērojot labu standartu un parasti – pieņemamu laika posmu, ņemot vērā programmu skaitu un pārbaudāmo jautājumu sarežģītību. Tomēr ir radušās jaunas atziņas, ko piemēros nākamajā slēgšanā. Pašlaik tiek sagatavoti norādījumi.

Ierobežojumi Komisijas apliecinājumā par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību

Strukturālo pasākumu ģenerāldirektori apstiprina, ka iekšējās sistēmas Komisijā nodrošina pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, bet nesniedz pilnīgu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību dalībvalstīs.

Ģenerāldirektori laika posmam no 1994. līdz 1999. gadam nav formulējuši atrunas par četriem struktūrfondiem. Tas neatbilst Palātas formulētajiem apsvērumiem, ko ir apstiprinājusi Komisija un kas norāda uz daudzām sistēmas nepilnībām.

Komisija ir bieži uz Palātas apsvērumiem atbildējusi, ka attiecīgās pārbaudes veiks 1994.-1999. gada programmu nobeigumā. Tomēr Komisija plāno pārbaudīt pakārtotos darījumus pēc tam, kad tiks veikti galīgie maksājumi. Tikai izņēmuma gadījumos Komisija veiks pārbaudes dalībvalstīs pirms maksājumu veikšanas.

(Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.10.-5.14. punkts un 5.21. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.40. un 5.57.-5.62. punkts)

Komisija ir turpinājusi sistēmu novērtējumu un tās revīziju programmu dalībvalstīs.

Komisijas apliecinājums ir kļuvis plašāks, tomēr pārvaldības un kontroles sistēmas nenodrošina pietiekamu pārliecību par izdevumu likumību un pareizību.

Struktūrfondu ģenerāldirektorātu pieejas būtība ir sekmēt uzticību, izmantojot revīzijas darbu, ko veic saskaņā ar minēto ģenerāldirektorātu revīzijas stratēģijām, un pastiprinot sadarbību ar valsts revīzijas iestādēm. Tiek piemērotas procedūras, lai labotu trūkumus vai koriģētu nelikumīgus izdevumus.

Komisijas apliecinājums attiecībā uz 1994.-1999. gada programmām ir balstīts uz visaptverošu slēgšanas stratēģiju, kas minēta iepriekš. Pēc slēgšanas Komisija veic revīzijas un piemēro finanšu korekcijas programmām, kurās tiek konstatēti neattaisnoti izdevumi. Sistemātisku revīziju veikšana programmām pirms maksājumu veikšanas neatbilstu tās pienākumam veikt maksājumus. Tomēr slēgšanas dokumentu pārbaudes tika veiktas visos gadījumos.

Ierobežota Komisijas veiktā pēcpārbaude par Palātas izdarītajiem revīzijas konstatējumiem

Lai gan ir novērojami uzlabojumi, tomēr Komisijas veiktā Palātas konstatējumu pēcpārbaude ne vienmēr tiek veikta savlaicīgi, pienācīgi vai pilnīgi. Komisija reti izvērš savu pārbaudes darbu tālāk par Palātas revidētajiem darījumiem pat tajā gadījumā, kad ir pierādījumi par to, ka konstatētās kļūdas var būt sistemātiskas.

(Pārskata par 2002. finanšu gadu 5.44.-5.52. punkts; Pārskata par 2003. finanšu gadu 5.63.-5.65. punkts)

Komisijas pēcpārbaužu veikšana ir uzlabojusies, lai arī pastāv kavējumi.

Komisijai jānodrošina visaptverošas pēcpārbaudes, novēršot nepamatotus kavējumus.

Komisija ieviesa datora lietojumprogrammas, lai kontrolētu turpmākos pasākumus un palīdzētu nodrošināt to visaptverošu un savlaicīgu īstenošanu.

---

6. NODAĻA

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas mērķi un tvērums

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Riska analīze

Komisijas iekšējās kontroles standartu piemērošana

Dažu darbības jomu izvērtējums

Analīze par ex-post finanšu revīzijām, ko Komisija veikusi iekšējās nozaru politikas jomā

Rezultāti pakārtoto darījumu pārbaudei iekšējās nozaru politikas jomā

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju pārbaude

Kā ir izpildīti iepriekšējie apsvērumi saistībā ar Ticamības deklarāciju

Secinājumi un ieteikumi

Pēcpārbaude attiecībā uz Īpašo ziņojumu Nr. 11/2003 par Finanšu instrumentu videi (LIFE)

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Iekšējās nozaru politikas budžets ir paredzēts plašam klāstam darbību, kuru mērķis ir attīstīt vienoto tirgu. 2004. gadā šajā budžeta jomā saistības bija 9 010 miljoni EUR (sk. 
  6.1. grafiku
  ), maksājumi – 7 255 miljoni EUR (sk. 
  6.2. grafiku
  ). Vairāk nekā puse no šīm apropriācijām bija paredzēta pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Iekšējās nozaru politikas budžets ir paredzēts plašam klāstam darbību, kuru mērķis ir attīstīt vienoto tirgu. 2004. gadā šajā budžeta jomā saistības bija 9 010 miljoni EUR (sk. 
  6.1. grafiku
  ), maksājumi – 7 255 miljoni EUR (sk. 
  6.2. grafiku
  ). Vairāk nekā puse no šīm apropriācijām bija paredzēta pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai.

| 6.2. | Lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību tieši pārvalda Komisija (1). Pārsvarā iekšējo nozaru politika tiek īstenota, pildot dažādas daudzgadu programmas, saistībā ar kurām konkrētu darbību izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dažas darbības, piemēram, pētniecība, ir sarežģītas. Dotācijas parasti maksā avansā, vēlāk tās papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

6.2.

Lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību tieši pārvalda Komisija (1). Pārsvarā iekšējo nozaru politika tiek īstenota, pildot dažādas daudzgadu programmas, saistībā ar kurām konkrētu darbību izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dažas darbības, piemēram, pētniecība, ir sarežģītas. Dotācijas parasti maksā avansā, vēlāk tās papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem.

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas mērķi un tvērums

| 6.3. | Lai pamatotu Palātas Ticamības deklarāciju par kopbudžetu, revīzijas gaitā tika vērtēts tas, kādā mērā Komisijas iekšējie kontroles mehānismi garantē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Galvenokārt tika revidēti šādi aspekti (2):






  a) | dažu pārraudzības kontroles sistēmu darbība:






  — | astoņi no 24 Komisijas iekšējās kontroles standartiem trīs ģenerāldirektorātos: Pētniecības ģenerāldirektorātā (ĢD RTD), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFSO) un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātā (ĢD SANCO), |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Lai pamatotu Palātas Ticamības deklarāciju par kopbudžetu, revīzijas gaitā tika vērtēts tas, kādā mērā Komisijas iekšējie kontroles mehānismi garantē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Galvenokārt tika revidēti šādi aspekti (2):

a)

dažu pārraudzības kontroles sistēmu darbība:

—

astoņi no 24 Komisijas iekšējās kontroles standartiem trīs ģenerāldirektorātos: Pētniecības ģenerāldirektorātā (ĢD RTD), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFSO) un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātā (ĢD SANCO),

| — | pārvaldības un kontroles sistēmas, ko piemēro Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (3), Eiropas Bēgļu fondam (EBF) tiesiskuma, brīvības un drošības jomā (4) un Kopienas darbībām veselības un patērētāju aizsardzības jomā (SANCO) (5), |
| --- | --- |

—

pārvaldības un kontroles sistēmas, ko piemēro Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (3), Eiropas Bēgļu fondam (EBF) tiesiskuma, brīvības un drošības jomā (4) un Kopienas darbībām veselības un patērētāju aizsardzības jomā (SANCO) (5),

| — | Komisijas ex-post finanšu revīziju ziņojumi; |
| --- | --- |

—

Komisijas ex-post finanšu revīziju ziņojumi;

| b) | 2004. gadā apstiprinātu saistību un maksājumu paraugs; |
| --- | --- |

b)

2004. gadā apstiprinātu saistību un maksājumu paraugs;

| c) | ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas (6). |
| --- | --- |

c)

ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas (6).

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Riska analīze

| 6.4. | Iekšējā nozaru politikā maksājumi parasti tiek veikti pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis informāciju par savām izmaksām. Šādā sistēmā galvenais dabiskais risks, kas apdraud pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir tas, ka saņēmēji varētu pārspīlēt izmaksu deklarācijas. Ja Komisijas iekšējās kontroles mehānismi šādus pārspīlējumus neatklāj, tiek veikti pārāk lieli maksājumi. Šo risku palielina līgumu noteikumu daudzējādība, atbilstīgu izdevumu nepietiekami skaidras definīcijas un sankciju mehānismu trūkums. |
| --- | --- |

6.4.

Iekšējā nozaru politikā maksājumi parasti tiek veikti pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis informāciju par savām izmaksām. Šādā sistēmā galvenais dabiskais risks, kas apdraud pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir tas, ka saņēmēji varētu pārspīlēt izmaksu deklarācijas. Ja Komisijas iekšējās kontroles mehānismi šādus pārspīlējumus neatklāj, tiek veikti pārāk lieli maksājumi. Šo risku palielina līgumu noteikumu daudzējādība, atbilstīgu izdevumu nepietiekami skaidras definīcijas un sankciju mehānismu trūkums.

| 6.4. | Ģenerāldirektoru sagatavotajos gada darbības pārskatos ir apstiprināts, ka saņēmēju iesniegtajās deklarācijās sastopamo kļūdu biežums tiešām sagādā problēmas. Šīs kļūdas dažkārt ir saistītas ar to, ka deklarētie dati pārsniedz faktiskos, bet dažkārt ir zemāki par tiem. Šajā sakarā turpinās īpašu pasākumu veikšana.
  Ņemot vērā Sesto pamatprogrammu, paredzams, ka vienkāršoti noteikumi uzlabos arī turpmāko stāvokli (skatīt 6.44. punktu). |
| --- | --- |

6.4.

Ģenerāldirektoru sagatavotajos gada darbības pārskatos ir apstiprināts, ka saņēmēju iesniegtajās deklarācijās sastopamo kļūdu biežums tiešām sagādā problēmas. Šīs kļūdas dažkārt ir saistītas ar to, ka deklarētie dati pārsniedz faktiskos, bet dažkārt ir zemāki par tiem. Šajā sakarā turpinās īpašu pasākumu veikšana.

Ņemot vērā Sesto pamatprogrammu, paredzams, ka vienkāršoti noteikumi uzlabos arī turpmāko stāvokli (skatīt 6.44. punktu).

| 6.5. | Komisija veic galvenokārt divu veidu pārbaudes: izmaksu deklarāciju pārbaudes pirms maksājumiem (ex-ante pārbaudes) un finanšu revīzijas galīgo saņēmēju līmenī pēc maksājumiem (ex-post finanšu revīzijas). Padziļinātas ex-ante pārbaudes varētu mazināt pārāk lielu maksājumu risku. Joprojām liels ir neatklāšanas risks, jo dažu veidu kļūdas var atklāt tikai ex-post finanšu revīzijās. |
| --- | --- |

6.5.

Komisija veic galvenokārt divu veidu pārbaudes: izmaksu deklarāciju pārbaudes pirms maksājumiem (ex-ante pārbaudes) un finanšu revīzijas galīgo saņēmēju līmenī pēc maksājumiem (ex-post finanšu revīzijas). Padziļinātas ex-ante pārbaudes varētu mazināt pārāk lielu maksājumu risku. Joprojām liels ir neatklāšanas risks, jo dažu veidu kļūdas var atklāt tikai ex-post finanšu revīzijās.

| 6.5. | Saskaņā ar 1. darbību Komisijas iesniegtajā 2001. gada kopsavilkuma ziņojumā tika pastiprinātas ex ante pārbaudes. Jo īpaši, pamatojoties uz riska analīzi, saņēmējam var pieprasīt dokumentārus pierādījumus deklarācijā norādīto izdevumu pamatošanai. Papildu ex-post revīzijas, ko ieviesa saskaņā ar minēto rīcības plānu, ne tikai samazina kļūdu iespējamību iesniegtajās deklarācijās, bet to var izmantot arī kā aizsargpasākumu. Jāatzīmē arī revīzijas sertifikātu ieviešana. |
| --- | --- |

6.5.

Saskaņā ar 1. darbību Komisijas iesniegtajā 2001. gada kopsavilkuma ziņojumā tika pastiprinātas ex ante pārbaudes. Jo īpaši, pamatojoties uz riska analīzi, saņēmējam var pieprasīt dokumentārus pierādījumus deklarācijā norādīto izdevumu pamatošanai. Papildu ex-post revīzijas, ko ieviesa saskaņā ar minēto rīcības plānu, ne tikai samazina kļūdu iespējamību iesniegtajās deklarācijās, bet to var izmantot arī kā aizsargpasākumu. Jāatzīmē arī revīzijas sertifikātu ieviešana.

Komisijas iekšējās kontroles standartu piemērošana

Revīzijas tvērums

| 6.6. | Iekšējās kontroles standartu piemērošana un funkcionēšana iekšējā nozaru politikā ir būtiski svarīga, tā kā lielāko daļu šai politikai atvēlēto līdzekļu tieši pārvalda Komisija pati. |
| --- | --- |

6.6.

Iekšējās kontroles standartu piemērošana un funkcionēšana iekšējā nozaru politikā ir būtiski svarīga, tā kā lielāko daļu šai politikai atvēlēto līdzekļu tieši pārvalda Komisija pati.

| 6.7. | Palāta pārbaudīja astoņus (7) no 24 standartiem ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD SANCO. Revīzijas tvērumā ietilpa pārbaudīt, vai tika piemērotas iekšējās kontroles standartu obligātās prasības (pamatprasības). |
| --- | --- |

6.7.

Palāta pārbaudīja astoņus (7) no 24 standartiem ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD SANCO. Revīzijas tvērumā ietilpa pārbaudīt, vai tika piemērotas iekšējās kontroles standartu obligātās prasības (pamatprasības).

Iekšējās kontroles standartu piemērošanu varētu vēl vairāk uzlabot

| 6.8. | ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD SANCO astoņu atlasīto standartu pamatprasības kopumā tika izpildītas, bet vajadzīgi turpmāki uzlabojumi šādās jomās: |
| --- | --- |

6.8.

ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD SANCO astoņu atlasīto standartu pamatprasības kopumā tika izpildītas, bet vajadzīgi turpmāki uzlabojumi šādās jomās:

| 6.8. | |
| --- | --- |

6.8.

| — | ĢD RTD revīzijā atklājās, ka 2004. gadā vēl pilnībā netika ievērots 11. standarts “Riska pārvaldība”. Taču ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu šā standarta ievērošanu 2005. gadā. |
| --- | --- |

—

ĢD RTD revīzijā atklājās, ka 2004. gadā vēl pilnībā netika ievērots 11. standarts “Riska pārvaldība”. Taču ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu šā standarta ievērošanu 2005. gadā.

| — | Pētniecības ģenerāldirektorāts 2004. gadā saskaņā ar 11. iekšējās kontroles standartu analizēja riskus, kas saistīti ar ģenerāldirektorāta darbībām, proti: inspektoru veiktā pārvaldības risku retrospektīva analīze katra direktorāta līmenī un iekšējās revīzijas dienesta veikta risku analīze, lai sagatavotu tā gada revīzijas plānu. Turklāt stratēģiskā riska analīze, ko ieviesa 2004. gadā, papildinās abas minētās analīzes 2005. gadā. |
| --- | --- |

—

Pētniecības ģenerāldirektorāts 2004. gadā saskaņā ar 11. iekšējās kontroles standartu analizēja riskus, kas saistīti ar ģenerāldirektorāta darbībām, proti: inspektoru veiktā pārvaldības risku retrospektīva analīze katra direktorāta līmenī un iekšējās revīzijas dienesta veikta risku analīze, lai sagatavotu tā gada revīzijas plānu. Turklāt stratēģiskā riska analīze, ko ieviesa 2004. gadā, papildinās abas minētās analīzes 2005. gadā.

| — | Revīzijā apstiprinājās apsvērums, kas tika iekļauts jau Pārskatā par 2003. finanšu gadu (8), ka nepietiekami tiek ievērots 12. standarts “Adekvāta vadības informācija”. ĢD RTD pieejamā vadības informācija nesniedz visus datus par Sesto pamatprogrammu, ko Palāta uzskata par svarīgiem, lai nodrošinātu šāda veida programmas pienācīgu uzraudzību (piem., pamatdati par līgumu pārvaldību) (9). |
| --- | --- |

—

Revīzijā apstiprinājās apsvērums, kas tika iekļauts jau Pārskatā par 2003. finanšu gadu (8), ka nepietiekami tiek ievērots 12. standarts “Adekvāta vadības informācija”. ĢD RTD pieejamā vadības informācija nesniedz visus datus par Sesto pamatprogrammu, ko Palāta uzskata par svarīgiem, lai nodrošinātu šāda veida programmas pienācīgu uzraudzību (piem., pamatdati par līgumu pārvaldību) (9).

| — | ĢD RTD veica pasākumus, lai uzlabotu stāvokli 2005. gadā, un izveidoja darba grupu, lai izveidotu uzskaiti par ģenerāldirektorātu un direktorātu līmenī izstrādātajiem progresa ziņojumiem un sniegtu ieteikumus nolūkā uzlabot un saskaņot esošos instrumentus. Turklāt no 2005. gada marta dati par līgumiem attiecībā uz Sesto pamatprogrammu ir iekļauti mēneša progresa ziņojumā. |
| --- | --- |

—

ĢD RTD veica pasākumus, lai uzlabotu stāvokli 2005. gadā, un izveidoja darba grupu, lai izveidotu uzskaiti par ģenerāldirektorātu un direktorātu līmenī izstrādātajiem progresa ziņojumiem un sniegtu ieteikumus nolūkā uzlabot un saskaņot esošos instrumentus. Turklāt no 2005. gada marta dati par līgumiem attiecībā uz Sesto pamatprogrammu ir iekļauti mēneša progresa ziņojumā.

| — | ĢD SANCO netika ievērots 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”. Iekšējās revīzijas nodaļā kādu laiku 2004. gadā nebija aizpildītas divas no trim vakancēm, kas kavēja revīzijas gada plāna izpildi. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO netika ievērots 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”. Iekšējās revīzijas nodaļā kādu laiku 2004. gadā nebija aizpildītas divas no trim vakancēm, kas kavēja revīzijas gada plāna izpildi.

| — | Faktiski personāla trūkums ietekmēja paredzētos revīzijas grafikus. ĢD SANCO veica nepieciešamos pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu minēto ietekmi, tomēr dažas korekcijas revīzijas programmā nebija novēršamas. |
| --- | --- |

—

Faktiski personāla trūkums ietekmēja paredzētos revīzijas grafikus. ĢD SANCO veica nepieciešamos pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu minēto ietekmi, tomēr dažas korekcijas revīzijas programmā nebija novēršamas.

| — | ĢD SANCO tikai daļēji ievēroja 18. standartu “Izņēmumu uzskaite”, jo ieviestā procedūra attiecās tikai uz tiem izņēmumiem, kas saistīti ar finanšu un līgumslēgšanas procedūrām. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO tikai daļēji ievēroja 18. standartu “Izņēmumu uzskaite”, jo ieviestā procedūra attiecās tikai uz tiem izņēmumiem, kas saistīti ar finanšu un līgumslēgšanas procedūrām.

| — | ĢD SANCO ieviesīs turpmākas pamatnostādnes, lai risinātu jautājumu par nefinansiālu procedūru izņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz atļaujas līmeni, formālām reģistrācijas prasībām un turpmākajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO ieviesīs turpmākas pamatnostādnes, lai risinātu jautājumu par nefinansiālu procedūru izņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz atļaujas līmeni, formālām reģistrācijas prasībām un turpmākajiem pasākumiem.

Dažu darbības jomu izvērtējums

| 6.9. | Palāta revidēja pārvaldības un kontroles procedūras, ko piemēro Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību, Eiropas Bēgļu fondam (EBF) un Kopienas darbībām veselības un patērētāju aizsardzības jomā (sk. 
  2. pielikumu
  ). Tika pārbaudīts, kā funkcionē svarīgākie kontroles mehānismi, pamatojoties uz darījumu paraugu (10) (sk. 6.25.-6.35. punktu). |
| --- | --- |

6.9.

Palāta revidēja pārvaldības un kontroles procedūras, ko piemēro Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību, Eiropas Bēgļu fondam (EBF) un Kopienas darbībām veselības un patērētāju aizsardzības jomā (sk. 
  2. pielikumu
  ). Tika pārbaudīts, kā funkcionē svarīgākie kontroles mehānismi, pamatojoties uz darījumu paraugu (10) (sk. 6.25.-6.35. punktu).

Sestā pamatprogramma attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (PTA)

Vēl pilnībā nedarbojas vienota IT sistēma

| 6.10. | Vienota IT sistēma ir svarīgs faktors, lai Komisijas iekšējie kontroles mehānismi darbotos efektīvi (11). Komisija 2002. gadā ierosināja veidot šādu sistēmu, ar kuras palīdzību pārvaldīt PTA netiešo darbību dažādos posmus (priekšlikumu vērtēšanu, sarunas un atlasi, līgumu un projektu vadību). Divus gadus pirms Sestās pamatprogrammas slēgšanas – t. i., 2004. gadā – pilnībā nedarbojās ne vienota, ne integrēta IT sistēma, neskatoties uz Komisijas deklarētajiem nodomiem (12). Šis fakts (konstatēts jau 2003. gadā (13)) kavē iekšējās kontroles mehānismu efektivitāti attiecībā uz visām Sestās pamatprogrammas pārvaldības jomām un jo īpaši attiecībā uz saistību un maksājumu apstiprināšanu un to pārvaldības rādītāju izstrādi, kas paredzēti 12. iekšējās kontroles standartā. Šo faktu apstiprināja priekšlikums viena kredītrīkotāja deklarācijā iekļaut piezīmi par IT sistēmu, kā arī Komisijas grūtības sniegt sīkākus datus par Sestās pamatprogrammas darbībām. |
| --- | --- |

6.10.

Vienota IT sistēma ir svarīgs faktors, lai Komisijas iekšējie kontroles mehānismi darbotos efektīvi (11). Komisija 2002. gadā ierosināja veidot šādu sistēmu, ar kuras palīdzību pārvaldīt PTA netiešo darbību dažādos posmus (priekšlikumu vērtēšanu, sarunas un atlasi, līgumu un projektu vadību). Divus gadus pirms Sestās pamatprogrammas slēgšanas – t. i., 2004. gadā – pilnībā nedarbojās ne vienota, ne integrēta IT sistēma, neskatoties uz Komisijas deklarētajiem nodomiem (12). Šis fakts (konstatēts jau 2003. gadā (13)) kavē iekšējās kontroles mehānismu efektivitāti attiecībā uz visām Sestās pamatprogrammas pārvaldības jomām un jo īpaši attiecībā uz saistību un maksājumu apstiprināšanu un to pārvaldības rādītāju izstrādi, kas paredzēti 12. iekšējās kontroles standartā. Šo faktu apstiprināja priekšlikums viena kredītrīkotāja deklarācijā iekļaut piezīmi par IT sistēmu, kā arī Komisijas grūtības sniegt sīkākus datus par Sestās pamatprogrammas darbībām.

| 6.10. | Ir nepieciešams izveidot IT sistēmu Sestajai pamatprogrammai, ņemot vērā dažādās vajadzības - pārvaldības procedūru iekšēja integrācija katrā ĢD, kā arī ārējas integrācijas nepieciešamība visu ĢD līmenī. Visi pētniecības ģenerāldirektorāti 2004. gadā vienojās par vienotu pārvaldības struktūru Sestās pamatprogrammas IT sistēmas attīstības uzraudzībai.
  Tomēr atšķirīgās vajadzības un pārvaldības procedūras starp pētniecības ģenerāldirektorātiem līdz šim ir radījušas drīzāk integrētu nekā kopēju sistēmu.
  Komisija uzskata, ka integrētas IT sistēmas izveide ir būtiska netiešu pētniecības un tehnoloģijas attīstības darbību pārvaldībai, un turpinās darbu šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz procesiem, kas skar attiecības ar piedāvātājiem un līgumslēdzējiem un attiecas uz ziņošanas un pārvaldības informāciju. |
| --- | --- |

6.10.

Ir nepieciešams izveidot IT sistēmu Sestajai pamatprogrammai, ņemot vērā dažādās vajadzības - pārvaldības procedūru iekšēja integrācija katrā ĢD, kā arī ārējas integrācijas nepieciešamība visu ĢD līmenī. Visi pētniecības ģenerāldirektorāti 2004. gadā vienojās par vienotu pārvaldības struktūru Sestās pamatprogrammas IT sistēmas attīstības uzraudzībai.

Tomēr atšķirīgās vajadzības un pārvaldības procedūras starp pētniecības ģenerāldirektorātiem līdz šim ir radījušas drīzāk integrētu nekā kopēju sistēmu.

Komisija uzskata, ka integrētas IT sistēmas izveide ir būtiska netiešu pētniecības un tehnoloģijas attīstības darbību pārvaldībai, un turpinās darbu šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz procesiem, kas skar attiecības ar piedāvātājiem un līgumslēdzējiem un attiecas uz ziņošanas un pārvaldības informāciju.

Jo īpaši attiecībā uz Sestās pamatprogrammas saistību un maksājumu apstiprinājumu pastāv līdzekļi darbplūsmai centrālā un vietējā līmenī, lai nodrošinātu, ka apstiprinājumi tiek sniegti pienācīgi.

Jautājums saistībā ar 12. standartu attiecas uz ĢD RTD un ir izklāstīts 6.8. punktā.

Pienākums sniegt revidenta apliecinājumus

| 6.11. | Viena no galvenajām izmaiņām, kas ieviesta ar Sesto pamatprogrammu nolūkā mazināt kļūdu risku galīgo saņēmēju līmenī, ir prasība ārējam revidentam apliecināt izmaksas, ko deklarē Komisijai (14). Šie revidenta apliecinājumi ir daļa no Komisijas kontroles sistēmām. Veicot revīzijas, Palāta atklāja neatbilstīgus izdevumus (15), kas nebija minēti attiecīgajos revidentu apliecinājumos, ko iesniedza Komisijai maksājuma pieprasījuma pamatošanai. |
| --- | --- |

6.11.

Viena no galvenajām izmaiņām, kas ieviesta ar Sesto pamatprogrammu nolūkā mazināt kļūdu risku galīgo saņēmēju līmenī, ir prasība ārējam revidentam apliecināt izmaksas, ko deklarē Komisijai (14). Šie revidenta apliecinājumi ir daļa no Komisijas kontroles sistēmām. Veicot revīzijas, Palāta atklāja neatbilstīgus izdevumus (15), kas nebija minēti attiecīgajos revidentu apliecinājumos, ko iesniedza Komisijai maksājuma pieprasījuma pamatošanai.

| 6.11. | Revīzijas sertifikāta galvenā funkcija ir nodrošināt Komisijai papildu garantiju attiecībā uz deklarēto izmaksu patiesumu un precizitāti. Tomēr, izmantojot revīzijas sertifikātus, visas iespējamās kļūdas nevar novērst. Paredzams, ka, paplašinoties pieredzei, uzlabosies revīzijas sertifikātu efektivitāte attiecībā uz kļūdu noteikšanu, un Komisija ir paredzējusi sekmēt šo uzlabošanas procesu, mērķtiecīgi informējot saņēmējus un revidentus un pastāvīgi novērtējot revīzijas sertifikātu lietderību saistībā ar vispārējo kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

6.11.

Revīzijas sertifikāta galvenā funkcija ir nodrošināt Komisijai papildu garantiju attiecībā uz deklarēto izmaksu patiesumu un precizitāti. Tomēr, izmantojot revīzijas sertifikātus, visas iespējamās kļūdas nevar novērst. Paredzams, ka, paplašinoties pieredzei, uzlabosies revīzijas sertifikātu efektivitāte attiecībā uz kļūdu noteikšanu, un Komisija ir paredzējusi sekmēt šo uzlabošanas procesu, mērķtiecīgi informējot saņēmējus un revidentus un pastāvīgi novērtējot revīzijas sertifikātu lietderību saistībā ar vispārējo kontroles sistēmu.

Eiropas Bēgļu fonds (EBF)

Dalībvalstis neveica obligātās darbību pārbaudes

| 6.12. | Pārbaudot vismaz 20 no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, dalībvalstīm jānodrošina tas, ka darbības tiek pārvaldītas saskaņā ar Kopienas noteikumiem un ka to rīcībā nodotie līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem (16). Pretēji attiecīgo noteikumu prasībām vienā no apmeklētajām dalībvalstīm, veicot darbību pārbaudes uz vietas, netika pārbaudīti apliecinošie dokumenti. Tas apstiprina Pārskatā par 2003. finanšu gadu iekļautos apsvērumus (17) par “dalībvalstīs atklātām kontroles sistēmu nepilnībām”. |
| --- | --- |

6.12.

Pārbaudot vismaz 20 no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, dalībvalstīm jānodrošina tas, ka darbības tiek pārvaldītas saskaņā ar Kopienas noteikumiem un ka to rīcībā nodotie līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem (16). Pretēji attiecīgo noteikumu prasībām vienā no apmeklētajām dalībvalstīm, veicot darbību pārbaudes uz vietas, netika pārbaudīti apliecinošie dokumenti. Tas apstiprina Pārskatā par 2003. finanšu gadu iekļautos apsvērumus (17) par “dalībvalstīs atklātām kontroles sistēmu nepilnībām”.

| 6.12. | Komisija palīdz dalībvalstīm pilnveidot sistēmas Eiropas Bēgļu fonda (ERF) uzraudzībai, jo īpaši, veicot uzraudzības apmeklējumus un pārbaudes uz vietas. Bez tam Komisija organizēs tematiskas darba sanāksmes par kontroles sistēmām un labām pārvaldības praksēm: plānošanas darbībām, projektu uzraudzību, izdevumu pārbaudi utt.
  Komisija uzskata, ka apmeklējumi pārbaužu veikšanai uz vietas ir laba prakse, kaut arī ERF noteikumos šādi apmeklējumi nav īpaši paredzēti. Kopš 2004. gada programmas stāšanās spēkā attiecīgā dalībvalsts visu projektu pārbaudi veic uz vietas. |
| --- | --- |

6.12.

Komisija palīdz dalībvalstīm pilnveidot sistēmas Eiropas Bēgļu fonda (ERF) uzraudzībai, jo īpaši, veicot uzraudzības apmeklējumus un pārbaudes uz vietas. Bez tam Komisija organizēs tematiskas darba sanāksmes par kontroles sistēmām un labām pārvaldības praksēm: plānošanas darbībām, projektu uzraudzību, izdevumu pārbaudi utt.

Komisija uzskata, ka apmeklējumi pārbaužu veikšanai uz vietas ir laba prakse, kaut arī ERF noteikumos šādi apmeklējumi nav īpaši paredzēti. Kopš 2004. gada programmas stāšanās spēkā attiecīgā dalībvalsts visu projektu pārbaudi veic uz vietas.

Uzdevumu deleģēšana vienā dalībvalstī neatbilst Finanšu regulas prasībām

| 6.13. | Kā to novēroja jau Komisija savas uzraudzības apmeklējuma laikā vienā dalībvalstī, valsts iestādes dažas pamatdarbības EBF pasākumu pārvaldībai bija deleģējušas privātuzņēmumam (18). Tas ir pretrunā Finanšu regulas noteikumiem attiecībā uz uzdevumu deleģēšanu trešajām personām. Komisijas ieteiktās korekcijas ieviesa ar kavēšanos. |
| --- | --- |

6.13.

Kā to novēroja jau Komisija savas uzraudzības apmeklējuma laikā vienā dalībvalstī, valsts iestādes dažas pamatdarbības EBF pasākumu pārvaldībai bija deleģējušas privātuzņēmumam (18). Tas ir pretrunā Finanšu regulas noteikumiem attiecībā uz uzdevumu deleģēšanu trešajām personām. Komisijas ieteiktās korekcijas ieviesa ar kavēšanos.

| 6.13. | Uzraudzības apmeklējuma laikā Komisija konstatēja, ka notiek pārmērīga uzdevumu deleģēšana, un nekavējoties ziņoja valsts iestādēm. Jaunajā līgumu procedūrā, kurā tika atjaunota pakalpojumu sniegšana, deleģējamo uzdevumu veidi tika koriģēti. |
| --- | --- |

6.13.

Uzraudzības apmeklējuma laikā Komisija konstatēja, ka notiek pārmērīga uzdevumu deleģēšana, un nekavējoties ziņoja valsts iestādēm. Jaunajā līgumu procedūrā, kurā tika atjaunota pakalpojumu sniegšana, deleģējamo uzdevumu veidi tika koriģēti.

Izdevumu neatbilstība

| 6.14. | Pagājušā gadā (19) Palāta atklāja to, ka netika ievēroti atbilstības kritēriji, pārvaldot repatriācijas pasākumus. Šogad papildu jautājumi radās saistībā ar atbilstības kritēriju neievērošanu, atlasot mērķgrupas, un šīs nepilnības varētu novērst tikai tad, ja tiktu mainīts tiesiskais regulējums (sk. 6.34. punktu). |
| --- | --- |

6.14.

Pagājušā gadā (19) Palāta atklāja to, ka netika ievēroti atbilstības kritēriji, pārvaldot repatriācijas pasākumus. Šogad papildu jautājumi radās saistībā ar atbilstības kritēriju neievērošanu, atlasot mērķgrupas, un šīs nepilnības varētu novērst tikai tad, ja tiktu mainīts tiesiskais regulējums (sk. 6.34. punktu).

| 6.14. | Galvenokārt Komisija centās palīdzēt dalībvalstīm stingri piemērot esošos noteikumus par mērķu grupu atbilstību, un tā rūpīgi analizē izdevumu deklarācijas. Piemēram, minētā iemesla dēļ pēc ex-post pārbaudes dalībvalstī neattaisnotiem izdevumiem piemēroja finanšu korekciju.
  Komisija uzskata, ka to patvēruma meklētāju gadījumā, kuru patvēruma pieprasījumi ir noraidīti, tiek piemēroti atbilstības kritēriji. (Skatīt atbildi uz 6.34. punktu).
  Turklāt tiesiskais regulējums attiecībā uz izcelsmes valsts jēdzienu ir izklāstīts Padomes Direktīvā 2004/83/EK un 2004. gada decembrī pieņemtā ERF 2 jaunajā tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

6.14.

Galvenokārt Komisija centās palīdzēt dalībvalstīm stingri piemērot esošos noteikumus par mērķu grupu atbilstību, un tā rūpīgi analizē izdevumu deklarācijas. Piemēram, minētā iemesla dēļ pēc ex-post pārbaudes dalībvalstī neattaisnotiem izdevumiem piemēroja finanšu korekciju.

Komisija uzskata, ka to patvēruma meklētāju gadījumā, kuru patvēruma pieprasījumi ir noraidīti, tiek piemēroti atbilstības kritēriji. (Skatīt atbildi uz 6.34. punktu).

Turklāt tiesiskais regulējums attiecībā uz izcelsmes valsts jēdzienu ir izklāstīts Padomes Direktīvā 2004/83/EK un 2004. gada decembrī pieņemtā ERF 2 jaunajā tiesiskajā regulējumā.

Kopienas rīcība iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā

| 6.15. | Iedzīvotāju veselības programmas budžeta liela daļa (20) tiek tērēta tam, lai līdzfinansētu projektus, kas atlasīti pēc ikgadējā uzaicinājuma iesniegt projektu pieteikumus. Patērētāju aizsardzības jomā (21) katru gadu tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt konkrētus projektus. Tomēr lielākā daļa gada budžeta tiek izpildīta, slēdzot tiešus līgumus par pētījumiem vai pakalpojumiem un veicot pasākumus kopīgi ar dalībvalstīm. Par abām šīm jomām atbild ĢD SANCO. |
| --- | --- |

6.15.

Iedzīvotāju veselības programmas budžeta liela daļa (20) tiek tērēta tam, lai līdzfinansētu projektus, kas atlasīti pēc ikgadējā uzaicinājuma iesniegt projektu pieteikumus. Patērētāju aizsardzības jomā (21) katru gadu tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt konkrētus projektus. Tomēr lielākā daļa gada budžeta tiek izpildīta, slēdzot tiešus līgumus par pētījumiem vai pakalpojumiem un veicot pasākumus kopīgi ar dalībvalstīm. Par abām šīm jomām atbild ĢD SANCO.

Procedūru analīze

| 6.16. | Šo darbību īstenošanu pārvalda un kontrolē galvenokārt ģenerāldirektorāta attiecīgās struktūrvienības. Tomēr ģenerāldirektorāts centralizēti atlasa dažus finanšu darījumus, kuriem veic papildu ex-ante pārbaudi, “Valsts iepirkuma komiteja” sniedz atzinumus par konkursu procedūru atbilstību prasībām, un ex-post finanšu kontroles nodaļa revidē galīgos saņēmējus. Iekšējās revīzijas darbinieki sniedz atzinumus ģenerāldirektoram par pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti. |
| --- | --- |

6.16.

Šo darbību īstenošanu pārvalda un kontrolē galvenokārt ģenerāldirektorāta attiecīgās struktūrvienības. Tomēr ģenerāldirektorāts centralizēti atlasa dažus finanšu darījumus, kuriem veic papildu ex-ante pārbaudi, “Valsts iepirkuma komiteja” sniedz atzinumus par konkursu procedūru atbilstību prasībām, un ex-post finanšu kontroles nodaļa revidē galīgos saņēmējus. Iekšējās revīzijas darbinieki sniedz atzinumus ģenerāldirektoram par pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti.

| 6.17. | Palāta analizēja 2004. gadā ieviestās procedūras un secināja, ka tās ir adekvātas. Tomēr pakārtoto darījumu pārbaudēs atklātās kļūdas (sk. 6.29. punktu) liecina, ka agrāk procedūras netika piemērotas nepārtraukti un konsekventi. Finanšu regula pilnībā netika ievērota, jo īpaši šādi noteikumi: |
| --- | --- |

6.17.

Palāta analizēja 2004. gadā ieviestās procedūras un secināja, ka tās ir adekvātas. Tomēr pakārtoto darījumu pārbaudēs atklātās kļūdas (sk. 6.29. punktu) liecina, ka agrāk procedūras netika piemērotas nepārtraukti un konsekventi. Finanšu regula pilnībā netika ievērota, jo īpaši šādi noteikumi:

| 6.17. | Skatīt 6.29. punktu. |
| --- | --- |

6.17.

Skatīt 6.29. punktu.

| — | Finanšu regulā ir noteikts, ka ir jāpārbauda visi maksājumi. Kas attiecas uz avansa maksājumiem, nekas neliecināja, ka kredītrīkotājs tos sistemātiski a priori pārbaudītu, |
| --- | --- |

—

Finanšu regulā ir noteikts, ka ir jāpārbauda visi maksājumi. Kas attiecas uz avansa maksājumiem, nekas neliecināja, ka kredītrīkotājs tos sistemātiski a priori pārbaudītu,

| — | ĢD SANCO finanšu ķēdes ir izstrādātas atbilstoši Finanšu regulai, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar dažādiem finanšu darījumiem. Attiecībā uz avansa maksājumiem atbildīgais kredītrīkotājs personīgi veic nepieciešamās pārbaudes pirms izdevumu apstiprināšanas. Šo pārbaužu dokumentēšanu uzlabos. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO finanšu ķēdes ir izstrādātas atbilstoši Finanšu regulai, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar dažādiem finanšu darījumiem. Attiecībā uz avansa maksājumiem atbildīgais kredītrīkotājs personīgi veic nepieciešamās pārbaudes pirms izdevumu apstiprināšanas. Šo pārbaužu dokumentēšanu uzlabos.

| — | pretēji Finanšu regulas noteikumiem procedūras neparedz sagatavot tāmi par debitoru parādiem, t. i., par procentiem, kas saņemami no iepriekšēja finansējuma (sk. 6.28. punktu). |
| --- | --- |

—

pretēji Finanšu regulas noteikumiem procedūras neparedz sagatavot tāmi par debitoru parādiem, t. i., par procentiem, kas saņemami no iepriekšēja finansējuma (sk. 6.28. punktu).

| — | Komisija atzīst proporcionalitātes problēmu un ierosina mainīt esošo Finanšu regulu un īstenošanas regulu, lai ieviestu iepriekšēja finansējuma slieksni, kuru nepārsniedzot, nav jāveido debitoru parādu tāme vai jāatmaksā attiecīgie procenti. Vienlaikus ĢD SANCO saskaņā ar Finanšu regulu nodrošinās procedūras ieņēmumu tāmes izveidei attiecībā uz procentiem. |
| --- | --- |

—

Komisija atzīst proporcionalitātes problēmu un ierosina mainīt esošo Finanšu regulu un īstenošanas regulu, lai ieviestu iepriekšēja finansējuma slieksni, kuru nepārsniedzot, nav jāveido debitoru parādu tāme vai jāatmaksā attiecīgie procenti. Vienlaikus ĢD SANCO saskaņā ar Finanšu regulu nodrošinās procedūras ieņēmumu tāmes izveidei attiecībā uz procentiem.

Analīze par ex-post finanšu revīzijām, ko Komisija veikusi iekšējās nozaru politikas jomā

| 6.18. | Iekšējās nozaru politikas programmās vairumu dotāciju maksā tieši galīgajiem saņēmējiem, nepiesaistot papildu publisko finansējumu. Tādēļ, lai pārliecinātos par līdzekļu pareizu izmantošanu, ir jāveic ex-post finanšu revīzijas pie saņēmējiem. Šajās revīzijās, ko veic vai nu attiecīgo ģenerāldirektorātu revīzijas dienesti, vai arī – Komisijas uzdevumā – ārējo revidentu kompānijas, galvenā uzmanība tiek pievērsta izmaksu deklarācijām, ko saņēmēji iesniedz atlīdzības saņemšanai. Turklāt dažās budžeta jomās Komisija saņēmējiem lūdza iesniegt arī revidentu apliecinājumus (sk. 6.11. punktu), ar ko izmaksu deklarācijas apliecinājis neatkarīgs revidents (22). |
| --- | --- |

6.18.

Iekšējās nozaru politikas programmās vairumu dotāciju maksā tieši galīgajiem saņēmējiem, nepiesaistot papildu publisko finansējumu. Tādēļ, lai pārliecinātos par līdzekļu pareizu izmantošanu, ir jāveic ex-post finanšu revīzijas pie saņēmējiem. Šajās revīzijās, ko veic vai nu attiecīgo ģenerāldirektorātu revīzijas dienesti, vai arī – Komisijas uzdevumā – ārējo revidentu kompānijas, galvenā uzmanība tiek pievērsta izmaksu deklarācijām, ko saņēmēji iesniedz atlīdzības saņemšanai. Turklāt dažās budžeta jomās Komisija saņēmējiem lūdza iesniegt arī revidentu apliecinājumus (sk. 6.11. punktu), ar ko izmaksu deklarācijas apliecinājis neatkarīgs revidents (22).

| 6.19. | Palātas revīzijā ietilpa:






  — | analīze par revīziju skaitu, rezultātiem un tvērumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, |
| --- | --- | --- |

6.19.

Palātas revīzijā ietilpa:

—

analīze par revīziju skaitu, rezultātiem un tvērumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem,

| — | analīze par revīziju rezultātiem, par paraugu izvēloties dažus ārējo revidentu kompāniju ziņojumus, |
| --- | --- |

—

analīze par revīziju rezultātiem, par paraugu izvēloties dažus ārējo revidentu kompāniju ziņojumus,

| — | to Komisijas revīzijas ziņojumu parauga izskatīšana, kas attiecas uz netiešiem pētniecības līgumiem un pasākumiem, ko finansē ĢD ENV. |
| --- | --- |

—

to Komisijas revīzijas ziņojumu parauga izskatīšana, kas attiecas uz netiešiem pētniecības līgumiem un pasākumiem, ko finansē ĢD ENV.

Revīzijas salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem

| 6.20. | Palātas veiktajā analīzē atklājās, ka: |
| --- | --- |

6.20.

Palātas veiktajā analīzē atklājās, ka:

| 6.20. | |
| --- | --- |

6.20.

| — | kaut arī daži ģenerāldirektorāti veikuši vairāk revīziju, tomēr kopumā 2004. gadā revīziju skaits samazinājies (sk. 
  6.1. tabulu
  ) no 552 pabeigtām revīzijām iepriekšējā gadā uz 496 revīzijām (kas aptver 2 atvērto līgumu), lai gan atgūstamās summas pieauga (23), |
| --- | --- |

—

kaut arī daži ģenerāldirektorāti veikuši vairāk revīziju, tomēr kopumā 2004. gadā revīziju skaits samazinājies (sk. 
  6.1. tabulu
  ) no 552 pabeigtām revīzijām iepriekšējā gadā uz 496 revīzijām (kas aptver 2 atvērto līgumu), lai gan atgūstamās summas pieauga (23),

| — | Stāvoklis ģenerāldirektorātos ievērojami atšķiras; 6. nodaļā ir izklāstītas dažas atšķirīgās politikas. Novērots, ka 2004. gada lielākajā daļā pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmām nebija pieejami ārējās revīzijas dienesti. Pašlaik spēkā ir jauns līgums. |
| --- | --- |

—

Stāvoklis ģenerāldirektorātos ievērojami atšķiras; 6. nodaļā ir izklāstītas dažas atšķirīgās politikas. Novērots, ka 2004. gada lielākajā daļā pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmām nebija pieejami ārējās revīzijas dienesti. Pašlaik spēkā ir jauns līgums.

| — | piecu ģenerāldirektorātu pēdējos sešos gados veiktās revīzijas liecina, ka pastāv pozitīva korelācija starp finanšu revīzijās identificētām atgūstamām summām un revidēto līgumu skaitu (sk. 
  6.3. grafiku
  ), tādēļ ir vērts atzīmēt, ka Komisijas deklarētais pašmērķis revidēt 10 no darbuzņēmējiem, kas piedalās Piektajā pamatprogrammā, nav sasniegts (sk. 
  6.2. tabulu
  ) (24). |
| --- | --- |

—

piecu ģenerāldirektorātu pēdējos sešos gados veiktās revīzijas liecina, ka pastāv pozitīva korelācija starp finanšu revīzijās identificētām atgūstamām summām un revidēto līgumu skaitu (sk. 
  6.3. grafiku
  ), tādēļ ir vērts atzīmēt, ka Komisijas deklarētais pašmērķis revidēt 10 no darbuzņēmējiem, kas piedalās Piektajā pamatprogrammā, nav sasniegts (sk. 
  6.2. tabulu
  ) (24).

| — | Notiek revīzijas programmas īstenošana Piektajai pamatprogrammai, un noteiktais termiņš, līdz kuram jāsasniedz mērķis, ir 2007. gadā. Komisija turpina veikt intensīvas ex-post revīzijas. Tomēr tā apstiprina, ka arī tad, ja daži ĢD ir pārsnieguši paredzēto mērķi, tai būs jāpārskata tās vispārējais revīzijas mērķis attiecībā uz 10 5. pamatprogrammas līgumslēdzēju, jo galīgais Piektās pamatprogrammas līgumslēdzēju skaits, uz kuriem attiecas revīzija, ievērojami pārsniedz paredzēto. |
| --- | --- |

—

Notiek revīzijas programmas īstenošana Piektajai pamatprogrammai, un noteiktais termiņš, līdz kuram jāsasniedz mērķis, ir 2007. gadā. Komisija turpina veikt intensīvas ex-post revīzijas. Tomēr tā apstiprina, ka arī tad, ja daži ĢD ir pārsnieguši paredzēto mērķi, tai būs jāpārskata tās vispārējais revīzijas mērķis attiecībā uz 10 5. pamatprogrammas līgumslēdzēju, jo galīgais Piektās pamatprogrammas līgumslēdzēju skaits, uz kuriem attiecas revīzija, ievērojami pārsniedz paredzēto.

6.1. tabula – Iekšējā nozaru politika – Komisijas (vai tās uzdevumā) veiktās revīzijas, kas pabeigtas 2004. gadā (25)

| Ģenerāldirektorāts | Pabeigto revīziju skaits | Revidēto līgumu skaits | Nepabeigto līgumu skaits | Revidēto līgumu vērtība
  (miljonos EUR) | Nepabeigto līgumu vērtība
  (miljonos EUR) | Atbilstīgo izmaksu korekcijas, kas revīzijas iznākumā izdarītas par labu Komisijai (korekcijas par labu darbuzņēmējiem nav ņemtas vērā) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| | | | | | | | | | | | Summas (miljonos EUR) | Vērtība % no revidētajiem līgumiem | Summas (miljonos EUR) | Vērtība % no revidētajiem līgumiem |
| AGRI – Lauksaimniecība | 12 (27) | 5 | 19 | 6 | 268 | 245 | 29,78 | 16,18 | 52,87 | 42,54 | 0,75 | 2,5 | 0,00 (30) | 0,0 |
| EAC – Izglītība un kultūra | 126 | 75 | 173 | 80 | 19 424 | 15 884 | 95,46 | 31,20 | 743,88 | 740,30 | 2,43 | 2,5 | 1,40 | 4,5 |
| EMPL – Nodarbinātība un sociālās lietas | 17 | 25 | 19 | 27 | 1 559 | 1 639 | 7,11 | 11,53 | 125,90 | 139,56 | 0,18 | 2,6 | 0,14 | 1,2 |
| TREN – Enerģētika un transports | 25 | 59 | 37 | 89 | 1 630 | 1 508 | 52,92 | 504,00 | 2 061,65 | 1 860,00 | 2,53 (32) | 4,8 | 14,91 (33) | 3,0 |
| ENTR – Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 28 | 43 | 41 | 64 | 1 463 | 1 684 | 39,66 | 38,12 | 162,46 | 221,96 | 0,02 | 0,0 | 1,00 | 2,6 |
| ENV – Vide | 23 | 42 | 52 | 73 | 1 711 | 1 748 | 35,68 | 20,25 | 352,65 | 385,87 | 0,21 | 0,6 | 0,57 | 2,8 |
| FISH – Zivsaimniecība un jūras lietas (26) | 31 | 18 | 64 | 41 | 216 | 238 | 74,20 | 12,23 | 233,43 | 270,01 | 3,90 | 5,3 | 1,16 (28) | 9,5 |
| JLS – Tiesiskums, brīvība un drošība | 8 | 8 | 30 | 47 | 923 | 901 | 3,62 | 19,93 | 95,88 | 117,00 | 0,80 | 22,1 | 1,62 | 8,1 |
| SANCO – Veselība un patērētāju aizsardzība (31) | 0 | 8 | 0 | 12 | nd | 522 | 0,00 | 4,60 | 123,60 | 153,90 | 0,00 | 0,0 | 0,20 | 4,3 |
| INFSO – Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 74 | 95 | 197 | 230 | 2 859 | 2 320 | 64,69 | 115,37 | 3 040,00 | 1 745,00 (29) | 4,49 | 6,9 | 8,20 | 7,1 |
| RTD – Pētniecība | 208 | 118 | 258 | 167 | 8 229 | 7 696 | 181,35 | 263,40 | 3 045,00 | 3 451,39 | 3,05 | 1,7 | 2,79 | 1,1 |
| Kopā | 552 | 496 | 890 | 836 | 38 282 | 34 385 | 584,47 | 1 036,81 | 10 037,31 | 9 127,53 | 18,36 | 3,1 | 31,99 | 3,1 |
| Avots: Eiropas Komisija. |

Ģenerāldirektorāts

Pabeigto revīziju skaits

Revidēto līgumu skaits

Nepabeigto līgumu skaits

Revidēto līgumu vērtība

(miljonos EUR)

Nepabeigto līgumu vērtība

(miljonos EUR)

Atbilstīgo izmaksu korekcijas, kas revīzijas iznākumā izdarītas par labu Komisijai (korekcijas par labu darbuzņēmējiem nav ņemtas vērā)

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Summas (miljonos EUR)

Vērtība % no revidētajiem līgumiem

Summas (miljonos EUR)

Vērtība % no revidētajiem līgumiem

AGRI – Lauksaimniecība

12 (27)

5

19

6

268

245

29,78

16,18

52,87

42,54

0,75

2,5

0,00 (30)

0,0

EAC – Izglītība un kultūra

126

75

173

80

19 424

15 884

95,46

31,20

743,88

740,30

2,43

2,5

1,40

4,5

EMPL – Nodarbinātība un sociālās lietas

17

25

19

27

1 559

1 639

7,11

11,53

125,90

139,56

0,18

2,6

0,14

1,2

TREN – Enerģētika un transports

25

59

37

89

1 630

1 508

52,92

504,00

2 061,65

1 860,00

2,53 (32)

4,8

14,91 (33)

3,0

ENTR – Uzņēmējdarbība un rūpniecība

28

43

41

64

1 463

1 684

39,66

38,12

162,46

221,96

0,02

0,0

1,00

2,6

ENV – Vide

23

42

52

73

1 711

1 748

35,68

20,25

352,65

385,87

0,21

0,6

0,57

2,8

FISH – Zivsaimniecība un jūras lietas (26)

31

18

64

41

216

238

74,20

12,23

233,43

270,01

3,90

5,3

1,16 (28)

9,5

JLS – Tiesiskums, brīvība un drošība

8

8

30

47

923

901

3,62

19,93

95,88

117,00

0,80

22,1

1,62

8,1

SANCO – Veselība un patērētāju aizsardzība (31)

0

8

0

12

nd

522

0,00

4,60

123,60

153,90

0,00

0,0

0,20

4,3

INFSO – Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

74

95

197

230

2 859

2 320

64,69

115,37

3 040,00

1 745,00 (29)

4,49

6,9

8,20

7,1

RTD – Pētniecība

208

118

258

167

8 229

7 696

181,35

263,40

3 045,00

3 451,39

3,05

1,7

2,79

1,1

Kopā

552

496

890

836

38 282

34 385

584,47

1 036,81

10 037,31

9 127,53

18,36

3,1

31,99

3,1

Avots: Eiropas Komisija.

6.2. tabula – Ģenerāldirektorāti, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās – Kopsavilkuma tabula par slēgtām revīzijām attiecībā uz Piekto pamatprogrammu (2001-2004)

| Atbildīgais ģenerāldirektorāts | Kopējais skaits slēgto revīziju attiecībā uz Piekto pamatprogrammu | Kopējais skaits revidēto līgumu Piektajā pamatprogrammā |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kopā | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kopā |
| ĢD RTD | Iekšējā revīzija | 1 | 25 | 19 | 12 | 57 | 1 | 28 | 23 | 18 | 70 |
| Ārējā revīzija | 1 | 88 | 177 | 100 | 366 | 1 | 105 | 218 | 142 | 466 |
| ĢD kopā | 2 | 113 | 196 | 112 | 423 | 2 | 133 | 241 | 160 | 536 |
| ĢD INFSO | Iekšējā revīzija | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 |
| Ārējā revīzija | 0 | 8 | 58 | 91 | 157 | 0 | 10 | 159 | 225 | 394 |
| ĢD kopā | 0 | 12 | 60 | 93 | 165 | 0 | 14 | 161 | 227 | 402 |
| ĢD TREN | Iekšējā revīzija | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ārējā revīzija | 0 | 7 | 7 | 41 | 55 | 0 | 17 | 13 | 58 | 88 |
| ĢD kopā | 0 | 7 | 8 | 41 | 56 | 0 | 17 | 14 | 58 | 89 |
| ĢD ENTR
   (34) | Iekšējā revīzija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ārējā revīzija | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| ĢD kopā | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| ĢD FISH | Iekšējā revīzija | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Ārējā revīzija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ĢD kopā | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Iekšējās revīzijas kopā | 2 | 44 | 42 | 30 | 118 | 2 | 49 | 50 | 50 | 151 |
| Ārējās revīzijas kopā | 1 | 108 | 263 | 266 | 638 | 1 | 137 | 415 | 476 | 1 029 |
| Kopā | 3 | 152 | 305 | 296 | 756 | 3 | 186 | 465 | 526 | 1 180 |
| Piezīme: Piektajā pamatprogrammā kopējais darbuzņēmēju skaits (EK un Euratom) ir 23 375. Tādēļ šajā pamatprogrammā Komisijas mērķis ir slēgt 2 337 revīzijas.
  Tomēr minētais skaitlis 23 375 ir jāprecizē, jo tajā daži darbuzņēmēji ieskaitīti divkārt.
  Tāpat ir ieskaitīti arī daudzi mazsvarīgi darbuzņēmēji, piem., tādi, kuru ieguldījums ir mazāks par 20 000 EUR.

  Avots: Komisija. |

Atbildīgais ģenerāldirektorāts

Kopējais skaits slēgto revīziju attiecībā uz Piekto pamatprogrammu

Kopējais skaits revidēto līgumu Piektajā pamatprogrammā

2001

2002

2003

2004

Kopā

2001

2002

2003

2004

Kopā

ĢD RTD

Iekšējā revīzija

1

25

19

12

57

1

28

23

18

70

Ārējā revīzija

1

88

177

100

366

1

105

218

142

466

ĢD kopā

2

113

196

112

423

2

133

241

160

536

ĢD INFSO

Iekšējā revīzija

0

4

2

2

8

0

4

2

2

8

Ārējā revīzija

0

8

58

91

157

0

10

159

225

394

ĢD kopā

0

12

60

93

165

0

14

161

227

402

ĢD TREN

Iekšējā revīzija

0

0

1

0

1

0

0

1

0

1

Ārējā revīzija

0

7

7

41

55

0

17

13

58

88

ĢD kopā

0

7

8

41

56

0

17

14

58

89

ĢD ENTR
   (34)

Iekšējā revīzija

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ārējā revīzija

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

ĢD kopā

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

ĢD FISH

Iekšējā revīzija

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Ārējā revīzija

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

ĢD kopā

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Iekšējās revīzijas kopā

2

44

42

30

118

2

49

50

50

151

Ārējās revīzijas kopā

1

108

263

266

638

1

137

415

476

1 029

Kopā

3

152

305

296

756

3

186

465

526

1 180

Piezīme: Piektajā pamatprogrammā kopējais darbuzņēmēju skaits (EK un Euratom) ir 23 375. Tādēļ šajā pamatprogrammā Komisijas mērķis ir slēgt 2 337 revīzijas.

Tomēr minētais skaitlis 23 375 ir jāprecizē, jo tajā daži darbuzņēmēji ieskaitīti divkārt.

Tāpat ir ieskaitīti arī daudzi mazsvarīgi darbuzņēmēji, piem., tādi, kuru ieguldījums ir mazāks par 20 000 EUR.

Avots: Komisija.

Image

Ārējo revidentu kompāniju darbs: tvērums un izpildes grafiks

| 6.21. | To revīziju rezultāti, ko Komisijas uzdevumā veica ārējo revidentu kompānijas, tika skatīti nolūkā vērtēt, vai tie ir ticams informācijas avots, lai spriestu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Attiecīgajos ģenerāldirektorātos (RTD, TREN, INFSO un ENTR) tika izskatīts 31 revīzijas dokuments. |
| --- | --- |

6.21.

To revīziju rezultāti, ko Komisijas uzdevumā veica ārējo revidentu kompānijas, tika skatīti nolūkā vērtēt, vai tie ir ticams informācijas avots, lai spriestu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Attiecīgajos ģenerāldirektorātos (RTD, TREN, INFSO un ENTR) tika izskatīts 31 revīzijas dokuments.

| 6.22. | Slēdzot līgumus ar ārējo revidentu kompānijām, tām tiek uzdots pārbaudīt tikai saņēmēju izmaksu deklarācijas. Dažos gadījumos ārējais revidents varētu pārbaudīt arī citus aspektus, kas ietekmē darījumu likumību un pareizību, piemēram, to, vai tiek sasniegti līgumu mērķi un vai saņēmēji savlaicīgi izpilda līgumos paredzētās darbības. Bet šie aspekti netiek revidēti. |
| --- | --- |

6.22.

Slēdzot līgumus ar ārējo revidentu kompānijām, tām tiek uzdots pārbaudīt tikai saņēmēju izmaksu deklarācijas. Dažos gadījumos ārējais revidents varētu pārbaudīt arī citus aspektus, kas ietekmē darījumu likumību un pareizību, piemēram, to, vai tiek sasniegti līgumu mērķi un vai saņēmēji savlaicīgi izpilda līgumos paredzētās darbības. Bet šie aspekti netiek revidēti.

| 6.22. | Izvirzīto (zinātnisko/tehnisko) mērķu sasniegšanu uzrauga Komisijas zinātniskie līdzstrādnieki, kas novērtē saņēmēju periodiski sniegtos ziņojumus. Zinātniskus izvērtējumus veic arī neatkarīgu ekspertu grupa, kas pārbauda, vai rezultāts no zinātniskā viedokļa atbilst līguma nosacījumiem. Finanšu revidentiem nav nepieciešamās kompetences, lai novērtētu rezultātu no zinātniskā viedokļa, tāpēc to darbs ir saistīts tikai ar pieprasīto summu pārbaudi saskaņā ar līguma finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

6.22.

Izvirzīto (zinātnisko/tehnisko) mērķu sasniegšanu uzrauga Komisijas zinātniskie līdzstrādnieki, kas novērtē saņēmēju periodiski sniegtos ziņojumus. Zinātniskus izvērtējumus veic arī neatkarīgu ekspertu grupa, kas pārbauda, vai rezultāts no zinātniskā viedokļa atbilst līguma nosacījumiem. Finanšu revidentiem nav nepieciešamās kompetences, lai novērtētu rezultātu no zinātniskā viedokļa, tāpēc to darbs ir saistīts tikai ar pieprasīto summu pārbaudi saskaņā ar līguma finanšu noteikumiem.

| 6.23. | Aplūkotais revīzijas ziņojumu paraugs liecināja, ka caurmērā laika posms no revīzijas sākuma līdz beigām bija 416. dienas. Protams, ka revīzijas darbam jāatvēl zināms laiks, tomēr reizēm termiņi ir pārmērīgi (no 94 līdz 770 dienām) (35) (sk. 
  6.3. tabulu
  ). Ņemot vērā to, ka gandrīz visās revīzijās atklājās kļūdainas izmaksu deklarācijas, šāda termiņu ieilgšana traucē, no vienas puses, savlaicīgi atgūt nepamatoti saņemtas dotācijas un, no otras puses, savlaicīgi veikt Komisijas maksājumus saņēmējiem. |
| --- | --- |

6.23.

Aplūkotais revīzijas ziņojumu paraugs liecināja, ka caurmērā laika posms no revīzijas sākuma līdz beigām bija 416. dienas. Protams, ka revīzijas darbam jāatvēl zināms laiks, tomēr reizēm termiņi ir pārmērīgi (no 94 līdz 770 dienām) (35) (sk. 
  6.3. tabulu
  ). Ņemot vērā to, ka gandrīz visās revīzijās atklājās kļūdainas izmaksu deklarācijas, šāda termiņu ieilgšana traucē, no vienas puses, savlaicīgi atgūt nepamatoti saņemtas dotācijas un, no otras puses, savlaicīgi veikt Komisijas maksājumus saņēmējiem.

| 6.23. | Procedūra ir šāda: Komisija, uzsākot revīziju kopumu, informē visus attiecīgos līgumslēdzējus par to, ka ārējs revīzijas dienests (EAF) veiks revīziju Komisijas vārdā. Atkarībā no EAF plānojuma faktiski konkrētas revīzijas darbības uzsāk pēc laikposma, ilgāka par 3 mēnešiem (vidēji 100 dienām). Šāds laikposms ir jāatskaita no revīzijas veikšanai paredzētā laika. Pēc ziņojuma pabeigšanas seko 30 dienu ilgs periods apspriedēm ar līgumslēdzējiem (5. pamatprogrammas līguma parauga II pielikuma 26.3. pants). Tādējādi laikposms no revīzijas uzsākšanas brīža līdz tās pabeigšanas brīdim var ilgt 12 līdz 15 mēnešus (365 līdz 450 dienas). Retos gadījumos, ja ir nepieciešams risināt sarežģītus revīzijas vai ar līgumu saistītus jautājumus vai no jauna tiek iesniegtas jaunas izmaksu deklarācijas, minēto laikposmu var pagarināt.
  Ārēju auditoru veiktais revīziju kopums parasti tiek pabeigts laikposmā, kas ilgst 9 līdz 12 mēnešus (270 līdz 365 dienas), atbilstoši līgumam ar EAF. Līguma noteikumi ar revidentiem paredz finansiālu sankciju piemērošanu par līgumā noteikta darba neizpildi līgumā paredzētajā laikā (1,5 līguma vērtības par katru kavējuma mēnesi). Komisija regulāri piemēro minētās sankcijas. |
| --- | --- |

6.23.

Procedūra ir šāda: Komisija, uzsākot revīziju kopumu, informē visus attiecīgos līgumslēdzējus par to, ka ārējs revīzijas dienests (EAF) veiks revīziju Komisijas vārdā. Atkarībā no EAF plānojuma faktiski konkrētas revīzijas darbības uzsāk pēc laikposma, ilgāka par 3 mēnešiem (vidēji 100 dienām). Šāds laikposms ir jāatskaita no revīzijas veikšanai paredzētā laika. Pēc ziņojuma pabeigšanas seko 30 dienu ilgs periods apspriedēm ar līgumslēdzējiem (5. pamatprogrammas līguma parauga II pielikuma 26.3. pants). Tādējādi laikposms no revīzijas uzsākšanas brīža līdz tās pabeigšanas brīdim var ilgt 12 līdz 15 mēnešus (365 līdz 450 dienas). Retos gadījumos, ja ir nepieciešams risināt sarežģītus revīzijas vai ar līgumu saistītus jautājumus vai no jauna tiek iesniegtas jaunas izmaksu deklarācijas, minēto laikposmu var pagarināt.

Ārēju auditoru veiktais revīziju kopums parasti tiek pabeigts laikposmā, kas ilgst 9 līdz 12 mēnešus (270 līdz 365 dienas), atbilstoši līgumam ar EAF. Līguma noteikumi ar revidentiem paredz finansiālu sankciju piemērošanu par līgumā noteikta darba neizpildi līgumā paredzētajā laikā (1,5 līguma vērtības par katru kavējuma mēnesi). Komisija regulāri piemēro minētās sankcijas.

6.3. tabula – Dienu skaits Komisijas finanšu revīziju pabeigšanai

| ĢD | Revīziju skaits paraugā | Vidējais dienu skaits | Galīgais termiņš |
| --- | --- | --- | --- |
| No darbuzņēmēju informēšanas līdz revidenta ziņojumam | No revidenta ziņojuma līdz izpildes lēmumam (36) | Kopā | Minimālais | Maksimālais |
| INFSO | 10 | 357 | 149 | 506 | 355 | 770 |
| RTD | 12 | 334 | 47 | 381 | 247 | 605 |
| TREN | 7 | 244 | 148 | 392 | 301 | 475 |
| ENTR | 2 | 168 | 101 | 269 | 94 | 443 |
| 4 ĢD | 31 | 310 | 106 | 416 | 94 | 770 |
| Avots: Revīzijas palātas analīze. |

ĢD

Revīziju skaits paraugā

Vidējais dienu skaits

Galīgais termiņš

No darbuzņēmēju informēšanas līdz revidenta ziņojumam

No revidenta ziņojuma līdz izpildes lēmumam (36)

Kopā

Minimālais

Maksimālais

INFSO

10

357

149

506

355

770

RTD

12

334

47

381

247

605

TREN

7

244

148

392

301

475

ENTR

2

168

101

269

94

443

4 ĢD

31

310

106

416

94

770

Avots: Revīzijas palātas analīze.

Neadekvātas pēcpārbaudes procedūras ex-post finanšu revīzijām Vides ģenerāldirektorātā

| 6.24. | Vides ģenerāldirektorāta revīzijas nodaļas sagatavoto revīzijas ziņojumu un materiālu analīze, ko veica Palāta, dod pamatu šādiem apsvērumiem (37): |
| --- | --- |

6.24.

Vides ģenerāldirektorāta revīzijas nodaļas sagatavoto revīzijas ziņojumu un materiālu analīze, ko veica Palāta, dod pamatu šādiem apsvērumiem (37):

| 6.24. | |
| --- | --- |

6.24.

| — | Līdzekļu iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti par vēlu: 2003. gadā Komisijas revidenti ieteica atgūt EUR 391 000. Līdz 2004. gada novembrim no saņēmējiem bija atgūti tikai 54 minētās summas, kam daļēji iemesls ir nepabeigta OLAF izmeklēšana. Lai gan vidējais termiņš, kādā pēc galīgā revīzijas ziņojuma saņemšanas tiek sagatavots iekasēšanas rīkojums, samazinājās no 152 dienām 2003. gadā līdz 138 dienām 2004. gadā, tomēr šis termiņš joprojām ir pārlieku ilgs. Savukārt saņēmēji parādu samaksāja caurmērā 50 dienās pēc iekasēšanas rīkojuma izdošanas. |
| --- | --- |

—

Līdzekļu iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti par vēlu: 2003. gadā Komisijas revidenti ieteica atgūt EUR 391 000. Līdz 2004. gada novembrim no saņēmējiem bija atgūti tikai 54 minētās summas, kam daļēji iemesls ir nepabeigta OLAF izmeklēšana. Lai gan vidējais termiņš, kādā pēc galīgā revīzijas ziņojuma saņemšanas tiek sagatavots iekasēšanas rīkojums, samazinājās no 152 dienām 2003. gadā līdz 138 dienām 2004. gadā, tomēr šis termiņš joprojām ir pārlieku ilgs. Savukārt saņēmēji parādu samaksāja caurmērā 50 dienās pēc iekasēšanas rīkojuma izdošanas.

| — | Galīgos ex-post revīzijas ziņojumus nosūta darbības vienībai(-ām), kas informē saņēmēju par revīzijas rezultātiem un lūdz sniegt sīkākus paskaidrojumus par papildu dokumentāciju. Tikai pēc tam, kad saņēmējs ir nosūtījis atbildi, kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, pieņem lēmumu par iekasēšanas rīkojuma izdošanu. Kā paredzēts Finanšu regulā, pirms iekasēšanas rīkojuma un debetnotas izdošanas saņēmējam ir jānosūta arī informatīva vēstule. Ņemot vērā minēto konsultāciju procesu, nav iespējams izvairīties no dažu nedēļu aizkavēšanās starp revīzijas ziņojuma saņemšanas brīdi un korektīvas rīcības uzsākšanu. |
| --- | --- |

—

Galīgos ex-post revīzijas ziņojumus nosūta darbības vienībai(-ām), kas informē saņēmēju par revīzijas rezultātiem un lūdz sniegt sīkākus paskaidrojumus par papildu dokumentāciju. Tikai pēc tam, kad saņēmējs ir nosūtījis atbildi, kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, pieņem lēmumu par iekasēšanas rīkojuma izdošanu. Kā paredzēts Finanšu regulā, pirms iekasēšanas rīkojuma un debetnotas izdošanas saņēmējam ir jānosūta arī informatīva vēstule. Ņemot vērā minēto konsultāciju procesu, nav iespējams izvairīties no dažu nedēļu aizkavēšanās starp revīzijas ziņojuma saņemšanas brīdi un korektīvas rīcības uzsākšanu.

| — | Līgumi netiek pienācīgi uzraudzīti: vairums pārbaudīto Komisijas materiālu neliecināja par to, ka tehniskās nodaļas būtu informējušas revīzijas nodaļas par turpmāku rīcību atbilstīgi revīzijas rezultātiem. Gadījumos, kad tehniskās nodaļas apzina problēmas vai kad problēmas ir dokumentētas revīzijas ziņojumos, paiet ilgs laiks, līdz attiecīgie dienesti lemj adekvāti rīkoties, piemēram, pārbaudīt saņēmēju, samazināt galīgo maksājumu vai izdod iekasēšanas rīkojumu. Vienā gadījumā lēmums veikt revīziju uz vietas tika pieņemts 16 mēnešus pēc galīgā maksājuma veikšanas. |
| --- | --- |

—

Līgumi netiek pienācīgi uzraudzīti: vairums pārbaudīto Komisijas materiālu neliecināja par to, ka tehniskās nodaļas būtu informējušas revīzijas nodaļas par turpmāku rīcību atbilstīgi revīzijas rezultātiem. Gadījumos, kad tehniskās nodaļas apzina problēmas vai kad problēmas ir dokumentētas revīzijas ziņojumos, paiet ilgs laiks, līdz attiecīgie dienesti lemj adekvāti rīkoties, piemēram, pārbaudīt saņēmēju, samazināt galīgo maksājumu vai izdod iekasēšanas rīkojumu. Vienā gadījumā lēmums veikt revīziju uz vietas tika pieņemts 16 mēnešus pēc galīgā maksājuma veikšanas.

| — | Ir panākta vienošanās, ka ĢD ENV revīzijas ziņojumu turpmākajiem pasākumiem ir jāizmanto formālāka un izmērāmāka procedūra.

  Ex-post revīzijas struktūrvienība 2004. gada beigās izveidoja uzraudzības modeli un metodi, lai tehniskajām struktūrvienībām regulāri atgādinātu nosūtīt informāciju par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem. |
| --- | --- |

—

Ir panākta vienošanās, ka ĢD ENV revīzijas ziņojumu turpmākajiem pasākumiem ir jāizmanto formālāka un izmērāmāka procedūra.

Ex-post revīzijas struktūrvienība 2004. gada beigās izveidoja uzraudzības modeli un metodi, lai tehniskajām struktūrvienībām regulāri atgādinātu nosūtīt informāciju par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem.

| — | Gadījumos, kad viens un tas pats darbuzņēmējs saņem ES līdzekļus vairāku līgumu izpildei, bet revīzijā atklājas kļūdas, ko varētu uzskatīt par sistemātiskām, nav ieviestas procedūras, saskaņā ar kurām par šīm kļūdām informēt arī citus attiecīgos Komisijas dienestus vai revidēt arī pārējos līgumus (38). |
| --- | --- |

—

Gadījumos, kad viens un tas pats darbuzņēmējs saņem ES līdzekļus vairāku līgumu izpildei, bet revīzijā atklājas kļūdas, ko varētu uzskatīt par sistemātiskām, nav ieviestas procedūras, saskaņā ar kurām par šīm kļūdām informēt arī citus attiecīgos Komisijas dienestus vai revidēt arī pārējos līgumus (38).

| — | Paredzams, ka, īstenojot grāmatvedības reformu (un jo īpaši izveidojot līgumu un juridisko personu reģistru), tiks nodrošināta vispārīgāka informācijas apmaiņas tīkla attīstība Komisijas līmenī. |
| --- | --- |

—

Paredzams, ka, īstenojot grāmatvedības reformu (un jo īpaši izveidojot līgumu un juridisko personu reģistru), tiks nodrošināta vispārīgāka informācijas apmaiņas tīkla attīstība Komisijas līmenī.

Rezultāti pakārtoto darījumu pārbaudei iekšējās nozaru politikas jomā

| 6.25. | No Komisijas materiāliem revidējamam paraugam tika atlasīti 107 maksājumi (39) un astoņas saistības iekšējās nozaru politikas jomā; šajā paraugā 25 starpposma un galīgie maksājumi tika skatīti līdz pat galīgajam saņēmējam. Konstatējumi sasaucas ar sistēmās atklātajiem trūkumiem (sk. 6.9.–6.17. punktu). |
| --- | --- |

6.25.

No Komisijas materiāliem revidējamam paraugam tika atlasīti 107 maksājumi (39) un astoņas saistības iekšējās nozaru politikas jomā; šajā paraugā 25 starpposma un galīgie maksājumi tika skatīti līdz pat galīgajam saņēmējam. Konstatējumi sasaucas ar sistēmās atklātajiem trūkumiem (sk. 6.9.–6.17. punktu).

Komisijas līmenī kļūdas tika pieļautas bieži, bet tās nebija būtiskas

| 6.26. | Pamatojoties uz pārskatītajiem Komisijas materiāliem, jāsecina, ka saistībā ar 58 no 107 maksājumiem radās jautājumi par likumību un pareizību (40). Lielākā daļa pārkāpumu tika atklāti jau pagājušajā gadā (41). Visbiežākie pārkāpumi aprakstīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

6.26.

Pamatojoties uz pārskatītajiem Komisijas materiāliem, jāsecina, ka saistībā ar 58 no 107 maksājumiem radās jautājumi par likumību un pareizību (40). Lielākā daļa pārkāpumu tika atklāti jau pagājušajā gadā (41). Visbiežākie pārkāpumi aprakstīti turpmākajos punktos.

Maksājumi nokavēti ilgāk par mēnesi

| 6.27. | Finanšu regula nebija ievērota attiecībā uz 20 maksājumu, kas tika veikti novēloti, turklāt – vairumā gadījumu – kavējums pārsniedza vienu mēnesi (42). Komisija par nokavētiem maksājumiem neaprēķināja procentus un neiegrāmatoja tos savā uzskaitē. |
| --- | --- |

6.27.

Finanšu regula nebija ievērota attiecībā uz 20 maksājumu, kas tika veikti novēloti, turklāt – vairumā gadījumu – kavējums pārsniedza vienu mēnesi (42). Komisija par nokavētiem maksājumiem neaprēķināja procentus un neiegrāmatoja tos savā uzskaitē.

| 6.27. | Komisija apstiprina, ka izmaksāšanas termiņi dažkārt ir pārāk gari, tāpēc tie ir jāsaīsina. Daudzos gadījumos, uz kuriem Palāta ir atsaukusies 31. zemsvītras piezīmē, ir paskaidroti iemesli attiecībā uz minēto.
  Komisija ir nolēmusi risināt minēto problēmu, un ir veikti pasākumi gan attiecībā uz iekšējām finanšu ķēdēm, gan ar tām saistītajām darbības metodēm. Tā kā par novēlotiem maksājumiem pieprasīto procentu līmenis ir ārkārtīgi zems, noteikuma ieviešana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

6.27.

Komisija apstiprina, ka izmaksāšanas termiņi dažkārt ir pārāk gari, tāpēc tie ir jāsaīsina. Daudzos gadījumos, uz kuriem Palāta ir atsaukusies 31. zemsvītras piezīmē, ir paskaidroti iemesli attiecībā uz minēto.

Komisija ir nolēmusi risināt minēto problēmu, un ir veikti pasākumi gan attiecībā uz iekšējām finanšu ķēdēm, gan ar tām saistītajām darbības metodēm. Tā kā par novēlotiem maksājumiem pieprasīto procentu līmenis ir ārkārtīgi zems, noteikuma ieviešana nav nepieciešama.

Finanšu regulas neievērošana attiecībā uz procentiem, kas pienākas par iepriekšēju finansējumu

| 6.28. | Finanšu regulā ir noteikts, ka procenti, kas uzkrājas par Kopienas līdzekļu izmaksāšanu avansā ir jāprognozē un jāiegrāmato Kopienas budžetā (43). Vairumā programmu sākotnējās aplēses netiek sagatavotas konsekventi vai netiek aprēķinātas vispār. Turklāt pašreizējā procentu definīcija līgumos ir pārāk neskaidra, lai ļautu Komisijas dienestiem pienācīgi prognozēt uzkrātos procentus (44). |
| --- | --- |

6.28.

Finanšu regulā ir noteikts, ka procenti, kas uzkrājas par Kopienas līdzekļu izmaksāšanu avansā ir jāprognozē un jāiegrāmato Kopienas budžetā (43). Vairumā programmu sākotnējās aplēses netiek sagatavotas konsekventi vai netiek aprēķinātas vispār. Turklāt pašreizējā procentu definīcija līgumos ir pārāk neskaidra, lai ļautu Komisijas dienestiem pienācīgi prognozēt uzkrātos procentus (44).

| 6.28. | Komisija atzīst proporcionalitātes problēmu un ierosina mainīt esošo Finanšu regulu un īstenošanas regulu, lai ieviestu iepriekšēja finansējuma slieksni, kuru nepārsniedzot, nav jāveido debitoru parādu tāme vai jāatmaksā attiecīgie procenti. Atsaucoties uz procentu definīciju, Komisija uzskata, ka tā ir pietiekami skaidra un saņēmējiem tie ir jādeklarē. |
| --- | --- |

6.28.

Komisija atzīst proporcionalitātes problēmu un ierosina mainīt esošo Finanšu regulu un īstenošanas regulu, lai ieviestu iepriekšēja finansējuma slieksni, kuru nepārsniedzot, nav jāveido debitoru parādu tāme vai jāatmaksā attiecīgie procenti. Atsaucoties uz procentu definīciju, Komisija uzskata, ka tā ir pietiekami skaidra un saņēmējiem tie ir jādeklarē.

Netika ievērotas dotāciju piešķiršanas procedūras

| 6.29. | Tika izskatītas 43 dotāciju piešķiršanas procedūras. Četras no tām nebija piemērotas pareizi dažādu iemeslu dēļ: nebija pareizi komplektēts vērtēšanas komisijas sastāvs; dotācijas bija piešķirtas saņēmējam, kuram uz to nebija tiesību; iestāde nebija pieņēmusi finansēšanas lēmumu; dotācija bija piešķirta, lai gan nebija rīkots projektu konkurss. Piecos citos gadījumos, kad tika piešķirtas dotācijas iedzīvotāju veselības pasākumiem, nebija iespējams pārliecināties par to, ka par finansētajiem projektiem termiņā bija iesniegti pilnīgi priekšlikumi. Vēl sešos gadījumos nebija adekvāti dokumentēta priekšlikuma vērtēšanas procedūra un rezultāti. |
| --- | --- |

6.29.

Tika izskatītas 43 dotāciju piešķiršanas procedūras. Četras no tām nebija piemērotas pareizi dažādu iemeslu dēļ: nebija pareizi komplektēts vērtēšanas komisijas sastāvs; dotācijas bija piešķirtas saņēmējam, kuram uz to nebija tiesību; iestāde nebija pieņēmusi finansēšanas lēmumu; dotācija bija piešķirta, lai gan nebija rīkots projektu konkurss. Piecos citos gadījumos, kad tika piešķirtas dotācijas iedzīvotāju veselības pasākumiem, nebija iespējams pārliecināties par to, ka par finansētajiem projektiem termiņā bija iesniegti pilnīgi priekšlikumi. Vēl sešos gadījumos nebija adekvāti dokumentēta priekšlikuma vērtēšanas procedūra un rezultāti.

| 6.29. | Zinātniskās izpētes jomā Palātas norādītā lieta attiecas uz subsīdijas piešķiršanu saņēmējam, kas deklarācijā ir norādījis, ka ir saņēmis diplomu, pirms attiecīgā diploma faktiskas saņemšanas. Notiek situācijas noregulēšana.
  Sabiedrības veselības jomā Palātas konstatētās nepilnības attiecas uz dotācijām, kas piešķirtas 2000., 2001. un 2002. gadā saskaņā ar iepriekšējām 8 atsevišķām sabiedrības veselības programmām. Ar Lēmumu Nr. 1786/2002/EK minētās astoņas programmas aizstāja ar vienu programmu Kopienas rīcībai sabiedrības veselības jomā (2003.-2008. gads). Vienlaicīgi ievērojami uzlaboja darbību finansēšanas noteikumus un procedūras, kā arī tika veikti nepieciešamie pasākumi, lai turpmāk izvairītos no līdzīgām problēmām. |
| --- | --- |

6.29.

Zinātniskās izpētes jomā Palātas norādītā lieta attiecas uz subsīdijas piešķiršanu saņēmējam, kas deklarācijā ir norādījis, ka ir saņēmis diplomu, pirms attiecīgā diploma faktiskas saņemšanas. Notiek situācijas noregulēšana.

Sabiedrības veselības jomā Palātas konstatētās nepilnības attiecas uz dotācijām, kas piešķirtas 2000., 2001. un 2002. gadā saskaņā ar iepriekšējām 8 atsevišķām sabiedrības veselības programmām. Ar Lēmumu Nr. 1786/2002/EK minētās astoņas programmas aizstāja ar vienu programmu Kopienas rīcībai sabiedrības veselības jomā (2003.-2008. gads). Vienlaicīgi ievērojami uzlaboja darbību finansēšanas noteikumus un procedūras, kā arī tika veikti nepieciešamie pasākumi, lai turpmāk izvairītos no līdzīgām problēmām.

Daudz kļūdu galīgo saņēmēju līmenī

Tāpat kā iepriekšējos gados saņēmēji pārspīlēja izmaksas (45)

| 6.30. | Palāta Piektajā pamatprogrammā galīgo saņēmēju līmenī revidēja septiņas darbības. Tajās deklarētās izmaksas bija 6 miljoni EUR. Caurmērā pārspīlēti bija vairāk nekā 12 šo izmaksu. Pārspīlējumu iemesli bija neatbilstīgas izmaksas vai apliecinošo dokumentu trūkums. Šis pārspīlēto izmaksu rādītājs ir lielāks par 3,1 caurmēru, kas atklājās Komisijas veiktajās revīzijās (sk. 
  6.1. tabulu
  ). Komisija Piektajā pamatprogrammā veica 286 finanšu revīzijas, kurās atklātais caurmēra pārspīlējums bija 4,6. |
| --- | --- |

6.30.

Palāta Piektajā pamatprogrammā galīgo saņēmēju līmenī revidēja septiņas darbības. Tajās deklarētās izmaksas bija 6 miljoni EUR. Caurmērā pārspīlēti bija vairāk nekā 12 šo izmaksu. Pārspīlējumu iemesli bija neatbilstīgas izmaksas vai apliecinošo dokumentu trūkums. Šis pārspīlēto izmaksu rādītājs ir lielāks par 3,1 caurmēru, kas atklājās Komisijas veiktajās revīzijās (sk. 
  6.1. tabulu
  ). Komisija Piektajā pamatprogrammā veica 286 finanšu revīzijas, kurās atklātais caurmēra pārspīlējums bija 4,6.

| 6.30. | Attiecībā uz diviem no septiņiem gadījumiem, ko pārbaudīja Palāta, Komisija atzīst piezīmes un veiks korektīvus pasākumus. Attiecībā uz četriem gadījumiem notiek apspriešanās ar saņēmējiem. Vienā no minētajiem gadījumiem Komisija nepiekrīt Palātas interpretācijai. |
| --- | --- |

6.30.

Attiecībā uz diviem no septiņiem gadījumiem, ko pārbaudīja Palāta, Komisija atzīst piezīmes un veiks korektīvus pasākumus. Attiecībā uz četriem gadījumiem notiek apspriešanās ar saņēmējiem. Vienā no minētajiem gadījumiem Komisija nepiekrīt Palātas interpretācijai.

| 6.31. | Gadījumos, kad tika atklāta izmaksu pārspīlēšana, Palāta konstatēja arī to, ka pārbaudes, ko Komisija piemēroja izmaksu deklarācijām, kuras saņēmēji iesniedza pirms maksājumiem, vairumā gadījumu aprobežojās ar vienkāršu aritmētisku pārbaudi tā vietā, lai izmaksu deklarācijas salīdzinātu ar apliecinošo dokumentu paraugu (piemēram, laika uzskaiti vai apliecinošiem faktūrrēķiniem). Šāda veida atlasītu dokumentu pārbaudes būtu ļāvušas izdevumu deklarācijās atklāt nesakritības vai pat kļūdas. Tāpat tas palīdzētu saņēmējiem pildīt pienākumu kārtīgi dokumentēt izdevumus. |
| --- | --- |

6.31.

Gadījumos, kad tika atklāta izmaksu pārspīlēšana, Palāta konstatēja arī to, ka pārbaudes, ko Komisija piemēroja izmaksu deklarācijām, kuras saņēmēji iesniedza pirms maksājumiem, vairumā gadījumu aprobežojās ar vienkāršu aritmētisku pārbaudi tā vietā, lai izmaksu deklarācijas salīdzinātu ar apliecinošo dokumentu paraugu (piemēram, laika uzskaiti vai apliecinošiem faktūrrēķiniem). Šāda veida atlasītu dokumentu pārbaudes būtu ļāvušas izdevumu deklarācijās atklāt nesakritības vai pat kļūdas. Tāpat tas palīdzētu saņēmējiem pildīt pienākumu kārtīgi dokumentēt izdevumus.

| 6.31. | Maksājumus veic, pamatojoties uz izmaksu deklarācijām, ko iesnieguši saņēmēji. Daži ģenerāldirektorāti jau ir uzsākuši minēto deklarāciju ticamības pārbaudi un pieprasa izmaksu apakškopu apstiprinošus dokumentus.
  Lai turpinātu stiprināt dokumentu pārbaudes funkciju zinātniskās izpētes jomā, ĢD INFSO un ENTR 2003. gadā eksperimentālā nolūkā uzsāka padziļinātas dokumentu pārbaudes, ko veica visu 2004. gadu; rezultātus izvērtēja 2005. gadā, jo īpaši no izmaksu/lietderības viedokļa. Saistībā ar šīm padziļinātajām dokumentu pārbaudēm tika pieprasīta papildu informācija, piemēram, darba laika uzskaites grafiki, stundas tarifa likmju un ceļa izdevumu apliecinoši dokumenti. Tādējādi tika iegūta papildu garantija, lai arī dokumentu pārbaužu piemērošanas joma un apmērs, kā norādīts, joprojām ir ierobežoti. |
| --- | --- |

6.31.

Maksājumus veic, pamatojoties uz izmaksu deklarācijām, ko iesnieguši saņēmēji. Daži ģenerāldirektorāti jau ir uzsākuši minēto deklarāciju ticamības pārbaudi un pieprasa izmaksu apakškopu apstiprinošus dokumentus.

Lai turpinātu stiprināt dokumentu pārbaudes funkciju zinātniskās izpētes jomā, ĢD INFSO un ENTR 2003. gadā eksperimentālā nolūkā uzsāka padziļinātas dokumentu pārbaudes, ko veica visu 2004. gadu; rezultātus izvērtēja 2005. gadā, jo īpaši no izmaksu/lietderības viedokļa. Saistībā ar šīm padziļinātajām dokumentu pārbaudēm tika pieprasīta papildu informācija, piemēram, darba laika uzskaites grafiki, stundas tarifa likmju un ceļa izdevumu apliecinoši dokumenti. Tādējādi tika iegūta papildu garantija, lai arī dokumentu pārbaužu piemērošanas joma un apmērs, kā norādīts, joprojām ir ierobežoti.

Bieži trūka pamatojuma personāla izmaksām, ko lūdza segt no projekta līdzekļiem

| 6.32. | Vairumā iekšējās nozaru politikas programmu personāla tiešās un saistītās izmaksas veido lielāko daļu no izmaksām, ko atlīdzina: |
| --- | --- |

6.32.

Vairumā iekšējās nozaru politikas programmu personāla tiešās un saistītās izmaksas veido lielāko daļu no izmaksām, ko atlīdzina:

| 6.32. | |
| --- | --- |

6.32.

| — | Veicot darbības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, saņēmējiem tiek prasīts uzskaitīt un apliecināt projektā nostrādāto laiku. Pusē Palātas revidēto gadījumu saņēmēju ieviestā sistēma neatbilda līguma prasībām, vai – dažos gadījumos – sistēma vispār nebija ieviesta. Tas nozīmē, ka trūkst gan attiecīgu revīzijas pierādījumu, gan svarīgas informācijas, uz kuras pamata pārbaudīt, vai izmaksas par līgumā definēto darbu ir bijušas lietderīgas. Laika uzskaites sistēma tiek pārbaudīta galvenokārt ex-post revīzijās saņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

—

Veicot darbības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, saņēmējiem tiek prasīts uzskaitīt un apliecināt projektā nostrādāto laiku. Pusē Palātas revidēto gadījumu saņēmēju ieviestā sistēma neatbilda līguma prasībām, vai – dažos gadījumos – sistēma vispār nebija ieviesta. Tas nozīmē, ka trūkst gan attiecīgu revīzijas pierādījumu, gan svarīgas informācijas, uz kuras pamata pārbaudīt, vai izmaksas par līgumā definēto darbu ir bijušas lietderīgas. Laika uzskaites sistēma tiek pārbaudīta galvenokārt ex-post revīzijās saņēmēju līmenī.

| — | Līguma noteikumos ir paredzēts, ka visi maksājumi, ko pieprasa no Komisijas atmaksas veikšanai, līgumslēdzējiem ir atbilstoši jāpamato. Saistībā ar Piekto pamatprogrammu Komisijas revīzijas dienesti savā darbā ņem vērā līgumu noteikumu neievērošanas nopietnību, pirms pieņem lēmumu par piemērojamām sankcijām. |
| --- | --- |

—

Līguma noteikumos ir paredzēts, ka visi maksājumi, ko pieprasa no Komisijas atmaksas veikšanai, līgumslēdzējiem ir atbilstoši jāpamato. Saistībā ar Piekto pamatprogrammu Komisijas revīzijas dienesti savā darbā ņem vērā līgumu noteikumu neievērošanas nopietnību, pirms pieņem lēmumu par piemērojamām sankcijām.

| — | Iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā lielākā daļa saņēmēju (katrs piektais), kurus revidēja uz vietas, nespēja sniegt pietiekamus pierādījumus par to, ka visas deklarētās personāla izmaksas reāli bija radušās un attiecās uz projektu. Šo stāvokli daļēji radījis tas, ka dotēšanas nolīgumos nav iekļauts skaidrs noteikums, ar ko saņēmējiem uzdotu uzskaitīt laiku un izmaksas iegrāmatot saistībā ar katru konkrētu projektu. Tādējādi summas, ko Komisijai deklarē kā personāla izmaksas un ko tā līdzfinansē, bieži vien ir tikai aplēses. |
| --- | --- |

—

Iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā lielākā daļa saņēmēju (katrs piektais), kurus revidēja uz vietas, nespēja sniegt pietiekamus pierādījumus par to, ka visas deklarētās personāla izmaksas reāli bija radušās un attiecās uz projektu. Šo stāvokli daļēji radījis tas, ka dotēšanas nolīgumos nav iekļauts skaidrs noteikums, ar ko saņēmējiem uzdotu uzskaitīt laiku un izmaksas iegrāmatot saistībā ar katru konkrētu projektu. Tādējādi summas, ko Komisijai deklarē kā personāla izmaksas un ko tā līdzfinansē, bieži vien ir tikai aplēses.

| — | Ja pienākums saņēmējiem kārtot analītisku uzskaiti būtu balstīts uz stingrāku prasību, tas dažiem no tiem radītu papildu administratīvu slogu, bet nebūt nenodrošinātu Komisijai lielāku pārliecību. Tā vietā ĢD SANCO vairāk darba velta ierosināto projektu aprakstam un analīzei. Pašlaik projekti ir iedalīti darbu kopumos, ko ir vieglāk novērtēt un saskaņot. Tas palielina projektu saskaņoto budžetu precizitāti un atbilstību līdzekļiem, ko uzskata par nepieciešamiem projektu sekmīgai izpildei. |
| --- | --- |

—

Ja pienākums saņēmējiem kārtot analītisku uzskaiti būtu balstīts uz stingrāku prasību, tas dažiem no tiem radītu papildu administratīvu slogu, bet nebūt nenodrošinātu Komisijai lielāku pārliecību. Tā vietā ĢD SANCO vairāk darba velta ierosināto projektu aprakstam un analīzei. Pašlaik projekti ir iedalīti darbu kopumos, ko ir vieglāk novērtēt un saskaņot. Tas palielina projektu saskaņoto budžetu precizitāti un atbilstību līdzekļiem, ko uzskata par nepieciešamiem projektu sekmīgai izpildei.

Citi jautājumi

Sestā pamatprogramma attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību

| 6.33. | Pārbaudot darījumus Komisijas un galīgo saņēmēju līmenī, tika atklātas kļūdas, kas norāda uz kontroles sistēmas nepilnībām. Minētās kļūdas bija šādas: |
| --- | --- |

6.33.

Pārbaudot darījumus Komisijas un galīgo saņēmēju līmenī, tika atklātas kļūdas, kas norāda uz kontroles sistēmas nepilnībām. Minētās kļūdas bija šādas:

| 6.33. | |
| --- | --- |

6.33.

| — | Komisija no Sestās pamatprogrammas kārtējā budžeta apropriācijām sedza maksājumus, kas attiecās uz darbībām, kuras tika veiktas saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām (Ceturto un Piekto pamatprogrammu). Tas neatbilst budžeta specifikācijas principam (46). Vairumā atklāto gadījumu (47) finansēšanai bija izmantotas budžeta apropriācijas, kas veidojās no to valstu iemaksām Sestajā pamatprogrammā, kuras nav Eiropas ekonomikas zonas valstis. |
| --- | --- |

—

Komisija no Sestās pamatprogrammas kārtējā budžeta apropriācijām sedza maksājumus, kas attiecās uz darbībām, kuras tika veiktas saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām (Ceturto un Piekto pamatprogrammu). Tas neatbilst budžeta specifikācijas principam (46). Vairumā atklāto gadījumu (47) finansēšanai bija izmantotas budžeta apropriācijas, kas veidojās no to valstu iemaksām Sestajā pamatprogrammā, kuras nav Eiropas ekonomikas zonas valstis.

| — | Neraugoties uz to, ka no budžeta pozīcijām Sestajai pamatprogrammai parasti tiek finansēti tikai Sestajā pamatprogrammā paredzētas darbības, dažos gadījumos līdzekļus no minētajām pozīcijām izmantoja izdevumiem, kas saistīti ar iepriekšēju pamatprogrammu līgumiem. Lielāko daļu šo darījumu juridiski apstiprināja 2003. gada pirmajā pusē (pirmais Sestās pamatprogrammas izpildes gads). Ja iespējams, atsevišķos ĢD minēto gadījumu uzraudzīšanai izmanto iekšējos kodus.
  Ir pieejamas skaidras instrukcijas, jo īpaši 15. standartā par iekšējo kontroli. Šajā sakarā saistību sarakstos ir paredzēta budžeta pozīcijas, finanšu gada, budžeta panta un jebkāda cita uz izdevumiem attiecināma iedalījuma juridiska apstiprināšana. Dažos ĢD darbības direktorātiem tika nosūtīts atgādinājums par noteikumiem, kas saistīti ar budžeta pozīciju specializāciju. |
| --- | --- |

—

Neraugoties uz to, ka no budžeta pozīcijām Sestajai pamatprogrammai parasti tiek finansēti tikai Sestajā pamatprogrammā paredzētas darbības, dažos gadījumos līdzekļus no minētajām pozīcijām izmantoja izdevumiem, kas saistīti ar iepriekšēju pamatprogrammu līgumiem. Lielāko daļu šo darījumu juridiski apstiprināja 2003. gada pirmajā pusē (pirmais Sestās pamatprogrammas izpildes gads). Ja iespējams, atsevišķos ĢD minēto gadījumu uzraudzīšanai izmanto iekšējos kodus.

Ir pieejamas skaidras instrukcijas, jo īpaši 15. standartā par iekšējo kontroli. Šajā sakarā saistību sarakstos ir paredzēta budžeta pozīcijas, finanšu gada, budžeta panta un jebkāda cita uz izdevumiem attiecināma iedalījuma juridiska apstiprināšana. Dažos ĢD darbības direktorātiem tika nosūtīts atgādinājums par noteikumiem, kas saistīti ar budžeta pozīciju specializāciju.

| — | Koordinators vienai darbībai pētniecības jomā savus līgumā noteiktos pienākumus deleģēja trešajai personai, lai gan tam nebija tiesiska pamata un netika saņemts Komisijas apstiprinājums. Tā rezultātā saistītās izmaksas (48) nebija atbilstīgas. |
| --- | --- |

—

Koordinators vienai darbībai pētniecības jomā savus līgumā noteiktos pienākumus deleģēja trešajai personai, lai gan tam nebija tiesiska pamata un netika saņemts Komisijas apstiprinājums. Tā rezultātā saistītās izmaksas (48) nebija atbilstīgas.

| — | Komisija, saņemot koordinatora lūgumu par trešās personas iesaisti līgumā, rūpīgi izvērtēs šāda lūguma zinātnisko un administratīvo ietekmi; tā rezultātā līgumā būtu jāiekļauj attiecīgas maksas. Šādā gadījumā varētu arī paredzēt revīzijas veikšanu uz vietas, lai papildus pārbaudītu saistītos izdevumus, kas deklarēti.
  Maksājuma veikšanas brīdī Komisija nevarēja konstatēt šo situāciju, jo revīzijas sertifikāts starpmaksājumu veikšanai nav nepieciešams, bet, iespējams, ka minētā situācija tiktu konstatēta, veicot galīgo maksājumu, kad revīzijas sertifikāts ir obligāts. |
| --- | --- |

—

Komisija, saņemot koordinatora lūgumu par trešās personas iesaisti līgumā, rūpīgi izvērtēs šāda lūguma zinātnisko un administratīvo ietekmi; tā rezultātā līgumā būtu jāiekļauj attiecīgas maksas. Šādā gadījumā varētu arī paredzēt revīzijas veikšanu uz vietas, lai papildus pārbaudītu saistītos izdevumus, kas deklarēti.

Maksājuma veikšanas brīdī Komisija nevarēja konstatēt šo situāciju, jo revīzijas sertifikāts starpmaksājumu veikšanai nav nepieciešams, bet, iespējams, ka minētā situācija tiktu konstatēta, veicot galīgo maksājumu, kad revīzijas sertifikāts ir obligāts.

Eiropas Bēgļu fonds

| 6.34. | Maksājumu revīzijā valsts līmenī atklājās neatbilstīgi izdevumi: |
| --- | --- |

6.34.

Maksājumu revīzijā valsts līmenī atklājās neatbilstīgi izdevumi:

| 6.34. | |
| --- | --- |

6.34.

| — | Līgumos, ko attiecībā uz repatriācijas pasākumiem slēdza viena valsts iestāde, tika ietverti arī patvēruma meklētāji, kuri izsmēluši visas apelācijas procedūras un kuru pieteikumus apelācijas dalībvalsts, kurā viņi pieteicās uz patvērumu, galu galā bija noraidījusi. Tādas personas neietilpst mērķgrupās, kas uzskaitītas Padomes Lēmumā 2000/596/EK (49), un attiecīgie izdevumi nevar būt atbilstīgi EBF izdevumi. |
| --- | --- |

—

Līgumos, ko attiecībā uz repatriācijas pasākumiem slēdza viena valsts iestāde, tika ietverti arī patvēruma meklētāji, kuri izsmēluši visas apelācijas procedūras un kuru pieteikumus apelācijas dalībvalsts, kurā viņi pieteicās uz patvērumu, galu galā bija noraidījusi. Tādas personas neietilpst mērķgrupās, kas uzskaitītas Padomes Lēmumā 2000/596/EK (49), un attiecīgie izdevumi nevar būt atbilstīgi EBF izdevumi.

| — | Komisija uzskata, ka līdzsfinansējumu no Eiropas Bēgļu fonda var saņemt par tiem izdevumiem, kas radušies sakarā ar tādu patvēruma meklētāju brīvprātīgu atgriešanos, kuru patvērumu pieprasījumi ir noraidīti. |
| --- | --- |

—

Komisija uzskata, ka līdzsfinansējumu no Eiropas Bēgļu fonda var saņemt par tiem izdevumiem, kas radušies sakarā ar tādu patvēruma meklētāju brīvprātīgu atgriešanos, kuru patvērumu pieprasījumi ir noraidīti.

| — | Pretēji tiesību aktu noteikumam par to, ka atbilstīgi izdevumi ir izdevumi par brīvprātīgu atgriešanos tikai izcelsmes valstī, vienā valsts programmā tika finansēti arī daži gadījumi, kad brīvprātīga izbraukšana īpašu apstākļu dēļ notika uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Pretēji tiesību aktu noteikumam par to, ka atbilstīgi izdevumi ir izdevumi par brīvprātīgu atgriešanos tikai izcelsmes valstī, vienā valsts programmā tika finansēti arī daži gadījumi, kad brīvprātīga izbraukšana īpašu apstākļu dēļ notika uz trešām valstīm.

| — | Attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem, uz ko atsaucās Palāta, ERF juridisko pamatu, kas skar “izcelsmes valsts” jēdzienu, interpretē kā tādu, kas attiecas uz īpašām situācijām, kas ir ārpus stingri noteiktā “pilsonības valsts” jēdziena definējuma. Šeit runa ir par bezvalstniekiem, un šauras interpretācijas piemērošana šajā sakarā ir aplama; turklāt ar Ženēvas konvenciju tika ieviests jēdziens “pastāvīgās dzīvesvietas valsts”. Līdzīgi, citi īpaši apstākļi, kas ir cieši saistīti ar personu aizsardzību, var attaisnot plašākas interpretācijas piemērošanu, piemēram, bijušās Dienvidslāvijas gadījumā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem, uz ko atsaucās Palāta, ERF juridisko pamatu, kas skar “izcelsmes valsts” jēdzienu, interpretē kā tādu, kas attiecas uz īpašām situācijām, kas ir ārpus stingri noteiktā “pilsonības valsts” jēdziena definējuma. Šeit runa ir par bezvalstniekiem, un šauras interpretācijas piemērošana šajā sakarā ir aplama; turklāt ar Ženēvas konvenciju tika ieviests jēdziens “pastāvīgās dzīvesvietas valsts”. Līdzīgi, citi īpaši apstākļi, kas ir cieši saistīti ar personu aizsardzību, var attaisnot plašākas interpretācijas piemērošanu, piemēram, bijušās Dienvidslāvijas gadījumā.

Iedzīvotāju veselība un patērētāju aizsardzība

| 6.35. | Paraugam izvēlēto darbību detalizētās pārbaudēs atklājās, ka sešos gadījumos saņēmēji nebija pildījuši līguma prasību attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu. Ziņojumi tika iesniegti ar kavēšanos vai nepietiekami sīki izstrādāti līgumā noteiktajā termiņā (ziņojumi ir viens no elementiem, uz kuru pamata Komisija veic maksājumus). |
| --- | --- |

6.35.

Paraugam izvēlēto darbību detalizētās pārbaudēs atklājās, ka sešos gadījumos saņēmēji nebija pildījuši līguma prasību attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu. Ziņojumi tika iesniegti ar kavēšanos vai nepietiekami sīki izstrādāti līgumā noteiktajā termiņā (ziņojumi ir viens no elementiem, uz kuru pamata Komisija veic maksājumus).

| 6.35. | Vairumā gadījumu ĢD SANCO pieļauj šādu aizkavēšanos, ja ir pamatota pārliecība, ka rezultātā tā labvēlīgi ietekmēs ziņojuma kvalitāti. Tādu ziņojumu saņemšanas gadījumos, kas neatbilst nepieciešamajam kvalitātes standartam, līdz nepieciešamās kvalitātes nodrošināšanai maksājumi netiks veikti. |
| --- | --- |

6.35.

Vairumā gadījumu ĢD SANCO pieļauj šādu aizkavēšanos, ja ir pamatota pārliecība, ka rezultātā tā labvēlīgi ietekmēs ziņojuma kvalitāti. Tādu ziņojumu saņemšanas gadījumos, kas neatbilst nepieciešamajam kvalitātes standartam, līdz nepieciešamās kvalitātes nodrošināšanai maksājumi netiks veikti.

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju pārbaude

Pārbaudes tvērums

| 6.36. | Palāta analizēja 11 ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas (50). Trīs ģenerāldirektorātos (51) 2004. gada darbības pārskatos sniegtās informācijas konsekvenci Palāta analizēja padziļināti, šo informāciju salīdzinot ar rezultātiem, kas tika gūti, revidējot pārraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

6.36.

Palāta analizēja 11 ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas (50). Trīs ģenerāldirektorātos (51) 2004. gada darbības pārskatos sniegtās informācijas konsekvenci Palāta analizēja padziļināti, šo informāciju salīdzinot ar rezultātiem, kas tika gūti, revidējot pārraudzības un kontroles sistēmas.

Ģenerāldirektoru atrunu formulējums joprojām ir nepilnīgs

| 6.37. | Analīzē apstiprinājās, ka ģenerāldirektoru pārskatu un deklarāciju struktūra un kvalitāte turpina uzlaboties. |
| --- | --- |

6.37.

Analīzē apstiprinājās, ka ģenerāldirektoru pārskatu un deklarāciju struktūra un kvalitāte turpina uzlaboties.

| 6.38. | Visi ģenerāldirektori iekšējās nozaru politikas jomā apgalvoja, ka viņiem ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās iekšējās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.38.

Visi ģenerāldirektori iekšējās nozaru politikas jomā apgalvoja, ka viņiem ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās iekšējās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 6.39. | Seši no vienpadsmit pārbaudītajiem ģenerāldirektoriem savās deklarācijās iekļāva vienu vai vairākas atrunas (52). Palāta secināja, ka visas atrunas bija pamatotas un attiecīgie iemesli gandrīz vienmēr labi paskaidroti. Tomēr Palāta uzskata, ka diviem ģenerāldirektoriem, kuri atrunas neformulēja, tomēr bija pamats formulēt šādas atrunas: |
| --- | --- |

6.39.

Seši no vienpadsmit pārbaudītajiem ģenerāldirektoriem savās deklarācijās iekļāva vienu vai vairākas atrunas (52). Palāta secināja, ka visas atrunas bija pamatotas un attiecīgie iemesli gandrīz vienmēr labi paskaidroti. Tomēr Palāta uzskata, ka diviem ģenerāldirektoriem, kuri atrunas neformulēja, tomēr bija pamats formulēt šādas atrunas:

| 6.39. | |
| --- | --- |

6.39.

| — | ĢD EAC pārskata analīze Palātai liek uzskat (53) īt, ka vajadzēja iekļaut atrunu par pārliecību, kādu ģenerāldirektors spēj sniegt attiecībā uz programmām, ko pārvalda dalībvalstu aģentūras. Revīzijas aptuveni trešdaļā valstu aģentūru, kuras īsteno ĢD EAC programmas (54), liecināja, ka aptuveni pusē revidēto aģentūru bija atklātas nepilnības un atkārtotas grūtības, kuru novēršanai vajadzētu rīcības plānu. Aptuveni desmitajā daļā revidēto valstu aģentūru bija atklātas vērā ņemamas un acīm redzamas nepilnības, kas Komisijai lika veikt pasākumus savu finansiālo interešu aizsardzībai. Vairāk nekā puse ĢD EAC budžeta tiek izpildīta, piemērojot netiešo centralizēto pārvaldību. |
| --- | --- |

—

ĢD EAC pārskata analīze Palātai liek uzskat (53) īt, ka vajadzēja iekļaut atrunu par pārliecību, kādu ģenerāldirektors spēj sniegt attiecībā uz programmām, ko pārvalda dalībvalstu aģentūras. Revīzijas aptuveni trešdaļā valstu aģentūru, kuras īsteno ĢD EAC programmas (54), liecināja, ka aptuveni pusē revidēto aģentūru bija atklātas nepilnības un atkārtotas grūtības, kuru novēršanai vajadzētu rīcības plānu. Aptuveni desmitajā daļā revidēto valstu aģentūru bija atklātas vērā ņemamas un acīm redzamas nepilnības, kas Komisijai lika veikt pasākumus savu finansiālo interešu aizsardzībai. Vairāk nekā puse ĢD EAC budžeta tiek izpildīta, piemērojot netiešo centralizēto pārvaldību.

| — | Pamatojoties uz sistēmu revīzijām, kuras uzsāka 2004. gadā saskaņā ar rīcības plānu, kas bija pievienots 2003. gada atrunai, ĢD EAC ģenerāldirektors neuzskatīja par nepieciešamu 2004. gadā saglabāt iepriekšējo atrunu par principu, kura rašanās galvenokārt skaidrojama ar neskaidrību, ko rada šādas kontroles trūkums.
  Turklāt pēc minētajām revīzijām 2004. gadā (kas ar nodomu tika veiktas aģentūrās, kurās, kā uzskatīja, bija iespējami trūkumi) aģentūras, kurās revīzijas laikā konstatēja trūkumus, sāka uzlabot savas darbības metodes; attiecībā uz trīs aģentūrām, kurās konstatēja būtiskus trūkumus, Komisija veica īpašus pasākumus līdz finanšu gada beigām.
  Ņemot vērā minētos atbildes pasākumus, kā arī līdzekļu apjomu attiecībā uz trīs minētajām aģentūrām, kurās konstatēja būtiskus trūkumus, ĢD, atsaucoties uz pārbaužu rezultātiem gada darbības pārskatā, neuzskatīja par nepieciešamu pagarināt 2003. gada atrunu. |
| --- | --- |

—

Pamatojoties uz sistēmu revīzijām, kuras uzsāka 2004. gadā saskaņā ar rīcības plānu, kas bija pievienots 2003. gada atrunai, ĢD EAC ģenerāldirektors neuzskatīja par nepieciešamu 2004. gadā saglabāt iepriekšējo atrunu par principu, kura rašanās galvenokārt skaidrojama ar neskaidrību, ko rada šādas kontroles trūkums.

Turklāt pēc minētajām revīzijām 2004. gadā (kas ar nodomu tika veiktas aģentūrās, kurās, kā uzskatīja, bija iespējami trūkumi) aģentūras, kurās revīzijas laikā konstatēja trūkumus, sāka uzlabot savas darbības metodes; attiecībā uz trīs aģentūrām, kurās konstatēja būtiskus trūkumus, Komisija veica īpašus pasākumus līdz finanšu gada beigām.

Ņemot vērā minētos atbildes pasākumus, kā arī līdzekļu apjomu attiecībā uz trīs minētajām aģentūrām, kurās konstatēja būtiskus trūkumus, ĢD, atsaucoties uz pārbaužu rezultātiem gada darbības pārskatā, neuzskatīja par nepieciešamu pagarināt 2003. gada atrunu.

| — | ĢD SANCO iekšējās revīzijas darbinieki 2004. gada darbības pārskatā ieteica iekļaut atrunu par kļūdu risku dotāciju pārvaldībā iedzīvotāju veselības jomā. Šādas atrunas nepieciešamību apstiprināja revīzijas, ko Palāta veica attiecībā uz Kopienas darbībām iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Šo revīziju gaitā atklājās, ka dotāciju pārvaldīšanā iedzīvotāju veselības jomā tiek pieļauts daudz kļūdu (55). Tādēļ Palāta uzskata, ka gada darbības pārskatā vajadzēja iekļaut atrunu vai vismaz paskaidrot iemeslus, kādēļ atruna netika formulēta. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO iekšējās revīzijas darbinieki 2004. gada darbības pārskatā ieteica iekļaut atrunu par kļūdu risku dotāciju pārvaldībā iedzīvotāju veselības jomā. Šādas atrunas nepieciešamību apstiprināja revīzijas, ko Palāta veica attiecībā uz Kopienas darbībām iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Šo revīziju gaitā atklājās, ka dotāciju pārvaldīšanā iedzīvotāju veselības jomā tiek pieļauts daudz kļūdu (55). Tādēļ Palāta uzskata, ka gada darbības pārskatā vajadzēja iekļaut atrunu vai vismaz paskaidrot iemeslus, kādēļ atruna netika formulēta.

| — | ĢD SANCO ir rūpīgi izvērtējis jautājumu par rezultātu materializāciju attiecībā uz dotāciju pārvaldības revīziju, ko veica Iekšējās revīzijas dienests. Secināja, ka ir veikti un notiek būtiski uzlabojumi un, neraugoties uz to, ka visu problēmu risināšana 2004. gadā vēl nebija pabeigta vai uzsākta, tās bija apzinātas un pietiekami kontrolētas. Tā kā Revīzijas palāta galveno uzmanību velta pamatdarījumu pamatotībai un likumībai, ģenerāldirektoru viedoklis ir balstīts uz vispārēju dažādu pārbaužu sistēmu sniegto garantiju par to, ka būtiski riski (ietekme un iespējamība) tiek pietiekami pārvaldīti vai kontrolēti, lai novērstu to iestāšanos un kaitējumu Komisijai. |
| --- | --- |

—

ĢD SANCO ir rūpīgi izvērtējis jautājumu par rezultātu materializāciju attiecībā uz dotāciju pārvaldības revīziju, ko veica Iekšējās revīzijas dienests. Secināja, ka ir veikti un notiek būtiski uzlabojumi un, neraugoties uz to, ka visu problēmu risināšana 2004. gadā vēl nebija pabeigta vai uzsākta, tās bija apzinātas un pietiekami kontrolētas. Tā kā Revīzijas palāta galveno uzmanību velta pamatdarījumu pamatotībai un likumībai, ģenerāldirektoru viedoklis ir balstīts uz vispārēju dažādu pārbaužu sistēmu sniegto garantiju par to, ka būtiski riski (ietekme un iespējamība) tiek pietiekami pārvaldīti vai kontrolēti, lai novērstu to iestāšanos un kaitējumu Komisijai.

Kā ir izpildīti iepriekšējie apsvērumi saistībā ar Ticamības deklarāciju

| 6.40. | Attiecībā uz to galīgo saņēmēju ex-post revīzijām, kuri piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, Komisija pārskata mērķi 2006. un 2007. gadā revidēt 10 no Piektās pamatprogrammas darbuzņēmējiem (sk. 6.20. punktu). Šajā nolūkā Komisija ir pieņēmusi kopēju revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai. Šai programmai vēl jādefinē izmērāmi revīzijas mērķi un jāparaksta revīzijas pamatlīgums ar ārējo revidentu kompāniju (sk. 
  1.1.a pielikumu
  ). |
| --- | --- |

6.40.

Attiecībā uz to galīgo saņēmēju ex-post revīzijām, kuri piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, Komisija pārskata mērķi 2006. un 2007. gadā revidēt 10 no Piektās pamatprogrammas darbuzņēmējiem (sk. 6.20. punktu). Šajā nolūkā Komisija ir pieņēmusi kopēju revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai. Šai programmai vēl jādefinē izmērāmi revīzijas mērķi un jāparaksta revīzijas pamatlīgums ar ārējo revidentu kompāniju (sk. 
  1.1.a pielikumu
  ).

| 6.40. | Komisija atsaucas uz savu piezīmi saistībā ar 6.20. punktu iepriekš, bet vienlaicīgi uzsver, ka joprojām tiek veikta nozīmīga revīzijas darbība attiecībā uz Piektās pamatprogrammas līgumiem, jo pētījumu ģenerāldirektorāti 2005. gadā kopumā uzsāka aptuveni 280 papildu revīzijas. Šīs revīzijas veiks ārēji revīzijas uzņēmumi, ar kuriem 2004. gada beigās tika noslēgts pamatlīgums par revīzijas pakalpojumu sniegšanu.
  Salīdzinot ar Piekto pamatprogrammu, Sestajā pamatprogrammā ārējo revīzijas struktūrvienību nozīme ir jānorāda saistībā ar revīzijas sertifikātu ieviešanu. Veicot ārējas revīzijas, vispirms ir jāpārbauda revīzijas sertifikātu sistēmas, kā arī turpmāko pasākumu darbība un uzticamība attiecībā uz īpašiem revīzijas pieprasījumiem, ko izteikuši operatīvie dienesti, nevis jāsniedz garantija par maksājumu deklarāciju attiecībā uz noteiktu līgumslēdzēju skaitu, kā tas tika veikts saistībā ar Piekto pamatprogrammu. Minētās izmaiņas ir jāņem vērā attiecībā uz Komisijas revīzijas mērķi Sestajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

6.40.

Komisija atsaucas uz savu piezīmi saistībā ar 6.20. punktu iepriekš, bet vienlaicīgi uzsver, ka joprojām tiek veikta nozīmīga revīzijas darbība attiecībā uz Piektās pamatprogrammas līgumiem, jo pētījumu ģenerāldirektorāti 2005. gadā kopumā uzsāka aptuveni 280 papildu revīzijas. Šīs revīzijas veiks ārēji revīzijas uzņēmumi, ar kuriem 2004. gada beigās tika noslēgts pamatlīgums par revīzijas pakalpojumu sniegšanu.

Salīdzinot ar Piekto pamatprogrammu, Sestajā pamatprogrammā ārējo revīzijas struktūrvienību nozīme ir jānorāda saistībā ar revīzijas sertifikātu ieviešanu. Veicot ārējas revīzijas, vispirms ir jāpārbauda revīzijas sertifikātu sistēmas, kā arī turpmāko pasākumu darbība un uzticamība attiecībā uz īpašiem revīzijas pieprasījumiem, ko izteikuši operatīvie dienesti, nevis jāsniedz garantija par maksājumu deklarāciju attiecībā uz noteiktu līgumslēdzēju skaitu, kā tas tika veikts saistībā ar Piekto pamatprogrammu. Minētās izmaiņas ir jāņem vērā attiecībā uz Komisijas revīzijas mērķi Sestajā pamatprogrammā.

| 6.41. | Galvenie iepriekšējo apsvērumu aspekti saistībā ar TEN-T programmu attiecās uz TEN-T darbību ex-post revīzijām un izmaksu atbilstīguma pārbaudīšanu. ĢD TREN jāturpina virzība uz savu revīzijas mērķi, jāievieš izmaksu deklarāciju vai finanšu progresa ziņojumu modelis un skaidri jānošķir tvērums abiem galvenajiem atbalsta veidiem, t. i., pētījumiem un darbiem (sk. 
  1.1.b
  un
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

6.41.

Galvenie iepriekšējo apsvērumu aspekti saistībā ar TEN-T programmu attiecās uz TEN-T darbību ex-post revīzijām un izmaksu atbilstīguma pārbaudīšanu. ĢD TREN jāturpina virzība uz savu revīzijas mērķi, jāievieš izmaksu deklarāciju vai finanšu progresa ziņojumu modelis un skaidri jānošķir tvērums abiem galvenajiem atbalsta veidiem, t. i., pētījumiem un darbiem (sk. 
  1.1.b
  un
  1.2. pielikumu
  ).

| 6.41. | ĢD TREN ir veicis revīziju 50 no kopējām summām, kuras attiecas uz gala maksājumiem, kas ievērojami pārsniedz 35 mērķi.
  Saistībā ar revīzijas atlases procesa pamatā esošo riska novērtējumu un ģeogrāfisko pārklājumu izvirzītais mērķis, proti, revīzijas veikšana 20 projektu, kas pabeigti 2003. gadā, 2004. gadā netika pilnībā īstenots.
  Šo mērķi 2005. gadam pārvērtēs un, ja nepieciešams, pielāgos.
  ĢD TREN ir izstrādājis standarta izmaksu pārskatu, kas ir jāapstiprina, kā arī veidlapu tehniskam un finansiālam novērtējumam. Tie abi ir pievienoti 2005. gada finanšu lēmumiem.
  Skaidras darbu un pētījumu definīcijas ir sniegtas pieteikuma veidlapās un projektā jaunajai TEN regulas KOM(2004) 475 (2. panta 5. un 6. punktā). |
| --- | --- |

6.41.

ĢD TREN ir veicis revīziju 50 no kopējām summām, kuras attiecas uz gala maksājumiem, kas ievērojami pārsniedz 35 mērķi.

Saistībā ar revīzijas atlases procesa pamatā esošo riska novērtējumu un ģeogrāfisko pārklājumu izvirzītais mērķis, proti, revīzijas veikšana 20 projektu, kas pabeigti 2003. gadā, 2004. gadā netika pilnībā īstenots.

Šo mērķi 2005. gadam pārvērtēs un, ja nepieciešams, pielāgos.

ĢD TREN ir izstrādājis standarta izmaksu pārskatu, kas ir jāapstiprina, kā arī veidlapu tehniskam un finansiālam novērtējumam. Tie abi ir pievienoti 2005. gada finanšu lēmumiem.

Skaidras darbu un pētījumu definīcijas ir sniegtas pieteikuma veidlapās un projektā jaunajai TEN regulas KOM(2004) 475 (2. panta 5. un 6. punktā).

Secinājumi un ieteikumi

| 6.42. | Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums liecina, ka, neskatoties uz līdzšinējiem sasniegumiem, ne visas iekšējās kontroles standartu pamatprasības iekšējās nozaru politikas jomā pilnīgi darbojas (sk. 6.6.-6.8. punktu) un Sestās pamatprogrammas, EBF un SANCO sistēmās pastāv specifiskas nepilnības (sk. 6.9.-6.17. punktu). |
| --- | --- |

6.42.

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums liecina, ka, neskatoties uz līdzšinējiem sasniegumiem, ne visas iekšējās kontroles standartu pamatprasības iekšējās nozaru politikas jomā pilnīgi darbojas (sk. 6.6.-6.8. punktu) un Sestās pamatprogrammas, EBF un SANCO sistēmās pastāv specifiskas nepilnības (sk. 6.9.-6.17. punktu).

| 6.42. | Komisija apņemas nodrošināt Eiropas Bēgļu fonda līdzekļu vienādu izmantošanu visās dalībvalstīs. Turklāt ir arī jāatgādina, ka Revīzijas palātas izvirzītie jautājumi attiecas tikai uz vienu dalībvalsti; korektīvi pasākumi jau ir veikti.
  Komisija turpina darbu pie savu pārvaldes sistēmu uzlabošanas, jo īpaši iekšējās kontroles standartu īstenošanas (skatīt 6.6. līdz 6.9. punktu). |
| --- | --- |

6.42.

Komisija apņemas nodrošināt Eiropas Bēgļu fonda līdzekļu vienādu izmantošanu visās dalībvalstīs. Turklāt ir arī jāatgādina, ka Revīzijas palātas izvirzītie jautājumi attiecas tikai uz vienu dalībvalsti; korektīvi pasākumi jau ir veikti.

Komisija turpina darbu pie savu pārvaldes sistēmu uzlabošanas, jo īpaši iekšējās kontroles standartu īstenošanas (skatīt 6.6. līdz 6.9. punktu).

| 6.43. | Pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības, kas tika atklātas, cita starpā Palātai veicot arī detalizētās pārbaudes, norāda, cik svarīgas ir ex-post revīzijas kā Komisijas iekšējās kontroles sistēmas efektīvs elements. Tātad nav iemesla samazināt revīziju skaitu, kā tas 2004. gadā tika darīts dažās iekšējās nozaru politikas jomās (sk. 6.20. punktu). Tāpat jāatzīmē, ka – līdzīgi kā iepriekšējos gados – koriģējoša rīcība atbilstīgi revīziju rezultātiem, jo īpaši Kopienas līdzekļu atgūšana, bieži notiek pārāk lēni (sk. 6.23. un 6.24. punktu). |
| --- | --- |

6.43.

Pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības, kas tika atklātas, cita starpā Palātai veicot arī detalizētās pārbaudes, norāda, cik svarīgas ir ex-post revīzijas kā Komisijas iekšējās kontroles sistēmas efektīvs elements. Tātad nav iemesla samazināt revīziju skaitu, kā tas 2004. gadā tika darīts dažās iekšējās nozaru politikas jomās (sk. 6.20. punktu). Tāpat jāatzīmē, ka – līdzīgi kā iepriekšējos gados – koriģējoša rīcība atbilstīgi revīziju rezultātiem, jo īpaši Kopienas līdzekļu atgūšana, bieži notiek pārāk lēni (sk. 6.23. un 6.24. punktu).

| 6.43. | Komisijai būs jāpārskata tās vispārējais revīzijas mērķis attiecībā uz 10 Piektās pamatprogrammas līgumslēdzēju, jo galīgais revidējamo līgumslēdzēju skaits ievērojami pārsniedz paredzēto; skatīt atbildi pie 6.20. punkta. Korektīvu pasākumu savlaicīga īstenošana tiek stingri uzraudzīta. |
| --- | --- |

6.43.

Komisijai būs jāpārskata tās vispārējais revīzijas mērķis attiecībā uz 10 Piektās pamatprogrammas līgumslēdzēju, jo galīgais revidējamo līgumslēdzēju skaits ievērojami pārsniedz paredzēto; skatīt atbildi pie 6.20. punkta. Korektīvu pasākumu savlaicīga īstenošana tiek stingri uzraudzīta.

| 6.44. | Tāpat kā iepriekšējos gados arī 2004. gada darījumu pārbaudēs iekšējās nozaru politikas jomā atklājās daudz kļūdu saņēmēju līmenī, kas ietekmēja darījumu likumību un pareizību. Šajā jomā netika novēroti būtiski uzlabojumi, kas saskan arī ar pašas Komisijas veikto revīziju konstatējumiem. Izmaksu pārspīlēšanu, neatbilstīgu izmaksu deklarēšanu un maksājumu termiņu neievērošanu Palāta novēroja visās pārbaudītajās iekšējās nozaru politikas jomās. Bieži vien šīm kļūdām par iemeslu ir sarežģīti noteikumi un vadlīnijas, kā arī nepietiekami skaidras vai sīkas instrukcijas (sk. 6.25.-6.35. punktu). |
| --- | --- |

6.44.

Tāpat kā iepriekšējos gados arī 2004. gada darījumu pārbaudēs iekšējās nozaru politikas jomā atklājās daudz kļūdu saņēmēju līmenī, kas ietekmēja darījumu likumību un pareizību. Šajā jomā netika novēroti būtiski uzlabojumi, kas saskan arī ar pašas Komisijas veikto revīziju konstatējumiem. Izmaksu pārspīlēšanu, neatbilstīgu izmaksu deklarēšanu un maksājumu termiņu neievērošanu Palāta novēroja visās pārbaudītajās iekšējās nozaru politikas jomās. Bieži vien šīm kļūdām par iemeslu ir sarežģīti noteikumi un vadlīnijas, kā arī nepietiekami skaidras vai sīkas instrukcijas (sk. 6.25.-6.35. punktu).

| 6.44. | Šobrīd vairs nav iespējams mainīt tiesisko un finanšu sistēmu, kas piemērojama šeit apskatītajiem Piektās pamatprogrammas projektiem. Tomēr Komisija ir apņēmusies jo īpaši saistībā ar starpdienestu grupu, ko izveidoja ar 2001. gada darbības pārskata rīcības plānu, uzlabot projektu pārvaldību, ko veic Komisijas dienesti un līgumslēdzēji. Attiecībā uz Sesto pamatprogrammu un Septīto pamatprogrammu ir uzsākta vai ierosināta vienkāršošana. Ir gūti panākumi, un šiem jautājumiem joprojām tiek pievērsta liela uzmanība. |
| --- | --- |

6.44.

Šobrīd vairs nav iespējams mainīt tiesisko un finanšu sistēmu, kas piemērojama šeit apskatītajiem Piektās pamatprogrammas projektiem. Tomēr Komisija ir apņēmusies jo īpaši saistībā ar starpdienestu grupu, ko izveidoja ar 2001. gada darbības pārskata rīcības plānu, uzlabot projektu pārvaldību, ko veic Komisijas dienesti un līgumslēdzēji. Attiecībā uz Sesto pamatprogrammu un Septīto pamatprogrammu ir uzsākta vai ierosināta vienkāršošana. Ir gūti panākumi, un šiem jautājumiem joprojām tiek pievērsta liela uzmanība.

| 6.45. | Salīdzinājumā ar 2003. gada darbības pārskatiem 2004. gada pārskatiem bija uzlabota struktūra un saturs. Ģenerāldirektoru deklarācijās iekļautās atrunas bija pamatotas. Tomēr divos gadījumos (sk. 6.36.-6.39. punktu) vajadzēja iekļaut papildu atrunas. |
| --- | --- |

6.45.

Salīdzinājumā ar 2003. gada darbības pārskatiem 2004. gada pārskatiem bija uzlabota struktūra un saturs. Ģenerāldirektoru deklarācijās iekļautās atrunas bija pamatotas. Tomēr divos gadījumos (sk. 6.36.-6.39. punktu) vajadzēja iekļaut papildu atrunas.

| 6.45. | Pirmajā gadījumā, pamatojoties uz rīcības plāna uzraudzību, kas veikta saistībā ar 2003. gada atrunu, 2004. gadā vairs netika uzskatīts par vajadzīgu saglabāt atrunu par pārvaldības metodi, par kuru tomēr ir izteiktas atbilstošas piezīmes 2004. gada ziņojumā. Attiecībā uz otro gadījumu ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka identificētie jautājumi tiek atbilstoši kontrolēti, un nepieprasīja atrunu. |
| --- | --- |

6.45.

Pirmajā gadījumā, pamatojoties uz rīcības plāna uzraudzību, kas veikta saistībā ar 2003. gada atrunu, 2004. gadā vairs netika uzskatīts par vajadzīgu saglabāt atrunu par pārvaldības metodi, par kuru tomēr ir izteiktas atbilstošas piezīmes 2004. gada ziņojumā. Attiecībā uz otro gadījumu ģenerāldirektorāts uzskatīja, ka identificētie jautājumi tiek atbilstoši kontrolēti, un nepieprasīja atrunu.

Vispārējs secinājums

| 6.46. | Neskatoties uz attīstību dažās jomās, revīzijas konstatējumi attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām, kā arī pakārtoto darījumu pārbaužu rezultāti nesniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību iekšējā nozaru politikā. Šis secinājums – tāpat kā iepriekšējos gados – saskan ar Komisijas revīziju konstatējumiem un ģenerāldirektoru atrunām. |
| --- | --- |

6.46.

Neskatoties uz attīstību dažās jomās, revīzijas konstatējumi attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām, kā arī pakārtoto darījumu pārbaužu rezultāti nesniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību iekšējā nozaru politikā. Šis secinājums – tāpat kā iepriekšējos gados – saskan ar Komisijas revīziju konstatējumiem un ģenerāldirektoru atrunām.

| 6.46. | Komisija turpina darbu, lai samazinātu kļūdu biežumu un ietekmi saņēmēju deklarācijās. Turpinās iekšējās kontroles uzlabošana, kā pieprasīts Komisijas paziņojumā “par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu”. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu viens no Komisijas priekšlikuma mērķiem ir sistēmu vienkāršošana. |
| --- | --- |

6.46.

Komisija turpina darbu, lai samazinātu kļūdu biežumu un ietekmi saņēmēju deklarācijās. Turpinās iekšējās kontroles uzlabošana, kā pieprasīts Komisijas paziņojumā “par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu”. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu viens no Komisijas priekšlikuma mērķiem ir sistēmu vienkāršošana.

| 6.47. | Palāta iesaka Komisijai turpināt aizsākto darbu, lai novērstu kļūdu risku: |
| --- | --- |

6.47.

Palāta iesaka Komisijai turpināt aizsākto darbu, lai novērstu kļūdu risku:

| 6.47. | Lai īstenotu šos ieteikumus, Komisija atbilstoši savam paziņojumam par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu ir paredzējusi līdz gada beigām sniegt rīcības plānu, lai novērstu atšķirības, kas, kā Komisija uzskata, pastāv starp esošo kontroles sistēmu un vispārīgajiem principiem, ko Palāta norādīja atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli. |
| --- | --- |

6.47.

Lai īstenotu šos ieteikumus, Komisija atbilstoši savam paziņojumam par integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu ir paredzējusi līdz gada beigām sniegt rīcības plānu, lai novērstu atšķirības, kas, kā Komisija uzskata, pastāv starp esošo kontroles sistēmu un vispārīgajiem principiem, ko Palāta norādīja atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli.

| — | grozīt tiesisko regulējumu, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmas, plašāk izmantojot “vienreizējus”, “vienības likmes” un “fiksētas likmes” maksājumus (56), |
| --- | --- |

—

grozīt tiesisko regulējumu, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmas, plašāk izmantojot “vienreizējus”, “vienības likmes” un “fiksētas likmes” maksājumus (56),

| — | Pamatā priekšlikumi Finanšu regulas un īstenošanas noteikumu pārskatīšanai ir izstrādāti, lai vienkāršotu noteikumus un procedūras, jo īpaši attiecībā uz neliela apjoma dotācijām. Paredzēts, ka pēc pārskatīšanas Finanšu regula un īstenošanas noteikumi stāsies spēkā 2007. gada 1. janvārī.
  Šādā gadījumā attiecībā uz dalības noteikumiem, kas ierosināti Septītajai pamatprogrammai, varēs izmantot jaunās iespējas, kas paveras saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

—

Pamatā priekšlikumi Finanšu regulas un īstenošanas noteikumu pārskatīšanai ir izstrādāti, lai vienkāršotu noteikumus un procedūras, jo īpaši attiecībā uz neliela apjoma dotācijām. Paredzēts, ka pēc pārskatīšanas Finanšu regula un īstenošanas noteikumi stāsies spēkā 2007. gada 1. janvārī.

Šādā gadījumā attiecībā uz dalības noteikumiem, kas ierosināti Septītajai pamatprogrammai, varēs izmantot jaunās iespējas, kas paveras saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu.

| — | precizēt dažādo programmu procedūras un instrukcijas, |
| --- | --- |

—

precizēt dažādo programmu procedūras un instrukcijas,

| — | Daļa Komisijas veiktā vienkāršošanas darba paredz procedūru noskaidrošanu. |
| --- | --- |

—

Daļa Komisijas veiktā vienkāršošanas darba paredz procedūru noskaidrošanu.

| — | izmantot kļūdas, kas atklātas, veicot ex-post revīzijas, pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

izmantot kļūdas, kas atklātas, veicot ex-post revīzijas, pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanai,

| — | Šajā sakarā darbu turpinās attiecīgais ģenerāldirektorāts. |
| --- | --- |

—

Šajā sakarā darbu turpinās attiecīgais ģenerāldirektorāts.

| — | nekavējoties rīkoties gadījumos, kad revīzijās identificētas potenciāli atgūstamas summas, |
| --- | --- |

—

nekavējoties rīkoties gadījumos, kad revīzijās identificētas potenciāli atgūstamas summas,

| — | Ar ieviestajām procedūrām paredz savlaicīgu rīcību attiecībā uz pārmaksāto summu atmaksu. To veic, izmantojot regulārus vadības ziņojumus. |
| --- | --- |

—

Ar ieviestajām procedūrām paredz savlaicīgu rīcību attiecībā uz pārmaksāto summu atmaksu. To veic, izmantojot regulārus vadības ziņojumus.

| — | nodrošināt Iekšējās kontroles standartu efektīvu piemērošanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt Iekšējās kontroles standartu efektīvu piemērošanu.

| — | Pastāvīgi jānodrošina efektīva iekšējo kontroles standartu īstenošana. Komisijas dienesti īstenos šo mērķi, izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga. |
| --- | --- |

—

Pastāvīgi jānodrošina efektīva iekšējo kontroles standartu īstenošana. Komisijas dienesti īstenos šo mērķi, izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga.

PĒCPĀRBAUDE ATTIECĪBĀ UZ ĪPAŠO ZIŅOJUMU NR. 11/2003 PAR “LIFE” INSTRUMENTU

| 6.48. | Palātas Īpašais ziņojums galvenokārt apskatīja šā finanšu instrumenta otrās fāzes pārvaldību (LIFE II, 1996-1999) (57). |
| --- | --- |

6.48.

Palātas Īpašais ziņojums galvenokārt apskatīja šā finanšu instrumenta otrās fāzes pārvaldību (LIFE II, 1996-1999) (57).

| 6.49. | Palātas galvenie ieteikumi bija šādi:






  — | labāk definēt programmas mērķus un precizēt saikni ar Kopienas vides stratēģiju, |
| --- | --- | --- |

6.49.

Palātas galvenie ieteikumi bija šādi:

—

labāk definēt programmas mērķus un precizēt saikni ar Kopienas vides stratēģiju,

| — | uzlabot pārvaldības organizāciju, plašāk izmantojot ārējos ekspertus, nostiprinot saikni ar citiem Kopienas pasākumiem un pārskatot atbilstības noteikumus, |
| --- | --- |

—

uzlabot pārvaldības organizāciju, plašāk izmantojot ārējos ekspertus, nostiprinot saikni ar citiem Kopienas pasākumiem un pārskatot atbilstības noteikumus,

| — | nostiprināt uzraudzību, kontroli un vērtēšanu, labāk izmantojot ārējos revidentus, kā arī ieviest rezultātu izplatīšanas stratēģijas. |
| --- | --- |

—

nostiprināt uzraudzību, kontroli un vērtēšanu, labāk izmantojot ārējos revidentus, kā arī ieviest rezultātu izplatīšanas stratēģijas.

| 6.50. | Vairums šo Palātas ieteikumu ir ņemti vērā, tomēr: |
| --- | --- |

6.50.

Vairums šo Palātas ieteikumu ir ņemti vērā, tomēr:

| 6.50. | |
| --- | --- |

6.50.

| — | vēl labāk jādefinē programmas mērķi, |
| --- | --- |

—

vēl labāk jādefinē programmas mērķi,

| — | Padome un Eiropas Parlaments 2004. gada 15. septembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1682/2004, tādējādi pagarinot Life III programmu līdz 2006. gada 31. decembrim. Regulā ir skaidrāk izklāstīti programmas mērķi (58). |
| --- | --- |

—

Padome un Eiropas Parlaments 2004. gada 15. septembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1682/2004, tādējādi pagarinot Life III programmu līdz 2006. gada 31. decembrim. Regulā ir skaidrāk izklāstīti programmas mērķi (58).

| — | lai gan pēc Īpašā ziņojuma publicēšanas tika revidēts vairāk LIFE līgumu, tomēr revīzijas apmeklējumos joprojām vairāk pārbauda programmas finansiālos aspektus tā vietā, lai vērtētu sasniegumus, |
| --- | --- |

—

lai gan pēc Īpašā ziņojuma publicēšanas tika revidēts vairāk LIFE līgumu, tomēr revīzijas apmeklējumos joprojām vairāk pārbauda programmas finansiālos aspektus tā vietā, lai vērtētu sasniegumus,

| — | (otrais un trešais ievilkums) Komisija uzskata, ka revīzijas apmeklējumu svarīgākais mērķis ir finanšu pārbaudes veikšana, pārbaudot to, vai pieprasītās maksas ir kompensējamas un tās ir dokumentāli pienācīgi pamatotas. Projektu tehniskos sasniegumus jau ir novērtējušas gan neatkarīgu ekspertu tehniskās palīdzības grupas, gan Komisijas darbinieki. Tomēr Komisija ir arī izstrādājusi un pašlaik izmēģina rezultātu lapu, lai novērtētu projektus, pamatojoties uz virkni īpašu kritēriju. Šo matricu, kas ir paredzēta, lai noteiktu labākos projektus, pārsvarā komunikācijai piemēro neatkarīgu ekspertu uzraudzības grupas, veidojot galīgo ziņojumu. |
| --- | --- |

—

(otrais un trešais ievilkums) Komisija uzskata, ka revīzijas apmeklējumu svarīgākais mērķis ir finanšu pārbaudes veikšana, pārbaudot to, vai pieprasītās maksas ir kompensējamas un tās ir dokumentāli pienācīgi pamatotas. Projektu tehniskos sasniegumus jau ir novērtējušas gan neatkarīgu ekspertu tehniskās palīdzības grupas, gan Komisijas darbinieki. Tomēr Komisija ir arī izstrādājusi un pašlaik izmēģina rezultātu lapu, lai novērtētu projektus, pamatojoties uz virkni īpašu kritēriju. Šo matricu, kas ir paredzēta, lai noteiktu labākos projektus, pārsvarā komunikācijai piemēro neatkarīgu ekspertu uzraudzības grupas, veidojot galīgo ziņojumu.

| — | Komisijai vēl jāievieš pareizas finanšu pārvaldības prakse, ko piemērot projekta rezultātu vērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Komisijai vēl jāievieš pareizas finanšu pārvaldības prakse, ko piemērot projekta rezultātu vērtēšanai.

---

(1)  Galvenais izņēmums ir Eiropas Bēgļu fonds, kurš tiek pārvaldīts kopīgi ar dalībvalstīm; sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.15. punktu.

(2)  Tā kā iekšējās nozaru politikas jomā galvenās ES finansētās programmas tieši pārvalda Komisija, tad valstu revīzijas iestādes šīs jomas parasti nerevidē.

(3)  Sestā pamatprogramma ir paredzēta tādām tiešām un netiešām darbībām saistībā ar pētniecību un tehnoloģiju attīstību, kas tiek veiktas īpaši atlasītās zinātnes jomās un kas veicina valstu pētniecības politikas attīstību un koordinēšanu Eiropas Savienībā. Sesto pamatprogrammu kopīgi pārvalda pieci Komisijas ģenerāldirektorāti (Pētniecības ĢD, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD, Zivsaimniecības un jūras lietu ĢD). Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm 2004. gadā Sestās pamatprogrammas kopējais budžets laika posmam no 2002. līdz 2006. gadam tika palielināts no 17 500 līdz 19 235 miljoniem EUR. Programmu reglamentē divi lēmumi: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1513/2002/EK (OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.) un Padomes Lēmums Nr. 2002/668/Euratom (OV L 232, 29.8.2002., 34. lpp.)

(4)  Programmas, ko īsteno Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts, attiecas uz 18. budžeta sadaļu (brīvības, drošības un tiesiskuma telpa). Saistību apropriācijas 2004. gadā bija 511 miljoni EUR.

(5)  Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts atbild par Kopienas darbību īstenošanu veselības un patērētāju aizsardzības jomā, kā arī par pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un augu veselības pasākumiem.

(6)  Pētniecības ĢD (RTD), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD (INFSO), Enerģētikas un transporta ĢD (TREN), Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD (SANCO), Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (ENTR), Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD (EMPL), Apvienotais pētniecības centrs (JRC), Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD (JLS), Vides ĢD (ENV), Konkurences ĢD (COMP), Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD (MARKT).

(7)  Šādi iekšējās kontroles standarti: 11. standarts “Riska analīze un pārvaldība”, 12. standarts “Adekvāta vadības informācija”, 14. standarts “Ziņošana par novirzēm”, 17. standarts “Pārraudzība”, 18. standarts “Izņēmumu uzskaite”, 20. standarts “Iekšējās kontroles nepilnību uzskaite un koriģēšana”, 21. standarts “Revīzijas ziņojumi” un 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”.

(8)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.5. punkta pirmo ievilkumu.

(9)  Sk. ieteikumus 135. punktā Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību.

(10)  Sestās pamatprogrammas paraugā ietilpa 14 maksājumi, ko atlasīja tā, lai tie raksturotu dažādas apakšprogrammas un pakalpojumus. EBF paraugā ietilpa maksājumi astoņām dalībvalstīm, turklāt trijās no šīm dalībvalstīs tika pārbaudīti arī starpposma maksājumu galīgie saņēmēji. Veselības un patērētāju aizsardzības jomas paraugā ietilpa 20 maksājumi Komisijas līmenī, turklāt pieciem no šiem maksājumiem tika pārbaudīti arī galīgie saņēmēji.

(11)  Sk. Palātas ieteikumus Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (124.-126. punkts).

(12)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.9. punktu un Īpašā ziņojuma Nr. 1/2004 82.-85. punktu.

(13)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.9. punktu.

(14)  14. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2321/2002 par noteikumiem, kā uzņēmumi, zinātniskās izpētes centri un akadēmiskās augstskolas piedalās Eiropas Kopienas Sestās pamatprogrammas (2002.–2006. gads) īstenošanā un pētījumu rezultātu izplatīšanā. Apliecinājuma sertifikātu izmaksas pilnībā atlīdzina no attiecīgā Kopienas fonda.

(15)  Sestajā pamatprogrammā 2004. gadā tika izsniegti 10 revidentu apliecinājumi. Neatbilstīgas izmaksas tika atklātas abos gadījumos, ko revidēja Palāta. Turklāt vienā no šiem gadījumiem revidenti nebija ievērojuši, ka avansa maksājums bija ieguldīts akciju fondos, bet procentu ieņēmumi netika uzrādīti. Iesaistītās summas nebija nozīmīgas, tomēr šis fakts norāda uz apliecināšanas procesa ierobežojumiem.

(16)  18. pants Padomes 2000. gada 28. septembra Lēmumā 2000/596/EK, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu un 5. pants Komisijas 2001. gada 18. decembra Lēmumā 2002/307/EK, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā Padomes Lēmumu 2000/596/EK īstenot attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām, kā arī finanšu korekciju procedūrām saistībā ar Eiropas Bēgļu fonda līdzfinansētajiem pasākumiem.

(17)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.16. punktu.

(18)  Tika deleģēta līgumu slēgšana, līdzekļu atgūšana un maksājumi pirms valsts iestāžu apstiprinājuma saņemšanas, kas ir pretrunā Finanšu regulas 57. pantam. Ārējam privātā sektora uzņēmumam, kam nav uzticēts pildīt kādu publisku pakalpojumu, ar līgumu var deleģēt tikai īpašus tehniskus uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kam nav vajadzīga valsts varas īstenošana un neatkarīgas lemšanas pilnvaras.

(19)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.12.-6.26. punktu.

(20)  Pašreizējā Iedzīvotāju veselības programma, kuras budžets laika posmam no 2003. līdz 2008. gadam ir 312 miljoni EUR, aizstāja astoņas dažādas rīcības programmas, kas tika īstenotas līdz 2003. gadam. Projektu mērķis ir uzlabot informāciju par veselības jautājumiem, vairot spējas reaģēt uz veselības draudiem vai uzlabot svarīgākos veselības rādītājus.

(21)  Pamatlēmumā par Kopienas pasākumiem, kas saistīti ar patērētāju politiku, laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam ir paredzēti 72 miljoni EUR.

(22)  Šo nosacījumu piemēro Sestajā pētniecības pamatprogrammā, kā arī LIFE programmā. Pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā sertifikāti parasti tiek prasīti tikai Sestās pamatprogrammas galīgo maksājumu pieprasījumiem katrā līgumu grupā. Sestajā pamatprogrammā 2004. gadā bija veikti tikai daži galīgie maksājumi.

(23)  Izņemot 95,5 miljonu EUR piedziņu par veterinārām darbībām 2003. gadā.

(24)  Sk. 2003. gada pārskata 6.43. punktu.

(25)  Tabulā izmantoto jēdzienu definīcijas:

| — | Pabeigto revīziju skaits: tādu finanšu revīziju skaits, kas attiecas uz individuāliem saņēmējiem, ja galīgais revīzijas ziņojums pabeigts 2004. gadā. |
| --- | --- |

—

Pabeigto revīziju skaits: tādu finanšu revīziju skaits, kas attiecas uz individuāliem saņēmējiem, ja galīgais revīzijas ziņojums pabeigts 2004. gadā.

| — | Nepabeigto līgumu skaits: attiecīgajā gadā parakstītie līgumi, kas vēl nav pabeigti, kā arī tie līgumi, kuru izpilde turpinājās gada sākumā un netika pabeigta gada laikā. Pabeigti līgumi ir tādi līgumi, kuriem izpildīti visi līguma noteikumi, sagatavoti visi finanšu un tehniskie ziņojumi un veikts pēdējais maksājums. |
| --- | --- |

—

Nepabeigto līgumu skaits: attiecīgajā gadā parakstītie līgumi, kas vēl nav pabeigti, kā arī tie līgumi, kuru izpilde turpinājās gada sākumā un netika pabeigta gada laikā. Pabeigti līgumi ir tādi līgumi, kuriem izpildīti visi līguma noteikumi, sagatavoti visi finanšu un tehniskie ziņojumi un veikts pēdējais maksājums.

| — | Termins “līgums” ietver gan līgumus (vai nu dalītu izmaksu darbības, vai arī līgumus, kas piešķirti ar valsts iepirkuma procedūru), gan subsīdijas (ja ir panākta finanšu vienošanās). |
| --- | --- |

—

Termins “līgums” ietver gan līgumus (vai nu dalītu izmaksu darbības, vai arī līgumus, kas piešķirti ar valsts iepirkuma procedūru), gan subsīdijas (ja ir panākta finanšu vienošanās).

| — | Revidēto līgumu vērtība: reālā vērtība tikai uz vietas revidētiem līgumiem, ko izpilda revidēts darbuzņēmējs (nevis līguma kopējā vērtība, bet tikai revidētā dalībnieka daļa, un tikai tiem līgumiem, kas revidēti uz vietas pie darbuzņēmēja, nevis visi darbuzņēmēja līgumi ar Komisiju). |
| --- | --- |

—

Revidēto līgumu vērtība: reālā vērtība tikai uz vietas revidētiem līgumiem, ko izpilda revidēts darbuzņēmējs (nevis līguma kopējā vērtība, bet tikai revidētā dalībnieka daļa, un tikai tiem līgumiem, kas revidēti uz vietas pie darbuzņēmēja, nevis visi darbuzņēmēja līgumi ar Komisiju).

| — | Atgūstamā summa: summa, kas aprēķināta kā atgūstama, pamatojoties uz pārbaudēm uz vietas, un norādīta galīgajā revīzijas ziņojumā. |
| --- | --- |

—

Atgūstamā summa: summa, kas aprēķināta kā atgūstama, pamatojoties uz pārbaudēm uz vietas, un norādīta galīgajā revīzijas ziņojumā.

(26)  Ietver pētniecības pasākumus, datu vākšanas pasākumus (ĢD FISH sāka revidēt šos pasākumus 2004. gadā) un zivsaimniecības kontroles pasākumus.

(27)  Revīziju skaitā ietilpst 2 revīzijas attiecībā uz “Idea” (mājlopu identifikācija) Nīderlandē un Spānijā saistībā ar budžeta pozīciju B1-3 6 0.

(28)  Pārskata sagatavošanas laikā summas ir orientējošas.

(29)  Šī summa atbilst nepabeigto līgumu atlikušajām summām.

(30)  Summas, kas 2004. gadā atgūtas to revīziju iznākumā, kuras veiktas 2003. gadā, tiks uzskaitītas 2005. gadā, kad būs pabeigti galīgie revīzijas ziņojumi.

(31)  Ietver tikai iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomu. Revidēto līgumu vērtība ir ES finansējuma summa. Atgūstamās summas ir neatbilstīgo izmaksu ES daļa.

(32)  ĢD TREN: Šī summa atbilst ciparam pirms līdzfinansēšanas likmes piemērošanas. Atgūstamā summa pēc līdzfinansēšanas likmes piemērošanas ir 0,82 miljoni EUR.

(33)  ĢD TREN: Šī summa atbilst ciparam pirms līdzfinansēšanas likmes piemērošanas. Atgūstamā summa pēc līdzfinansēšanas likmes piemērošanas ir 7,1 miljoni EUR.

Avots: Eiropas Komisija.

(34)  17 revīzijas, ko 2003. gadā slēdza ĢD ENTR (attiecībā uz 20 līgumiem Piektajā pamatprogrammā), 2004. gadā pārņēma un slēdza ĢD SANCO. ĢD ENTR 2003. gadā slēgto revīziju skaits (kopā ar revidēto līgumu skaitu) ir attiecīgi koriģēts.

Piezīme: Piektajā pamatprogrammā kopējais darbuzņēmēju skaits (EK un Euratom) ir 23 375. Tādēļ šajā pamatprogrammā Komisijas mērķis ir slēgt 2 337 revīzijas.

Tomēr minētais skaitlis 23 375 ir jāprecizē, jo tajā daži darbuzņēmēji ieskaitīti divkārt.

Tāpat ir ieskaitīti arī daudzi mazsvarīgi darbuzņēmēji, piem., tādi, kuru ieguldījums ir mazāks par 20 000 EUR.

Avots: Komisija.

(35)  Līdzīgi apsvērumi tika iekļauti jau Revīzijas palātas Pārskata par 2002. finanšu gadu 6.52. punktā attiecībā uz ĢD RTD revīzijām, kā arī Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.33. punktā attiecībā uz ĢD EAC revīzijām.

(36)  Šajā termiņā ir ieskaitīta pretrunu procedūra ar darbuzņēmēju. Izpildes lēmums ir pamats koriģējošās rīcības uzsākšanai; revīzijas rezultātus dara zināmus attiecīgajām struktūrvienībām izpildei.

Avots: Revīzijas palātas analīze.

(37)  Analizētajā paraugā ietilpa 58 ziņojumi, kas tika sagatavoti 2003. un 2004. gadā, ieskaitot 90 projektus. Attiecīgie projektu līgumi tika parakstīti laikā no 1994. līdz 2003. gadam (lielākā daļa no tiem – laikā no 1998. līdz 2001. gadam).

(38)  Šāds apsvērums tika iekļauts jau Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.33. punktā attiecībā uz revīzijām, ko veica ĢD EAC. Līdzīga nepilnība novērota arī revīzijās, ko ārējas revīzijas firmas veikušas ĢD RTD.

(39)  Pamatparaugā ietilpa 67 maksājumi, ko iekšējās nozaru politikas jomā izvēlējās nejaušas atlases kārtībā, un papildus tika skatīti arī īpaši paraugi, kuros iekļāva vēl 40 maksājumus: 4 maksājumus saistībā ar Sesto pamatprogrammu, 16 maksājumus saistībā ar tiesiskuma, brīvības un drošības telpu (8 no tiem saistībā ar Eiropas Bēgļu fondu) un 20 maksājumus iedzīvotāju veselības un patērētāju aizsardzības jomā.

(40)  Pamatparaugā, kurā ietilpa 67 maksājumi, apsvērumi radās šādos jautājumos: novēloti Komisijas maksājumi (15 gadījumos), novēloti projekta koordinatora maksājumi pārējiem dalībniekiem (5 gadījumos), Komisijas kontroles mehānismu neievērotas kļūdas (10 gadījumos), nebija aplēses par procentiem, ko rada iepriekšēja finansējuma maksājumi (9 gadījumos), jautājumi saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu (5 gadījumos), jautājumi saistībā ar līgumu vai Komisijas lēmumu (4 gadījumos) u. c.

(41)  Sk. Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.20. un 6.22. punktu.

(42)  Pamatparaugā no 67 maksājumiem nokavēti bija 15 maksājumi, un kavējumu ilgums bija šāds: mazāk par mēnesi (6 gadījumos), ilgāk par mēnesi (3), ilgāk par diviem mēnešiem (2), ilgāk par trīs mēnešiem (2) un ilgāk par pieciem mēnešiem (2).

(43)  Finanšu regulas 5. panta 4. punkts un Finanšu regulas īstenošanas kārtības 4. panta 3. punkts.

(44)  To apstiprināja arī Sestajai pamatprogrammai piemēroto pārraudzības un kontroles sistēmu analīze.

(45)  Sk. Revīzijas palātas Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.23. un 6.26. punktu.

(46)  Apropriācijas paredz konkrētiem mērķiem. Sk. Finanšu regulas 21.-26. pantu.

(47)  26 gadījumi ĢD TREN, kopsummā 10 miljoni EUR.

(48)  Izmaksas sasniedza EUR 270 000.

(49)  Padomes Lēmuma 2000/596/EK 3. pants.

(50)  ĢD RTD, ĢD INFSO, JRC, ĢD TREN, ĢD ENTR, ĢD JLS, ĢD EAC, ĢD ENV, ĢD SANCO, ĢD COMP, ĢD MARKT.

(51)  ĢD RTD, ĢD INFSO, ĢD SANCO.

(52)  ĢD RTD, ĢD INFSO, JRC, ĢD JLS, ĢD ENTR, ĢD TREN.

(53)  Programmās “Socrates”, “Leonardo” un “Youth” daļu īstenošanas pasākumu Komisija deleģē dalībvalstu aģentūrām. Šī procedūra tiek dēvēta par “netiešo centralizēto pārvaldību”.

(54)  Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta (ĢD EAC) 2004. gada darbības pārskata 37. punkts. Šis ģenerāldirektorāts savā 2003. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu par to, ka tas nespēja ievērot Finanšu regulas īstenošanas kārtības 35. pantu, saskaņā ar kuru jomās, kur tiek piemērota netieša centralizēta pārvaldība, valstu aģentūrās jāveic iepriekšējas pārbaudes attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmām. Šī atruna netika atkārtota 2004. gada darbības pārskatā. Rīcības plāns, kura mērķis bija labot šīs atrunas cēloni, paredzēja revidēt valstu aģentūras laikā no 2004. līdz 2006. gadam. Aptuveni viena trešdaļa aģentūru tika revidēta 2004. gadā.

(55)  Kļūdas atklājās astoņos no vienpadsmit revidētajiem darījumiem.

(56)  Sk. arī 13. punktu Palātas Atzinumā Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai (EK), ar ko groza Finanšu regulas īstenošanas kārtību. Sk. arī Pārskata par 2003. finanšu gadu 6.59. punktu.

(57)  Pašreiz īstenotā LIFE III fāze ir pagarināta par diviem gadiem līdz 2006. gada 31. decembrim: Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. septembra Regula (EK) Nr. 1682/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1655/2000 par finanšu instrumentu videi (LIFE).

(58)  Jo īpaši, piemēram, 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir norādīts, ka “Komisija nosaka pamatnostādnes, kurās norādītas prioritārās jomas un mērķi demonstrējumu projektiem”.

1. PIELIKUMS

Iekšējā nozaru politika (tostarp pētniecība) – Iepriekšējo apsvērumu galveno aspektu vērtējums

| Apsvērumi | 2004. gadā veiktie pasākumi | Pasākumi, kas vēl jāveic |
| --- | --- | --- |
| 1.a Pārraudzības un kontroles sistēmas – to galīgo saņēmēju ex-post revīzijas, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pamatprogrammās |
| Pieci ģenerāldirektorāti, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, 1998. gadā kopīgi formulēja revīzijas metodi, izvirzot mērķi Piektajā pamatprogrammā revidēt 10 % darbuzņēmēju (sk. 2001. un 2002. gada pārskatus, kā arī 2003. gada pārskata 6.30. punktu). Daudzas no šīm revīzijām Komisijas uzdevumā veic ārējās revīzijas kompānijas.
  Palāta konstatēja, ka: | Tā kā Piektajā pamatprogrammā kopējais darbuzņēmēju skaits ir 23 375, revidēt paredzēts 2 337 darbuzņēmējus. | |
| — | izmantojot Komisijas definīciju jēdzienam “revidējamā datu kopa”, programmas periodā tiek revidēts ievērojami mazāk nekā 10 % netiešo PTA darbību vai izmaksu deklarāciju (sk. 2002. gada pārskatu); |

Apsvērumi

2004. gadā veiktie pasākumi

Pasākumi, kas vēl jāveic

1.a Pārraudzības un kontroles sistēmas – to galīgo saņēmēju ex-post revīzijas, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pamatprogrammās

Pieci ģenerāldirektorāti, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, 1998. gadā kopīgi formulēja revīzijas metodi, izvirzot mērķi Piektajā pamatprogrammā revidēt 10 % darbuzņēmēju (sk. 2001. un 2002. gada pārskatus, kā arī 2003. gada pārskata 6.30. punktu). Daudzas no šīm revīzijām Komisijas uzdevumā veic ārējās revīzijas kompānijas.

Palāta konstatēja, ka:

Tā kā Piektajā pamatprogrammā kopējais darbuzņēmēju skaits ir 23 375, revidēt paredzēts 2 337 darbuzņēmējus.

—

izmantojot Komisijas definīciju jēdzienam “revidējamā datu kopa”, programmas periodā tiek revidēts ievērojami mazāk nekā 10 % netiešo PTA darbību vai izmaksu deklarāciju (sk. 2002. gada pārskatu);

Ņemot vērā to, ka Piektajā pamatprogrammā revidējamo darbuzņēmēju ir izrādījies daudz vairāk nekā sākotnēji paredzēts, Komisija atzīmēja, ka tai būs jāpārskata vispārējais mērķis līdz 2006./2007. gadam šajā programmā revidēt 10 % darbuzņēmēju.

| — | Komisija nespēj sasniegt pašas izvirzīto mērķi attiecībā uz revīzijas tvērumu (sk. 2001., 2002. un 2003. gada pārskatus); |
| --- | --- |

—

Komisija nespēj sasniegt pašas izvirzīto mērķi attiecībā uz revīzijas tvērumu (sk. 2001., 2002. un 2003. gada pārskatus);

2004. gadā tika pabeigtas 317 revīzijas, no kurām 296 revīzijas attiecās uz Piektās pamatprogrammas netiešajām PTA darbībām. Kopējais skaits slēgto revīziju attiecībā uz Piekto pamatprogrammu (756) joprojām nesasniedz mērķi.

Jāizvērš Komisijas revīzijas darbs, lai sasniegtu Piektajai pamatprogrammai izvirzīto mērķi.

| — | Komisija nav pieņēmusi kopēju revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai; |
| --- | --- |

—

Komisija nav pieņēmusi kopēju revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai;

2004. gadā tika pieņemta kopēja revīzijas metode Sestajai pamatprogrammai. Tomēr šai pamatprogrammai vēl nav definēti izmērāmi un reāli sasniedzami revīzijas mērķi.

Saistībā ar Sesto pamatprogrammu Komisijai jādefinē izmērāmi un reāli sasniedzami mērķi.

| — | Komisijas revīzijas darba nepārtrauktība ir atkarīga no tā, vai tiks nodrošināta iespēja slēgt apakšuzņēmuma līgumus par ex-post finanšu revīzijām (2003. gadā beidzās termiņš pamatlīgumam ar ārējo revidentu kompāniju). |
| --- | --- |

—

Komisijas revīzijas darba nepārtrauktība ir atkarīga no tā, vai tiks nodrošināta iespēja slēgt apakšuzņēmuma līgumus par ex-post finanšu revīzijām (2003. gadā beidzās termiņš pamatlīgumam ar ārējo revidentu kompāniju).

Piešķirtas tiesības slēgt jaunu pamatlīgumu (attiecībā uz Piektās pamatprogrammas netiešajām PTA darbībām). Pamatlīgums ar ārējo revidentu kompāniju parakstīts 2004. gada novembrī. Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana saistībā ar Sestās pamatprogrammas netiešajām PTA darbībām vēl noris.

Jāparaksta jauns pamatlīgums par Sesto pamatprogrammu, lai Komisijai nodrošinātu pietiekamu ārējo atbalstu revīzijas metodes īstenošanai.

1.b Pārraudzības un kontroles sistēmas – to galīgo saņēmēju ex-post revīzijas, kas piedalās Eiropas komunikāciju tīklu pasākumu īstenošanā

Komisija regulāri veic pārbaudes uz vietas, lai uzraudzītu Eiropas komunikāciju tīklu (TEN-T) pasākumus. Tomēr papildus šīm pārbaudēm netiek veiktas ex-post finanšu un tehniskās revīzijas (kuras, ja vajadzīgs, veic ĢD TREN vai ārējie eksperti) (sk. 2001. un 2002. gada pārskatus).

Palāta konstatēja, ka:

| — | TEN-T pasākumi nebija iekļauti Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta revīzijas programmā. |
| --- | --- |

—

TEN-T pasākumi nebija iekļauti Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta revīzijas programmā.

ĢD TREN ir sagatavojis īpašu pamatlīgumu par TEN-T pasākumu revidēšanu. Šis ģenerāldirektorāts ir ieviesis revīziju plānošanu, un attiecībā uz 8 TEN-T finansējuma lēmumiem revīzijas jau ir slēgtas. Pašlaik turpinās 24 lēmumu revīzijas, un ir plānots revidēt vēl 20 lēmumus.

ĢD TREN iniciatīva ir uzslavējama. Ģenerāldirektorātam būtu iepriekš jāinformē Revīzijas palāta par revīziju plānošanu un jānodrošina, ka ārējo revidentu kompāniju revidenti ir pietiekami kvalificēti konkrētā darba veikšanai. Jāveic vajadzīgie pasākumi, lai sasniegtu ĢD TREN mērķi katru gadu revidēt vismaz 20 % kārtējo projektu, kā arī 35 % to projektu kopējo izmaksu, kas pabeigti iepriekšējā gadā.

2. Pārraudzības un kontroles sistēmas – Ar Eiropas komunikāciju tīklu pasākumiem saistīto izmaksu atbilstīguma pārbaude

Eiropas komunikāciju tīklu pasākumu atbilstīgās un neatbilstīgās izmaksas ir definētas tiesību aktos un Komisijas lēmumos (2001. un 2002. gada pārskats). Palāta konstatēja, ka:

| — | šīs definīcijas nav pietiekami precīzas, lai noteiktu saņēmējiem faktiski radušās izmaksas; |
| --- | --- |

—

šīs definīcijas nav pietiekami precīzas, lai noteiktu saņēmējiem faktiski radušās izmaksas;

| — | šīs definīcijas atšķiras no tām, ko piemēro līdzīgiem infrastruktūras projektiem, kurus līdzfinansē kā struktūrpasākumus; |
| --- | --- |

—

šīs definīcijas atšķiras no tām, ko piemēro līdzīgiem infrastruktūras projektiem, kurus līdzfinansē kā struktūrpasākumus;

| — | atšķirīgu finansējuma likmju piemērošana pētījumiem un darbiem rada risku, ka saņēmēji varētu censties palielināt finansējumu, nepatiesi deklarējot izmaksas kā pētījumu izmaksas; |
| --- | --- |

—

atšķirīgu finansējuma likmju piemērošana pētījumiem un darbiem rada risku, ka saņēmēji varētu censties palielināt finansējumu, nepatiesi deklarējot izmaksas kā pētījumu izmaksas;

| — | izmaksu standarta veidlapu neesamība apgrūtina Komisijas pārbaudes darbu. |
| --- | --- |

—

izmaksu standarta veidlapu neesamība apgrūtina Komisijas pārbaudes darbu.

2004. gadā tika pieņemts jauns Komisijas Lēmums, kurā ietverti šādi elementi:

| — | atbilstīgu un neatbilstīgu izmaksu definīcija; |
| --- | --- |

—

atbilstīgu un neatbilstīgu izmaksu definīcija;

| — | pētījumu un darbu grozīta definīcija; |
| --- | --- |

—

pētījumu un darbu grozīta definīcija;

| — | tabula “Prognozēto atbilstīgo izmaksu sadalījums plānoto pasākumu periodā”, ko saņēmēji varētu izmantot, deklarējot izmaksas. |
| --- | --- |

—

tabula “Prognozēto atbilstīgo izmaksu sadalījums plānoto pasākumu periodā”, ko saņēmēji varētu izmantot, deklarējot izmaksas.

Papildus 2004. gadā veiktajiem pasākumiem jāizstrādā parauga izmaksu deklarācijas vai finansiālā progresa ziņojumi, ko iekļaut parauga finansējuma lēmumos, kurus obligāti jāizmanto saņēmējiem. Jāpilnveido pētījumu un darbu definīcijas, jo pašreizējās definīcijas skaidri nenodala šos divus darbību veidus.

2. PIELIKUMS

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Joma: Iekšējā nozaru politika (tostarp pētniecība)

Sistēma: Sestā pamatprogramma attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību, Eiropas Bēgļu fonds (EBF) un veselības un patērētāju aizsardzība (SANCO)

| A | Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi. |
| --- | --- |
| B | Darbojas pietiekami labi, tomēr vēlami/vajadzīgi uzlabojumi. |
| C | Darbojas, bet neapmierinoši. |

A

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi.

B

Darbojas pietiekami labi, tomēr vēlami/vajadzīgi uzlabojumi.

C

Darbojas, bet neapmierinoši.

| Sestā pamatprogramma | Komisija | Starplīmenis | Saņēmējs | Kopējais novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepcija | B | — | B | B |
| Praktiskā transponēšanas procedūras posmos:






  — | atbilstība standartiem |

Sestā pamatprogramma

Komisija

Starplīmenis

Saņēmējs

Kopējais novērtējums

Koncepcija

B

—

B

B

Praktiskā transponēšanas procedūras posmos:

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

B

—

C

B

Faktiskā darbība

| — | atbilstība standartiem |
| --- | --- |

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

C

—

C

C

Rezultāti

| — | korektīva iedarbība |
| --- | --- |

—

korektīva iedarbība

| — | preventīva iedarbība |
| --- | --- |

—

preventīva iedarbība

B

—

C

B

Kopējais novērtējums

B

—

C

B

| EBF | Komisija | Starpposms | Saņēmējs | Kopējais novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepcija | B | B | B | B |
| Praktiskā transponēšana procedūras posmos:






  — | atbilstība standartiem |

EBF

Komisija

Starpposms

Saņēmējs

Kopējais novērtējums

Koncepcija

B

B

B

B

Praktiskā transponēšana procedūras posmos:

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

B

B

B

B

Faktiskā darbība

| — | atbilstība standartiem |
| --- | --- |

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

C

B

C

C

Rezultāti

| — | korektīva iedarbība |
| --- | --- |

—

korektīva iedarbība

| — | preventīva iedarbība |
| --- | --- |

—

preventīva iedarbība

B

B

C

B

Kopējais novērtējums

B

B

C

B

| SANCO | Komisija | Starplīmenis | Saņēmējs | Kopējais novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepcija | B | — | B | B |
| Praktiskā transponēšana procedūras posmos:






  — | atbilstība standartiem |

SANCO

Komisija

Starplīmenis

Saņēmējs

Kopējais novērtējums

Koncepcija

B

—

B

B

Praktiskā transponēšana procedūras posmos:

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

B

—

B

B

Faktiskā darbība

| — | atbilstība standartiem |
| --- | --- |

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Rezultāti

| — | korektīva iedarbība |
| --- | --- |

—

korektīva iedarbība

| — | preventīva iedarbība |
| --- | --- |

—

preventīva iedarbība

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Kopējais novērtējums

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

---

(1)  B – patērētāju aizsardzībai, C – iedzīvotāju veselībai.

---

7. NODAĻA

Ārējās darbības

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums un būtība

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Iekšējās kontroles standartu ieviešana

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts

EuropeAid sadarbības birojs centrālā līmenī

Pārraudzības un kontroles sistēmas delegāciju līmenī

Darījumu revīzija

Delegāciju līmenī veikto darījumu revīzija

Īstenotāju organizāciju līmenī veikto darījumu revīzija

Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskatu un deklarāciju analīze

Secinājumi

Ieteikumi

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvalda starptautiskos zvejniecības nolīgumus

Nolīgumu mērķis

Izmaksu/ieguvumu samērs

Galvenie apsvērumi īpašajos ziņojumos

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no kopbudžeta. Galvenās interešu jomas ir finansiāla un tehniska sadarbība ar Āziju, Latīņameriku, Vidusjūras reģiona valstīm, Rietumbalkānu valstīm, Neatkarīgo Valstu Savienību, kā arī pārtikas palīdzība/pārtikas drošums, humānā palīdzība un NVO līdzfinansējums. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta un Attīstības ģenerāldirektorāta pienākums ir formulēt sadarbības politiku attīstības jomā un izstrādāt valsts/reģionālās stratēģijas un daudzgadējās programmas, turpretim EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) atbild par sadarbības īstenošanu attīstības jomā. Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ĢD ECHO) pārziņā ir politikas un stratēģijas izstrāde, kā arī humānās palīdzības īstenošana. Šajā nodaļā nav ietverts atbalsts, ko sniedz ar Eiropas Attīstības fondu starpniecību, jo tā finansējums ir nošķirts no kopbudžeta (1). Tas, kā finanšu plāna 4. pozīcijas līdzekļi tērēti 2004. gadā, ir parādīts
  2.1. tabulā
  (saistības: 5 198 miljoni EUR; maksājumi: 4 606 miljoni EUR). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no kopbudžeta. Galvenās interešu jomas ir finansiāla un tehniska sadarbība ar Āziju, Latīņameriku, Vidusjūras reģiona valstīm, Rietumbalkānu valstīm, Neatkarīgo Valstu Savienību, kā arī pārtikas palīdzība/pārtikas drošums, humānā palīdzība un NVO līdzfinansējums. Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta un Attīstības ģenerāldirektorāta pienākums ir formulēt sadarbības politiku attīstības jomā un izstrādāt valsts/reģionālās stratēģijas un daudzgadējās programmas, turpretim EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) atbild par sadarbības īstenošanu attīstības jomā. Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta (ĢD ECHO) pārziņā ir politikas un stratēģijas izstrāde, kā arī humānās palīdzības īstenošana. Šajā nodaļā nav ietverts atbalsts, ko sniedz ar Eiropas Attīstības fondu starpniecību, jo tā finansējums ir nošķirts no kopbudžeta (1). Tas, kā finanšu plāna 4. pozīcijas līdzekļi tērēti 2004. gadā, ir parādīts
  2.1. tabulā
  (saistības: 5 198 miljoni EUR; maksājumi: 4 606 miljoni EUR).

| 7.2. | Decentralizācijas process 2004. gadā, saskaņā ar kuru Komisijas centrālo dienestu funkcijas un pienākumi tika pārdalīti un nodoti delegācijām, (sk. 7.48.-7.51. punktu) tika pabeigts tematiskām programmām (2). EuropeAid reorganizācija Briselē turpinājās 2004. gadā, uzmanību pievēršot to delegāciju atbalstam un uzraudzībai, kas darbojās ar tām nodotajām funkcijām un pienākumiem. |
| --- | --- |

7.2.

Decentralizācijas process 2004. gadā, saskaņā ar kuru Komisijas centrālo dienestu funkcijas un pienākumi tika pārdalīti un nodoti delegācijām, (sk. 7.48.-7.51. punktu) tika pabeigts tematiskām programmām (2). EuropeAid reorganizācija Briselē turpinājās 2004. gadā, uzmanību pievēršot to delegāciju atbalstam un uzraudzībai, kas darbojās ar tām nodotajām funkcijām un pienākumiem.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS PAMATOJUMAM

Revīzijas tvērums un būtība

| 7.3. | Īpašā izvērtējuma vispārīgais mērķis bija dot slēdzienu par darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām (kopbudžeta finanšu plāna 4. postenis). Revīzijas gaitā tika veikta to pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaude, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās, kā arī pārbaudot EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora un ĢD ECHO ģenerāldirektora gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

7.3.

Īpašā izvērtējuma vispārīgais mērķis bija dot slēdzienu par darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām (kopbudžeta finanšu plāna 4. postenis). Revīzijas gaitā tika veikta to pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaude, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās, kā arī pārbaudot EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora un ĢD ECHO ģenerāldirektora gada darbības pārskatus.

| 7.4. | Palātas pārbaudīto projektu gadījumā Komisija veic avansa maksājumus īstenotājām organizācijām, kas var būt dažāda veida organizācijas, piemēram, NVO, ministrijas, starptautiskas organizācijas utt. Biežāka šādu starpniecības organizāciju izmantošana projektu finanšu pārvaldības un uzskaites nolūkos, kā arī valsts kredītrīkotāju neesamība ir galvenās atšķirības, kas pastāv pasākumu īstenošanā, salīdzinot to ar Eiropas Attīstības fondiem. |
| --- | --- |

7.4.

Palātas pārbaudīto projektu gadījumā Komisija veic avansa maksājumus īstenotājām organizācijām, kas var būt dažāda veida organizācijas, piemēram, NVO, ministrijas, starptautiskas organizācijas utt. Biežāka šādu starpniecības organizāciju izmantošana projektu finanšu pārvaldības un uzskaites nolūkos, kā arī valsts kredītrīkotāju neesamība ir galvenās atšķirības, kas pastāv pasākumu īstenošanā, salīdzinot to ar Eiropas Attīstības fondiem.

| 7.5. | Revīziju veica Komisijas centrālajos dienestos, piecās delegācijās (Bosnijā, Kambodžā, Kazahstānā, Filipīnās un Sīrijā) un 17 īstenotājās organizācijās. Palāta pārbaudīja un revidēja 7.1. punktā minētās jomas. Par rekonstrukcijas atbalstu Kosovai un dažām bijušās Dienvidslāvijas Federatīvas Republikas valstīm tiek veikta atsevišķa Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras ikgadēja revīzija. |
| --- | --- |

7.5.

Revīziju veica Komisijas centrālajos dienestos, piecās delegācijās (Bosnijā, Kambodžā, Kazahstānā, Filipīnās un Sīrijā) un 17 īstenotājās organizācijās. Palāta pārbaudīja un revidēja 7.1. punktā minētās jomas. Par rekonstrukcijas atbalstu Kosovai un dažām bijušās Dienvidslāvijas Federatīvas Republikas valstīm tiek veikta atsevišķa Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras ikgadēja revīzija.

| 7.6. | Attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta revīzijas gaitā īpašu uzmanību veltīja to iekšējās kontroles standartu pārbaudei, kas saistīti ar attiecīgo dienestu veikto riska analīzi, informācijas struktūru un ziņojumu sagatavošanu saistībā ar finanšu uzraudzību un kontroli, un EuropeAid un ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcijām. |
| --- | --- |

7.6.

Attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta revīzijas gaitā īpašu uzmanību veltīja to iekšējās kontroles standartu pārbaudei, kas saistīti ar attiecīgo dienestu veikto riska analīzi, informācijas struktūru un ziņojumu sagatavošanu saistībā ar finanšu uzraudzību un kontroli, un EuropeAid un ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcijām.

| 7.7. | Bija atsevišķi kavēšanās gadījumi, iesniedzot Revīzijas palātai delegāciju sagatavotos ārējo darbību pārvaldības ziņojumus (EAMR), kas tiek ņemti vērā, izstrādājot EuropeAid biroja gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

7.7.

Bija atsevišķi kavēšanās gadījumi, iesniedzot Revīzijas palātai delegāciju sagatavotos ārējo darbību pārvaldības ziņojumus (EAMR), kas tiek ņemti vērā, izstrādājot EuropeAid biroja gada darbības pārskatu.

| 7.7. | Komisija centīsies pārvarēt tehniskās un administratīvās grūtības, kas saistītas ar šo ziņojumu nosūtīšanu Palātai. |
| --- | --- |

7.7.

Komisija centīsies pārvarēt tehniskās un administratīvās grūtības, kas saistītas ar šo ziņojumu nosūtīšanu Palātai.

| 7.8. | Organizējot vienu no tās projektu revīzijas apmeklējumiem Kambodžā, Palātas darbu krietni kavēja tas, ka īstenotāja organizācija, kas bija ANO aģentūra, nevēlējās piekrist Palātas tiesībām uz piekļuvi informācijai saskaņā ar finanšu un administratīvā pamatlīguma, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Apvienoto Nāciju Organizāciju, pārbaužu veikšanas nosacījumiem, tādējādi Palātai izdevās paveikt tikai ierobežotu darba apjomu. |
| --- | --- |

7.8.

Organizējot vienu no tās projektu revīzijas apmeklējumiem Kambodžā, Palātas darbu krietni kavēja tas, ka īstenotāja organizācija, kas bija ANO aģentūra, nevēlējās piekrist Palātas tiesībām uz piekļuvi informācijai saskaņā ar finanšu un administratīvā pamatlīguma, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Apvienoto Nāciju Organizāciju, pārbaužu veikšanas nosacījumiem, tādējādi Palātai izdevās paveikt tikai ierobežotu darba apjomu.

| 7.8. | Komisijai ir zināms par radušos pārpratumu un tā veicināja Palātas piekļuves tiesību īstenošanu, apspriežot šo jautājumu ar attiecīgo aģentūru. |
| --- | --- |

7.8.

Komisijai ir zināms par radušos pārpratumu un tā veicināja Palātas piekļuves tiesību īstenošanu, apspriežot šo jautājumu ar attiecīgo aģentūru.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Iekšējās kontroles standartu ieviešana

| 7.9. | Gan EuropeAid birojs, gan ĢD ECHO 2002. gadā pabeidza pamatsistēmas izstrādi iekšējās kontroles standartu ieviešanai, kā to 2000. gada 13. decembrī (3) paredzēja Komisija. Lai atbalstītu šo standartu ieviešanu, tika sagatavotas jaunas vai grozītas esošās instrukcijas, vadlīnijas un plašākas mācību programmas, jo īpaši saistībā ar administratīvajām un finanšu procedūrām. Prasība ievērot iekšējas kontroles standartus 2004. gada tika attiecināta arī uz delegācijām. Saskaņā ar EuropeAid teikto visas pamatprasības, kas pielāgotas delegācijām, ir īstenotas līdz 2004. gada 31. decembrim. Veicot revīziju, Palāta apstiprināja ģenerāldirektora gada darbības pārskatā formulēto norādi, ka vēl jāveic uzlabojumi gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās (sk. 7.17.-7.27. punktu). |
| --- | --- |

7.9.

Gan EuropeAid birojs, gan ĢD ECHO 2002. gadā pabeidza pamatsistēmas izstrādi iekšējās kontroles standartu ieviešanai, kā to 2000. gada 13. decembrī (3) paredzēja Komisija. Lai atbalstītu šo standartu ieviešanu, tika sagatavotas jaunas vai grozītas esošās instrukcijas, vadlīnijas un plašākas mācību programmas, jo īpaši saistībā ar administratīvajām un finanšu procedūrām. Prasība ievērot iekšējas kontroles standartus 2004. gada tika attiecināta arī uz delegācijām. Saskaņā ar EuropeAid teikto visas pamatprasības, kas pielāgotas delegācijām, ir īstenotas līdz 2004. gada 31. decembrim. Veicot revīziju, Palāta apstiprināja ģenerāldirektora gada darbības pārskatā formulēto norādi, ka vēl jāveic uzlabojumi gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās (sk. 7.17.-7.27. punktu).

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO)

Riska novērtējums

| 7.10. | ĢD ECHO apmierinoši veica riska pašnovērtējumu, nonākot pie pareiza secinājuma, ka daudzi riski humānās palīdzības jomā, izņemot izpildītāju partneru kvalitāti, bija ārpus biroja kontroles. Līdzīgi kā iepriekšējos gados pasākumi, kas vērsti uz riska samazināšanu, tādējādi galvenokārt attiecās uz izpildītāju partneru atlases procedūru un atlasīto partneru stingras revīzijas sistēmu. |
| --- | --- |

7.10.

ĢD ECHO apmierinoši veica riska pašnovērtējumu, nonākot pie pareiza secinājuma, ka daudzi riski humānās palīdzības jomā, izņemot izpildītāju partneru kvalitāti, bija ārpus biroja kontroles. Līdzīgi kā iepriekšējos gados pasākumi, kas vērsti uz riska samazināšanu, tādējādi galvenokārt attiecās uz izpildītāju partneru atlases procedūru un atlasīto partneru stingras revīzijas sistēmu.

Izpildītāju partneru revīzija

| 7.11. | ĢD ECHO ir izpildītāju partneru visaptverošas revīzijas pieeja. Veicot revīziju, tika vērtēti tādi aspekti kā izpildītāju partneru organizācija, procedūras un iekšējās kontroles mehānismi, kā arī grāmatvedības un finanšu sistēmas, pārvaldības kultūra un darbinieku atlases sistēmas. Papildus tika detalizēti pārbaudīti arī partneru īstenoto projektu izdevumi. |
| --- | --- |

7.11.

ĢD ECHO ir izpildītāju partneru visaptverošas revīzijas pieeja. Veicot revīziju, tika vērtēti tādi aspekti kā izpildītāju partneru organizācija, procedūras un iekšējās kontroles mehānismi, kā arī grāmatvedības un finanšu sistēmas, pārvaldības kultūra un darbinieku atlases sistēmas. Papildus tika detalizēti pārbaudīti arī partneru īstenoto projektu izdevumi.

| 7.12. | ĢD ECHO 2004. gadā pabeidza 130 revīzijas, no kurām 70 veica izpildītāju partneru centrālajos birojos. Šīs 70 revīzijas, ko veica nolīgti ārējie revidenti, aptvēra 344 projektus, kas īstenoti laika posmā no 1998. līdz 2003. gadam. Pārējās 60 revīzijas attiecās uz projektiem, ko pārbaudīja uz vietas (28 ziņojumi), dotācijām (19 ziņojumi) un ĢD ECHO birojiem (13 ziņojumi). Palāta sākotnēji pārbaudīja 20 revīziju ziņojumus, no kuriem 13 ziņojumus sagatavoja ārējie revidenti. Tad Palāta pārbaudīja šo ārējo revīziju kvalitāti, apmeklējot trīs izpildītāju partneru centrālos birojus Eiropā un katrā no tiem pārbaudot divus projektus. Rezultātā tika izdarīti šādi apsvērumi: |
| --- | --- |

7.12.

ĢD ECHO 2004. gadā pabeidza 130 revīzijas, no kurām 70 veica izpildītāju partneru centrālajos birojos. Šīs 70 revīzijas, ko veica nolīgti ārējie revidenti, aptvēra 344 projektus, kas īstenoti laika posmā no 1998. līdz 2003. gadam. Pārējās 60 revīzijas attiecās uz projektiem, ko pārbaudīja uz vietas (28 ziņojumi), dotācijām (19 ziņojumi) un ĢD ECHO birojiem (13 ziņojumi). Palāta sākotnēji pārbaudīja 20 revīziju ziņojumus, no kuriem 13 ziņojumus sagatavoja ārējie revidenti. Tad Palāta pārbaudīja šo ārējo revīziju kvalitāti, apmeklējot trīs izpildītāju partneru centrālos birojus Eiropā un katrā no tiem pārbaudot divus projektus. Rezultātā tika izdarīti šādi apsvērumi:

| 7.12. | |
| --- | --- |

7.12.

| a) | visbiežāk ārējo revidentu ziņojumos minētais konstatējums ir saistīts ar to, ka trūkst izdevumu pamatojuma jeb to apliecinošo dokumentu. Tas bija galvenais iemesls, kādēļ izpildītājam partnerim bija liegts veikt izdevumus. Apmeklējot izpildītājus partnerus, Palāta pārliecinājās par to, ka apliecinošo dokumentu trūkums bija galvenais kļūdu avots, kā arī konstatēja, ka ne vienmēr ārējie revidenti bija ziņojuši par šādu dokumentu neesamību revīzijai atlasītajā paraugā; |
| --- | --- |

a)

visbiežāk ārējo revidentu ziņojumos minētais konstatējums ir saistīts ar to, ka trūkst izdevumu pamatojuma jeb to apliecinošo dokumentu. Tas bija galvenais iemesls, kādēļ izpildītājam partnerim bija liegts veikt izdevumus. Apmeklējot izpildītājus partnerus, Palāta pārliecinājās par to, ka apliecinošo dokumentu trūkums bija galvenais kļūdu avots, kā arī konstatēja, ka ne vienmēr ārējie revidenti bija ziņojuši par šādu dokumentu neesamību revīzijai atlasītajā paraugā;

| a) | Palātas apsvērums pamatojas uz vienu no agrāk veiktajām revīzijām, ko tolaik veica nesen nolīgts ārējais revidents. Kopš tā laika Komisija ir regulāri pārskatījusi un precizējusi jautājumus, par kuriem ārējiem revidentiem jāsniedz ziņojumi. |
| --- | --- |

a)

Palātas apsvērums pamatojas uz vienu no agrāk veiktajām revīzijām, ko tolaik veica nesen nolīgts ārējais revidents. Kopš tā laika Komisija ir regulāri pārskatījusi un precizējusi jautājumus, par kuriem ārējiem revidentiem jāsniedz ziņojumi.

| b) | ārējais revidents bija konstatējis vienu gadījumu, kad nebija ievēroti konkursa noteikumi, taču lielākajā daļā revīziju netika veikta konkursu detalizēta pārbaude. Veicot pārbaudes izpildītāju partneru līmenī, Palāta atklāja kļūdas konkursa procedūrās četriem no sešiem pārbaudītajiem projektiem. |
| --- | --- |

b)

ārējais revidents bija konstatējis vienu gadījumu, kad nebija ievēroti konkursa noteikumi, taču lielākajā daļā revīziju netika veikta konkursu detalizēta pārbaude. Veicot pārbaudes izpildītāju partneru līmenī, Palāta atklāja kļūdas konkursa procedūrās četriem no sešiem pārbaudītajiem projektiem.

| b) | Līdz 2004. gada vidum Komisijas veiktā konkursa procedūru pārbaude aprobežojās ar konkursā uzvarējušā piedāvājuma esamības pārbaudi. Lai novērstu konstatētos trūkumus, Komisija ir paplašinājusi revīzijas pārbaudes, iekļaujot to organizāciju piedāvājumu pārbaudi, kas nav uzvarējušas konkursā. |
| --- | --- |

b)

Līdz 2004. gada vidum Komisijas veiktā konkursa procedūru pārbaude aprobežojās ar konkursā uzvarējušā piedāvājuma esamības pārbaudi. Lai novērstu konstatētos trūkumus, Komisija ir paplašinājusi revīzijas pārbaudes, iekļaujot to organizāciju piedāvājumu pārbaudi, kas nav uzvarējušas konkursā.

| 7.13. | Izpildītāji partneri ir apņēmušies uzlabot savas iekšējās kontroles sistēmas atbilstīgi ieteikumiem, kas sniegti ĢD ECHO revīziju programmas rezultātā. Komisija uzskatīja, ka kopumā 0,5 miljoni EUR bija izmaksāti par neatbilstīgiem izdevumiem, un izdeva piedziņas rīkojumus. Šie rezultāti liecina, ka īstenotāju organizāciju revīzija ir ĢD ECHO pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvs līdzeklis. |
| --- | --- |

7.13.

Izpildītāji partneri ir apņēmušies uzlabot savas iekšējās kontroles sistēmas atbilstīgi ieteikumiem, kas sniegti ĢD ECHO revīziju programmas rezultātā. Komisija uzskatīja, ka kopumā 0,5 miljoni EUR bija izmaksāti par neatbilstīgiem izdevumiem, un izdeva piedziņas rīkojumus. Šie rezultāti liecina, ka īstenotāju organizāciju revīzija ir ĢD ECHO pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvs līdzeklis.

| 7.14. | Gan šajos revīzijas ziņojumos izdarīto apsvērumu būtība, gan Palātas konstatētās kļūdas, veicot izdevumu pārbaudes, lielākoties atbilst tiem revīzijas konstatējumiem, kas izdarīti, pārbaudot darījumus īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.31. un 7.32. punktu). |
| --- | --- |

7.14.

Gan šajos revīzijas ziņojumos izdarīto apsvērumu būtība, gan Palātas konstatētās kļūdas, veicot izdevumu pārbaudes, lielākoties atbilst tiem revīzijas konstatējumiem, kas izdarīti, pārbaudot darījumus īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.31. un 7.32. punktu).

Iekšējās revīzijas resursi

| 7.15. | Par revīziju veikšanu gan ĢD ECHO, gan EuropeAid birojā atbild viena iekšējas revīzijas struktūrvienība. Tā 2004. gadā novērtēja ĢD ECHO struktūrvienību darba slodzi (par šo jautājumu sk. arī 7.22. punktu). |
| --- | --- |

7.15.

Par revīziju veikšanu gan ĢD ECHO, gan EuropeAid birojā atbild viena iekšējas revīzijas struktūrvienība. Tā 2004. gadā novērtēja ĢD ECHO struktūrvienību darba slodzi (par šo jautājumu sk. arī 7.22. punktu).

EuropeAid sadarbības birojs centrālā līmenī

Pēcpārbaude par 2003. gada apsvērumiem

| 7.16. | Palāta pārskatā par 2003. finanšu gadu (7.18., 7.19., 7.21., 7.22. un 7.23. punkts) atzīmēja, ka ne visi direktorāti veica savu delegāciju revīzijas, centrālajiem dienestiem nebija nepārtraukti pieejama informācija par delegāciju uzsāktajām revīzijām, par iekšējo revīziju atbildīgajai struktūrvienībai nebija pietiekami resursi tāda darba veikšanai, kas sniegtu atbalstu ģenerāldirektoram, sagatavojot gada pārskatu, nebija pierādījumu tam, vai centrālo dienestu starpā pastāv sadarbība, veicot ex-post pārbaudes, un ka EuropeAid birojs sistemātiski neuzraudzīja informāciju par atgūtajiem līdzekļiem un neizpildītajiem avansa maksājumiem. Galvenais uzlabojums 2004. gadā bija tāds, ka “Plānošanas, iekšējās kontroles un ex-post pārbaužu” struktūrvienība pilnībā uzņēmās atbildību par ex-post pārbaudēm (sk. 7.23. punktu). Citos aspektos turpmāki uzlabojumi ir vajadzīgi, kā tas ir izklāstīts turpmākajos punktos (sk. 
  7.1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

7.16.

Palāta pārskatā par 2003. finanšu gadu (7.18., 7.19., 7.21., 7.22. un 7.23. punkts) atzīmēja, ka ne visi direktorāti veica savu delegāciju revīzijas, centrālajiem dienestiem nebija nepārtraukti pieejama informācija par delegāciju uzsāktajām revīzijām, par iekšējo revīziju atbildīgajai struktūrvienībai nebija pietiekami resursi tāda darba veikšanai, kas sniegtu atbalstu ģenerāldirektoram, sagatavojot gada pārskatu, nebija pierādījumu tam, vai centrālo dienestu starpā pastāv sadarbība, veicot ex-post pārbaudes, un ka EuropeAid birojs sistemātiski neuzraudzīja informāciju par atgūtajiem līdzekļiem un neizpildītajiem avansa maksājumiem. Galvenais uzlabojums 2004. gadā bija tāds, ka “Plānošanas, iekšējās kontroles un ex-post pārbaužu” struktūrvienība pilnībā uzņēmās atbildību par ex-post pārbaudēm (sk. 7.23. punktu). Citos aspektos turpmāki uzlabojumi ir vajadzīgi, kā tas ir izklāstīts turpmākajos punktos (sk. 
  7.1. tabulu
  ).

| 7.16. | Kopš 2003. gada Komisija ir veikusi turpmākus pasākumus, lai izstrādātu vispārēju revīzijas stratēģiju un skaidrāk noteiktu vispārējo pārraudzības un kontroles stratēģiju, ieskaitot dienestu funkcijas un uzdevumus centrālajos dienestos un delegācijās.
  2005. gada martā notikušās EuropeAid dienestu reorganizācijas mērķis ir turpināt stiprināt to lomu, kas ir pakāpeniski attīstījusies kā pārraudzība, koordinēšana un atbalsts dekoncentrētajai vadībai Komisijas delegācijās. Turklāt Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmu mērķis ir nodrošināt mūsu partneru atbilstību līgumu prasībām un Komisijas nolūks ir tālāk attīstīt savas vadības informācijas sistēmas funkcijas. |
| --- | --- |

7.16.

Kopš 2003. gada Komisija ir veikusi turpmākus pasākumus, lai izstrādātu vispārēju revīzijas stratēģiju un skaidrāk noteiktu vispārējo pārraudzības un kontroles stratēģiju, ieskaitot dienestu funkcijas un uzdevumus centrālajos dienestos un delegācijās.

2005. gada martā notikušās EuropeAid dienestu reorganizācijas mērķis ir turpināt stiprināt to lomu, kas ir pakāpeniski attīstījusies kā pārraudzība, koordinēšana un atbalsts dekoncentrētajai vadībai Komisijas delegācijās. Turklāt Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmu mērķis ir nodrošināt mūsu partneru atbilstību līgumu prasībām un Komisijas nolūks ir tālāk attīstīt savas vadības informācijas sistēmas funkcijas.

7.1. tabula

a) Palātas veiktais uzraudzības un kontroles sistēmu novērtējums 2004. gadā

| | ĢD Humānās palīdzības birojs ECHO | EuropeAid sadarbības birojs | Delegācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgā koncepcija | A | B | — |
| Procedūras un rokasgrāmatas | A | A | A |
| Darbība praksē | A | B (4) | B (4) |
| Iekšējās revīzijas | B (5) | B (5) | B (5) |
| Vadības pārskati | A | B (4) | B |

ĢD Humānās palīdzības birojs ECHO

EuropeAid sadarbības birojs

Delegācijas

Vispārīgā koncepcija

A

B

—

Procedūras un rokasgrāmatas

A

A

A

Darbība praksē

A

B (4)

B (4)

Iekšējās revīzijas

B (5)

B (5)

B (5)

Vadības pārskati

A

B (4)

B

b) Palātas veiktais ārējo revīziju novērtējums to organizāciju līmenī, kas īsteno EuropeAid finansētos projektus

| Revīziju kvalitāte | A |
| --- | --- |
| Revīziju skaits | B (6) |
| Revīziju uzdevumu definēšana | B (7) |
| Komisijas līdzdalība revidentu iecelšanā | B (7) |
| Konkursu procedūru iekļaušana revīzijas apjomā | B (7) |
| Pārskats par uzskaites sistēmu pārbaudes rezultātiem | C |
| Liecības par revīzijas ziņojumu izmantošanu un pēcpārbaužu veikšanu | B |

Revīziju kvalitāte

A

Revīziju skaits

B (6)

Revīziju uzdevumu definēšana

B (7)

Komisijas līdzdalība revidentu iecelšanā

B (7)

Konkursu procedūru iekļaušana revīzijas apjomā

B (7)

Pārskats par uzskaites sistēmu pārbaudes rezultātiem

C

Liecības par revīzijas ziņojumu izmantošanu un pēcpārbaužu veikšanu

B

Apzīmējumi

| Pārraudzības un kontroles sistēmu vērtējums |
| --- |
| Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi | A |
| Darbojas, taču vajadzīgi uzlabojumi | B |
| Nedarbojas kā plānots | C |

Pārraudzības un kontroles sistēmu vērtējums

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi

A

Darbojas, taču vajadzīgi uzlabojumi

B

Nedarbojas kā plānots

C

c) Galvenās jomas, kuru pārbaudi 2004. gadā veica Revīzijas palāta

| | ĢD Humānās palīdzības birojs ECHO | EuropeAid sadarbības birojs | Delegācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| Izpildes riska analīze | Analīze ir veikta tāpat kā iepriekšējos gados. | Pašnovērtējums 2004. gadam pabeigts 2005. gada janvārī. | — |
| Pārskatu sagatavošanas sistēmas | Tiek uzturētas labā līmenī. | Salīdzinājumā ar 2003. gadu pārskatu sagatavošanas sistēmas ir uzlabojušās , taču to pilnveidošana jāturpina:






  — | CRIS-revīzijas modelis nav sasaistīts ar pārvaldības informāciju; |

ĢD Humānās palīdzības birojs ECHO

EuropeAid sadarbības birojs

Delegācijas

Izpildes riska analīze

Analīze ir veikta tāpat kā iepriekšējos gados.

Pašnovērtējums 2004. gadam pabeigts 2005. gada janvārī.

—

Pārskatu sagatavošanas sistēmas

Tiek uzturētas labā līmenī.

Salīdzinājumā ar 2003. gadu pārskatu sagatavošanas sistēmas ir uzlabojušās , taču to pilnveidošana jāturpina:

—

CRIS-revīzijas modelis nav sasaistīts ar pārvaldības informāciju;

| — | EAMR ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

—

EAMR ir nepilnīgi.

Delegācijas sniedza pārskatus 3 reizes šajā gadā.

Ārējo revīziju un kontroles mehānismu koncepcija

Pilnībā ieviesta.

Stratēģijas dokuments 2004. gadā.

—

Ārējo revīziju izpilde un pēcpārbaude

Veiktas revīzijas un pēcpārbaudes. Jāsniedz skaidrāki norādījumi.

Pieaudzis veikto revīziju skaits; jāuzlabo revīzijas darba uzdevumu definēšana un pēcpārbaudes.

—

Riska novērtējums

| 7.17. | Riska pašnovērtējums par 2004. gadu, ko pabeidza 2005. gada janvārī gada pārvaldības plānam, sniedza vispārīgu sarakstu ar galvenajiem riskiem EuropeAid birojā, taču neuzskatīja īstenotājas organizācijas kā līmeni, kurā pastāv vislielākie finanšu riski (sk. 7.32. punktu). |
| --- | --- |

7.17.

Riska pašnovērtējums par 2004. gadu, ko pabeidza 2005. gada janvārī gada pārvaldības plānam, sniedza vispārīgu sarakstu ar galvenajiem riskiem EuropeAid birojā, taču neuzskatīja īstenotājas organizācijas kā līmeni, kurā pastāv vislielākie finanšu riski (sk. 7.32. punktu).

| 7.17. | Tas nav vienīgais riska novērtējuma veids, kādu veic EuropeAid.
  Finansiālo risku īstenojošo organizāciju līmenī apsver projektu un programmu noteikšanas un finansēšanas brīdī, kad tiek veikta analīze par ierobežojumiem un nosacījumiem, kādi nepieciešami projekta/programmas sekmīgai īstenošanai, tai skaitā par ilgtspējīguma aspektu (galīgā saņēmēja finansiālajām iespējām). Regulāra uzraudzība ļauj Komisijai veikt atbilstošus pasākumus, lai labotu vai pāradresētu projektus. |
| --- | --- |

7.17.

Tas nav vienīgais riska novērtējuma veids, kādu veic EuropeAid.

Finansiālo risku īstenojošo organizāciju līmenī apsver projektu un programmu noteikšanas un finansēšanas brīdī, kad tiek veikta analīze par ierobežojumiem un nosacījumiem, kādi nepieciešami projekta/programmas sekmīgai īstenošanai, tai skaitā par ilgtspējīguma aspektu (galīgā saņēmēja finansiālajām iespējām). Regulāra uzraudzība ļauj Komisijai veikt atbilstošus pasākumus, lai labotu vai pāradresētu projektus.

Informācija un pārskati

| 7.18. | Vairumu finanšu informācijas, ko izmanto uzraudzības veikšanai, iegūst no EuropeAid biroja kopējās Relex informācijas sistēmas (Common Relex Information System, (CRIS)). Finanšu informācija ir vērsta uz lēmumiem, līgumu slēgšanu, saistībām un Komisijas līmenī veiktajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

7.18.

Vairumu finanšu informācijas, ko izmanto uzraudzības veikšanai, iegūst no EuropeAid biroja kopējās Relex informācijas sistēmas (Common Relex Information System, (CRIS)). Finanšu informācija ir vērsta uz lēmumiem, līgumu slēgšanu, saistībām un Komisijas līmenī veiktajiem maksājumiem.

| 7.19. | Turklāt, tā kā attīstības pasākumu pārvaldība un īstenošana ir nodota lielākoties delegācijām, tad tām ir jāsniedz EuropeAid centrālajiem dienestiem Ārējo darbību pārvaldības ziņojumi (EAMR), kas ietver arī iekšējās kontroles jautājumus. Pārbaudot izlases kārtībā izvēlētos 13 EAMR par 2004. gadu, Palāta konstatēja, ka tikai piecos ziņojumos tika sniegta informācija par iekšējās kontroles standartiem un tikai vienā ziņojumā bija informācija par delegācijas uzsākto revīziju konstatējumiem. |
| --- | --- |

7.19.

Turklāt, tā kā attīstības pasākumu pārvaldība un īstenošana ir nodota lielākoties delegācijām, tad tām ir jāsniedz EuropeAid centrālajiem dienestiem Ārējo darbību pārvaldības ziņojumi (EAMR), kas ietver arī iekšējās kontroles jautājumus. Pārbaudot izlases kārtībā izvēlētos 13 EAMR par 2004. gadu, Palāta konstatēja, ka tikai piecos ziņojumos tika sniegta informācija par iekšējās kontroles standartiem un tikai vienā ziņojumā bija informācija par delegācijas uzsākto revīziju konstatējumiem.

| 7.19. | Attiecībā uz delegāciju iekšējās kontroles standartu ieviešanu, Ārējo darbību pārvaldības ziņojumos (EAMR) delegācijām jānorāda galvenie jautājumi attiecībā uz konkrēto laikposmu un īstenojamām iniciatīvām. Tāpat delegācijām netiek prasīts ziņot centrālajiem dienestiem par visiem veikto revīziju rezultātiem, bet gan norādīt galvenos elementus, kas varētu ietekmēt attiecīgo darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

7.19.

Attiecībā uz delegāciju iekšējās kontroles standartu ieviešanu, Ārējo darbību pārvaldības ziņojumos (EAMR) delegācijām jānorāda galvenie jautājumi attiecībā uz konkrēto laikposmu un īstenojamām iniciatīvām. Tāpat delegācijām netiek prasīts ziņot centrālajiem dienestiem par visiem veikto revīziju rezultātiem, bet gan norādīt galvenos elementus, kas varētu ietekmēt attiecīgo darījumu likumību un pareizību.

Finanšu uzraudzība

| 7.20. | To četru ģeogrāfisko direktorātu (8), kuru pārvaldībā ir deleģēto pienākumu izpilde, finanšu struktūrvienības, veica savu delegāciju dažāda tvēruma revīzijas, pārbaudot finanšu sistēmas darījumu apstrādei, līgumu slēgšanas sistēmas un pārraudzības un kontroles sistēmas, pabeidzot darbu ar delegāciju apstrādāto darījumu revīziju. Tikai diviem direktorātiem bija programma regulārām delegāciju revīzijām. Kā norādīts pagājušā finanšu gada pārskatā, šāda prakse būtu jāievieš visos direktorātos. |
| --- | --- |

7.20.

To četru ģeogrāfisko direktorātu (8), kuru pārvaldībā ir deleģēto pienākumu izpilde, finanšu struktūrvienības, veica savu delegāciju dažāda tvēruma revīzijas, pārbaudot finanšu sistēmas darījumu apstrādei, līgumu slēgšanas sistēmas un pārraudzības un kontroles sistēmas, pabeidzot darbu ar delegāciju apstrādāto darījumu revīziju. Tikai diviem direktorātiem bija programma regulārām delegāciju revīzijām. Kā norādīts pagājušā finanšu gada pārskatā, šāda prakse būtu jāievieš visos direktorātos.

| 7.20. | Kā norādīts atbildē uz pagājušā gada ziņojuma 7.18. punktu, pirms dekoncentrēšanas procesa uzsākšanas (2001-2004. gadā) visas delegācijas bija pakļautas sistemātiskiem pārbaudes pasākumiem. Lai panāktu atbilstību dažādajām dienestu prasībām attiecībā uz dekoncentrēto delegāciju pasākumu uzraudzību, var izmantot dažādas pārbaužu, inspekciju un revīziju kombinācijas.

  EuropeAid ir paredzējusi attīstīt paraugprakses izmantošanu šiem novērtējumiem, par pamatu ņemot gūto pieredzi. |
| --- | --- |

7.20.

Kā norādīts atbildē uz pagājušā gada ziņojuma 7.18. punktu, pirms dekoncentrēšanas procesa uzsākšanas (2001-2004. gadā) visas delegācijas bija pakļautas sistemātiskiem pārbaudes pasākumiem. Lai panāktu atbilstību dažādajām dienestu prasībām attiecībā uz dekoncentrēto delegāciju pasākumu uzraudzību, var izmantot dažādas pārbaužu, inspekciju un revīziju kombinācijas.

EuropeAid ir paredzējusi attīstīt paraugprakses izmantošanu šiem novērtējumiem, par pamatu ņemot gūto pieredzi.

Īstenotāju organizāciju revīzija

| 7.21. | Saistībā ar 2004. gada revīzijas programmu 2004. gadā vairāki EuropeAid biroja direktorāti uzsāka 143 projektu revīzijas. Vairums šo revīziju turpinājās vēl 2005. gada sākumā. Šīs revīzijas tika uzsāktas papildus tām revīzijām, ko veica delegāciju uzdevumā ārpus gada revīzijas programmas vai tām revīzijām, par kuru izpildi tiešos līgumus slēdza īstenotājas organizācijas. Vairumā gadījumu centrālajiem dienestiem nepārtraukti nav pieejama informācija par delegāciju uzsāktajām revīzijām. “CRIS-revīzija” ir modulis, kam vajadzētu ietvert plašu informāciju par revīzijām, un tas ir iestrādāts EuropeAid finanšu informācijas sistēmā CRIS, bet dati nav pilnīgi un ir steidzami jāsasaista ar attiecīgo projektu uzraudzības informāciju, lai būtu iespējams nepārtraukti uzraudzīt likumības un pareizības prasības. |
| --- | --- |

7.21.

Saistībā ar 2004. gada revīzijas programmu 2004. gadā vairāki EuropeAid biroja direktorāti uzsāka 143 projektu revīzijas. Vairums šo revīziju turpinājās vēl 2005. gada sākumā. Šīs revīzijas tika uzsāktas papildus tām revīzijām, ko veica delegāciju uzdevumā ārpus gada revīzijas programmas vai tām revīzijām, par kuru izpildi tiešos līgumus slēdza īstenotājas organizācijas. Vairumā gadījumu centrālajiem dienestiem nepārtraukti nav pieejama informācija par delegāciju uzsāktajām revīzijām. “CRIS-revīzija” ir modulis, kam vajadzētu ietvert plašu informāciju par revīzijām, un tas ir iestrādāts EuropeAid finanšu informācijas sistēmā CRIS, bet dati nav pilnīgi un ir steidzami jāsasaista ar attiecīgo projektu uzraudzības informāciju, lai būtu iespējams nepārtraukti uzraudzīt likumības un pareizības prasības.

| 7.21. | Delegācijām savos Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumos ir jāziņo par uzsāktajām revīzijām, tādējādi sistēmas ietvaros 2004. gadā centrālie dienesti informāciju varēja saņemt regulāri.
  Tagad ir iespējams sasaistīt CRIS revīzijas informāciju ar attiecīgo projekta informāciju. |
| --- | --- |

7.21.

Delegācijām savos Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumos ir jāziņo par uzsāktajām revīzijām, tādējādi sistēmas ietvaros 2004. gadā centrālie dienesti informāciju varēja saņemt regulāri.

Tagad ir iespējams sasaistīt CRIS revīzijas informāciju ar attiecīgo projekta informāciju.

Iekšējās revīzijas resursi

| 7.22. | Iekšējās revīzijas struktūrvienība 2004. gadā atjaunināja iekšējās kontroles standartus, izdarot ļoti būtiskus ieteikumus par detalizētāku riska analīžu veikšanu un pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumiem, kā arī sagatavoja divus ziņojumus par specifiskiem jautājumiem. Šī struktūrvienība arī pabeidza divu delegāciju darba slodzes novērtējuma ziņojumus. Kā jau minēts pārskatā par 2003. finanšu gadu, tas ir diskutējams jautājums, vai šie novērtējumi ir jāveic iekšējās revīzijas struktūrvienībai, ņemot vērā tai pieejamos ļoti ierobežotos personāla resursus. Iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības prioritātei ir jābūt virzītai uz to sistēmu novērtēšanu, kurām jānodrošina darījumu likumība un pareizība, kā arī atbalsta sniegšanu ģenerāldirektoram, sagatavojot labi pamatotu gada deklarāciju, jo īpaši attiecībā uz kontroles un ziņošanas sistēmu kvalitāti gan centrālajos dienestos, gan delegācijās. |
| --- | --- |

7.22.

Iekšējās revīzijas struktūrvienība 2004. gadā atjaunināja iekšējās kontroles standartus, izdarot ļoti būtiskus ieteikumus par detalizētāku riska analīžu veikšanu un pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumiem, kā arī sagatavoja divus ziņojumus par specifiskiem jautājumiem. Šī struktūrvienība arī pabeidza divu delegāciju darba slodzes novērtējuma ziņojumus. Kā jau minēts pārskatā par 2003. finanšu gadu, tas ir diskutējams jautājums, vai šie novērtējumi ir jāveic iekšējās revīzijas struktūrvienībai, ņemot vērā tai pieejamos ļoti ierobežotos personāla resursus. Iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības prioritātei ir jābūt virzītai uz to sistēmu novērtēšanu, kurām jānodrošina darījumu likumība un pareizība, kā arī atbalsta sniegšanu ģenerāldirektoram, sagatavojot labi pamatotu gada deklarāciju, jo īpaši attiecībā uz kontroles un ziņošanas sistēmu kvalitāti gan centrālajos dienestos, gan delegācijās.

| 7.22. | Komisijas paziņojumā, ar kuru tiek izveidotas iekšējās revīzijas struktūras, noteica tām trīs mērķus; divi attiecas uz riska kontroli un iekšējās kontroles sistēmu, trešais – uz ieteikumu sniegšanu, lai uzlabotu darbības lietderību un efektivitāti un nodrošinātu resursu ekonomisku izmantošanu.
  Iekšējās revīzijas struktūru veiktie noslogojuma novērtējumi atbilst šim trešajam mērķim. EuropeAid riska pašnovērtējumā kā risks ir norādīta cilvēkresursu vadība un 2004. gada janvāra paziņojumā par dekoncentrēšanu RELEX Iekšējās revīzijas struktūrām ir lūgts veikt kopīgu noslogojuma novērtējuma revīziju dekoncentrētajās delegācijās, lai nodrošinātu, ka esošais darbinieku skaits spēj tikt galā ar jauno lielāko noslogojumu. |
| --- | --- |

7.22.

Komisijas paziņojumā, ar kuru tiek izveidotas iekšējās revīzijas struktūras, noteica tām trīs mērķus; divi attiecas uz riska kontroli un iekšējās kontroles sistēmu, trešais – uz ieteikumu sniegšanu, lai uzlabotu darbības lietderību un efektivitāti un nodrošinātu resursu ekonomisku izmantošanu.

Iekšējās revīzijas struktūru veiktie noslogojuma novērtējumi atbilst šim trešajam mērķim. EuropeAid riska pašnovērtējumā kā risks ir norādīta cilvēkresursu vadība un 2004. gada janvāra paziņojumā par dekoncentrēšanu RELEX Iekšējās revīzijas struktūrām ir lūgts veikt kopīgu noslogojuma novērtējuma revīziju dekoncentrētajās delegācijās, lai nodrošinātu, ka esošais darbinieku skaits spēj tikt galā ar jauno lielāko noslogojumu.

Ex-post
  pārbaudes

| 7.23. | Plānošanas, iekšējās kontroles un ex-post pārbaužu struktūrvienība veica ex-post pārbaudes izlases kārtībā atlasītiem EuropeAid maksājumiem, kas veikti 2004. gada pirmajos deviņos mēnešos. Veicot savu revīziju, Palāta arī guva apstiprinājumu tam, ka šāda veida maksājumos kļūdu skaits ir neliels (sk. 7.29. punktu). |
| --- | --- |

7.23.

Plānošanas, iekšējās kontroles un ex-post pārbaužu struktūrvienība veica ex-post pārbaudes izlases kārtībā atlasītiem EuropeAid maksājumiem, kas veikti 2004. gada pirmajos deviņos mēnešos. Veicot savu revīziju, Palāta arī guva apstiprinājumu tam, ka šāda veida maksājumos kļūdu skaits ir neliels (sk. 7.29. punktu).

Darījumu pārbaudes mehānismi

| 7.24. | EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas pārbauda darījumus, kas tiek veikti to attiecīgā līmenī. Dažos gadījumos, kad maksājumu pieprasījumiem ir pievienots ārēja revidenta ziņojums, kas apliecina attiecīgos izdevumus vai attiecībā uz kuriem Komisijas darbinieki ir veikuši revīzijas apmeklējumu, Komisija novērtē, vai pakārtotie darījumi, ko veikušas īstenotājas organizācijas, ir likumīgi un pareizi pēc būtības. Citos gadījumos Komisija balstās uz īstenotāju organizāciju sniegtajiem dokumentiem un pārbauda, vai maksājuma pieprasījums ir pamatots atbilstīgi līguma noteikumiem vai finansējuma nolīgumam un paredzētajam budžetam. |
| --- | --- |

7.24.

EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas pārbauda darījumus, kas tiek veikti to attiecīgā līmenī. Dažos gadījumos, kad maksājumu pieprasījumiem ir pievienots ārēja revidenta ziņojums, kas apliecina attiecīgos izdevumus vai attiecībā uz kuriem Komisijas darbinieki ir veikuši revīzijas apmeklējumu, Komisija novērtē, vai pakārtotie darījumi, ko veikušas īstenotājas organizācijas, ir likumīgi un pareizi pēc būtības. Citos gadījumos Komisija balstās uz īstenotāju organizāciju sniegtajiem dokumentiem un pārbauda, vai maksājuma pieprasījums ir pamatots atbilstīgi līguma noteikumiem vai finansējuma nolīgumam un paredzētajam budžetam.

| 7.24. | Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu nolūks ir nodrošināt, ka līguma partneri atbilst līguma prasībām, kā to pieprasa finanšu noteikumi.
  Ārējās revīzijas nodrošina projekta īstenošanai izveidotu vadības sistēmu kvalitātes un radušos izmaksu pamatotības neatkarīgas garantijas. Uz revīzijām attiecīgie noteikumi (pārskatu atestācija attiecībā uz konkrētiem izdevumu veidiem vai uz visu izdevumu kopumu) ir ietverti finansēšanas nolīgumos un līgumos.
  Izpildītāja partnera papildu pārbaudes un revīzijas veic, pamatojoties uz riska novērtējumiem, jo daudzos gadījumos to vispārējo iekšējās kontroles sistēmu sīka pārbaude papildus parastajām pārbaudēm attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību būtu pārmērīga.
  Finanšu procedūras un kontroles pasākumi ir noteikti ar mērķi panākt līdzsvaru starp riska līmeni un veiktajiem kontroles pasākumiem, ņemot vērā dažādo pārvaldības kārtību. |
| --- | --- |

7.24.

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu nolūks ir nodrošināt, ka līguma partneri atbilst līguma prasībām, kā to pieprasa finanšu noteikumi.

Ārējās revīzijas nodrošina projekta īstenošanai izveidotu vadības sistēmu kvalitātes un radušos izmaksu pamatotības neatkarīgas garantijas. Uz revīzijām attiecīgie noteikumi (pārskatu atestācija attiecībā uz konkrētiem izdevumu veidiem vai uz visu izdevumu kopumu) ir ietverti finansēšanas nolīgumos un līgumos.

Izpildītāja partnera papildu pārbaudes un revīzijas veic, pamatojoties uz riska novērtējumiem, jo daudzos gadījumos to vispārējo iekšējās kontroles sistēmu sīka pārbaude papildus parastajām pārbaudēm attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību būtu pārmērīga.

Finanšu procedūras un kontroles pasākumi ir noteikti ar mērķi panākt līdzsvaru starp riska līmeni un veiktajiem kontroles pasākumiem, ņemot vērā dažādo pārvaldības kārtību.

Pārraudzības un kontroles sistēmas delegāciju līmenī

| 7.25. | Palāta apmeklēja piecas delegācijas (Bosnijā, Kambodžā, Kazahstānā, Filipīnās un Sīrijā), lai novērtētu pārraudzības un kontroles sistēmas un pārbaudītu vairākus darījumus, kuru deleģētais kredītrīkotājs bija EuropeAid birojs. Pārbaudot delegāciju pārraudzības un kontroles sistēmas, tika secināts, ka veiktās procedūras ir kopumā pietiekamas, lai nodrošinātu, ka saistības un maksājumi, ko apstrādā Komisija, ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.25.

Palāta apmeklēja piecas delegācijas (Bosnijā, Kambodžā, Kazahstānā, Filipīnās un Sīrijā), lai novērtētu pārraudzības un kontroles sistēmas un pārbaudītu vairākus darījumus, kuru deleģētais kredītrīkotājs bija EuropeAid birojs. Pārbaudot delegāciju pārraudzības un kontroles sistēmas, tika secināts, ka veiktās procedūras ir kopumā pietiekamas, lai nodrošinātu, ka saistības un maksājumi, ko apstrādā Komisija, ir likumīgi un pareizi.

| 7.26. | Parasti ārējo revidentu izmantošana un to iecelšanas procedūras ir ietvertas projektu finansēšanas līgumos. Ārējās revīzijas ziņojumu, kurus pārbaudīja Palāta, gadījumā noteikumi par ārējo revīziju ir izklāstīti neskaidri attiecīgajos finansēšanas līgumos. Tas pavēra plašas iespējas īstenotājām organizācijām izvēlēties dažādas pieejas, ieceļot ārējos revidentus, kā arī nosakot šo revīziju mērķus. |
| --- | --- |

7.26.

Parasti ārējo revidentu izmantošana un to iecelšanas procedūras ir ietvertas projektu finansēšanas līgumos. Ārējās revīzijas ziņojumu, kurus pārbaudīja Palāta, gadījumā noteikumi par ārējo revīziju ir izklāstīti neskaidri attiecīgajos finansēšanas līgumos. Tas pavēra plašas iespējas īstenotājām organizācijām izvēlēties dažādas pieejas, ieceļot ārējos revidentus, kā arī nosakot šo revīziju mērķus.

| 7.26. | Pēdējo gadu laikā standarta līguma dokumenta (līgumu, dotāciju un finansēšanas līgumu) izmantošana ir veicinājusi Komisijas kontroles līmeņa uzlabošanos. Ir uzlabojušies arī līgumu noteikumi par “atestācijas revīzijām”. Piemēram, lai turpinātu uzlabot kontroli pār saņēmēju un īstenotāju organizāciju veikto revidentu izvēli, Komisija ir nodomājusi ieviest attiecīgus noteikumus par revidentu izvēlei piemērojamiem pamatkritērijiem standartizētos revīzijas darba uzdevumos, kas jāievēro saņēmējiem un īstenotājām organizācijām, izvēloties un nolīgstot revidentus. |
| --- | --- |

7.26.

Pēdējo gadu laikā standarta līguma dokumenta (līgumu, dotāciju un finansēšanas līgumu) izmantošana ir veicinājusi Komisijas kontroles līmeņa uzlabošanos. Ir uzlabojušies arī līgumu noteikumi par “atestācijas revīzijām”. Piemēram, lai turpinātu uzlabot kontroli pār saņēmēju un īstenotāju organizāciju veikto revidentu izvēli, Komisija ir nodomājusi ieviest attiecīgus noteikumus par revidentu izvēlei piemērojamiem pamatkritērijiem standartizētos revīzijas darba uzdevumos, kas jāievēro saņēmējiem un īstenotājām organizācijām, izvēloties un nolīgstot revidentus.

| 7.27. | Apmeklētajās valstīs Palāta pārbaudīja 14 ārējās revīzijas ziņojumus (13 no tiem bija pasūtījušas īstenotājas organizācijas un vienu – Komisija), no kuriem 12 attiecās uz projektiem, ko Palāta bija pārbaudījusi uz vietas. Revīzijas darba uzdevumi rakstiski nepastāvēja divām no šīm 14 ārējām revīzijām. Attiecībā uz atlikušajām 12 revīzijām Palātas pārbaude, kā arī pārbaužu rezultāti atsevišķiem projektiem, kurus aptvēra šīs ārējās revīzijas, norādīja, ka ārējo revīziju ziņojumu kvalitāte bija apmierinoša attiecībā uz revīziju nolūku, kas minēts to detalizētā darba uzdevumā. Tomēr tikai vienā revīzijā, ko bija pasūtījusi īstenotāja organizācija, bija īpaši norādīts, ka revīzijā jāapskata atbilstība ES finansējuma prasībām. Nebija nekāds pārsteigums, ka šīs revīzijas konstatējumiem tika gūts arī apliecinājums Palātas veiktajā revīzijā, turpretim astoņu no 12 projektu ārējās revīzijas ziņojumus Palāta pārbaudīja uz vietas, un tā atklāja kļūdas, par kurām ārējie revidenti nebija ziņojuši. |
| --- | --- |

7.27.

Apmeklētajās valstīs Palāta pārbaudīja 14 ārējās revīzijas ziņojumus (13 no tiem bija pasūtījušas īstenotājas organizācijas un vienu – Komisija), no kuriem 12 attiecās uz projektiem, ko Palāta bija pārbaudījusi uz vietas. Revīzijas darba uzdevumi rakstiski nepastāvēja divām no šīm 14 ārējām revīzijām. Attiecībā uz atlikušajām 12 revīzijām Palātas pārbaude, kā arī pārbaužu rezultāti atsevišķiem projektiem, kurus aptvēra šīs ārējās revīzijas, norādīja, ka ārējo revīziju ziņojumu kvalitāte bija apmierinoša attiecībā uz revīziju nolūku, kas minēts to detalizētā darba uzdevumā. Tomēr tikai vienā revīzijā, ko bija pasūtījusi īstenotāja organizācija, bija īpaši norādīts, ka revīzijā jāapskata atbilstība ES finansējuma prasībām. Nebija nekāds pārsteigums, ka šīs revīzijas konstatējumiem tika gūts arī apliecinājums Palātas veiktajā revīzijā, turpretim astoņu no 12 projektu ārējās revīzijas ziņojumus Palāta pārbaudīja uz vietas, un tā atklāja kļūdas, par kurām ārējie revidenti nebija ziņojuši.

| 7.27. | EuropeAid izdod pārskatītu EK Ārējās palīdzības līgumu procedūru rokasgrāmatas versiju. Pārskatītais standarta dotāciju līgums ietvers saņēmēju lietošanai paredzētu darba uzdevumu. Šajā darba uzdevumā īpaši tiks pievērsta uzmanība atbilstībai līguma noteikumiem, tai skaitā noteikumiem, kas attiecas uz iepirkumu un atbilstību. Šāda veida standarta darba uzdevums jānošķir no Komisijas uzsākto revīziju darba uzdevuma, ko var izstrādāt atbilstoši katram konkrētajam gadījumam. |
| --- | --- |

7.27.

EuropeAid izdod pārskatītu EK Ārējās palīdzības līgumu procedūru rokasgrāmatas versiju. Pārskatītais standarta dotāciju līgums ietvers saņēmēju lietošanai paredzētu darba uzdevumu. Šajā darba uzdevumā īpaši tiks pievērsta uzmanība atbilstībai līguma noteikumiem, tai skaitā noteikumiem, kas attiecas uz iepirkumu un atbilstību. Šāda veida standarta darba uzdevums jānošķir no Komisijas uzsākto revīziju darba uzdevuma, ko var izstrādāt atbilstoši katram konkrētajam gadījumam.

Darījumu revīzija

Delegāciju līmenī veikto darījumu revīzija

| 7.28. | Katrā apmeklētajā delegācijā izlases kārtībā tika pārbaudīti darījumi šo delegāciju līmenī. Šie darījumi aptvēra 30 maksājumus kopumā par 8,4 miljoniem EUR un 10 konkursus par kopējo summu 12,7 miljoni EUR). |
| --- | --- |

7.28.

Katrā apmeklētajā delegācijā izlases kārtībā tika pārbaudīti darījumi šo delegāciju līmenī. Šie darījumi aptvēra 30 maksājumus kopumā par 8,4 miljoniem EUR un 10 konkursus par kopējo summu 12,7 miljoni EUR).

| 7.29. | Pārbaudot īstenotājām organizācijām veiktos maksājumus, Palāta konstatēja nelielu skaitu kļūdu. |
| --- | --- |

7.29.

Pārbaudot īstenotājām organizācijām veiktos maksājumus, Palāta konstatēja nelielu skaitu kļūdu.

Īstenotāju organizāciju līmenī veikto darījumu revīzija

| 7.30. | Palāta apmeklēja 17 projektus, ko pārvalda īstenotājas organizācijas, un izlases kārtībā pārbaudīja kopumā 237 darījumus, lai pārliecinātos par šo darījumu likumību un pareizību un lai pārbaudītu iekšējās kontroles sistēmu funkcionēšanu. |
| --- | --- |

7.30.

Palāta apmeklēja 17 projektus, ko pārvalda īstenotājas organizācijas, un izlases kārtībā pārbaudīja kopumā 237 darījumus, lai pārliecinātos par šo darījumu likumību un pareizību un lai pārbaudītu iekšējās kontroles sistēmu funkcionēšanu.

| 7.31. | Veicot projektu revīziju, Palāta konstatēja, ka triju no 17 apmeklēto īstenotāju organizāciju iekšējas kontroles sistēmās bija nepilnības sakarā ar to, ka pastāvēja nepienācīga pienākumu nošķiršana maksājumu apstiprināšanā un uzskaitē. |
| --- | --- |

7.31.

Veicot projektu revīziju, Palāta konstatēja, ka triju no 17 apmeklēto īstenotāju organizāciju iekšējas kontroles sistēmās bija nepilnības sakarā ar to, ka pastāvēja nepienācīga pienākumu nošķiršana maksājumu apstiprināšanā un uzskaitē.

| 7.32. | Pārbaudot darījumus 11 revidēto projektu līmenī, tika konstatētas kļūdas, kas bieži atkārtojās vai būtiski ietekmēja izdevumus Visbiežāk sastopamās kļūdas bija: izstrādātās līgumu slēgšanas procedūras neievērošana (konstatētas astoņu projektu gadījumā no 17 uz vietas pārbaudītajiem projektiem), nepietiekami apliecinošie dokumenti (piecos gadījumos no 17) un neatbilstīgi izdevumi (4 gadījumos no 17). |
| --- | --- |

7.32.

Pārbaudot darījumus 11 revidēto projektu līmenī, tika konstatētas kļūdas, kas bieži atkārtojās vai būtiski ietekmēja izdevumus Visbiežāk sastopamās kļūdas bija: izstrādātās līgumu slēgšanas procedūras neievērošana (konstatētas astoņu projektu gadījumā no 17 uz vietas pārbaudītajiem projektiem), nepietiekami apliecinošie dokumenti (piecos gadījumos no 17) un neatbilstīgi izdevumi (4 gadījumos no 17).

| 7.31.-7.32. | Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi darbības, lai pievērstos trūkumiem, kādi konstatēti, īstenotājām organizācijām piemērojot līgumu slēgšanas procedūras, šajā nolūkā ieviešot standarta līgumus, tai skaitā ieviešot revīzijas ziņojumus, saskaņā ar kuriem revidentiem jāpārbauda, kā saņēmēji ievērojuši tiem piemērojamos noteikumus. Komisija pašlaik pārskata revīzijas ziņojumu matricu un izstrādā pilnveidotu revidentu darba uzdevumu. |
| --- | --- |

7.31.-7.32.

Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi darbības, lai pievērstos trūkumiem, kādi konstatēti, īstenotājām organizācijām piemērojot līgumu slēgšanas procedūras, šajā nolūkā ieviešot standarta līgumus, tai skaitā ieviešot revīzijas ziņojumus, saskaņā ar kuriem revidentiem jāpārbauda, kā saņēmēji ievērojuši tiem piemērojamos noteikumus. Komisija pašlaik pārskata revīzijas ziņojumu matricu un izstrādā pilnveidotu revidentu darba uzdevumu.

Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskatu un deklarāciju analīze

| 7.33. | Palāta pārbaudīja EuropeAid biroja ģenerāldirektora un ĢD ECHO ģenerāldirektora gada darbības pārskatus un deklarācijas. Pārbaudes gaitā uzmanība galvenokārt tika pievērsta tām pārskatu nodaļām, kurās tiek analizēts, kā Komisija veic pēcpārbaudi attiecībā uz Revīzijas palātas un Komisijas iekšējo revidentu sniegtajiem ieteikumiem un Komisijas rīcības plānā (kas pievienots tās 2003. gada darbības pārskatu kopsavilkumam (9)) ietvertajiem rīcības pasākumiem; tāpat arī uzmanība tika pievērsta iekšējās kontroles standartiem. Palāta pārbaudīja, vai un kādā mērā deklarācijas, kas attiecas uz kontroles procedūrām, kuras izveidotas, lai nodrošinātu ģenerāldirektoru veikto darījumu likumību un pareizību, bija attaisnojamas un pamatojās uz pietiekamiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

7.33.

Palāta pārbaudīja EuropeAid biroja ģenerāldirektora un ĢD ECHO ģenerāldirektora gada darbības pārskatus un deklarācijas. Pārbaudes gaitā uzmanība galvenokārt tika pievērsta tām pārskatu nodaļām, kurās tiek analizēts, kā Komisija veic pēcpārbaudi attiecībā uz Revīzijas palātas un Komisijas iekšējo revidentu sniegtajiem ieteikumiem un Komisijas rīcības plānā (kas pievienots tās 2003. gada darbības pārskatu kopsavilkumam (9)) ietvertajiem rīcības pasākumiem; tāpat arī uzmanība tika pievērsta iekšējās kontroles standartiem. Palāta pārbaudīja, vai un kādā mērā deklarācijas, kas attiecas uz kontroles procedūrām, kuras izveidotas, lai nodrošinātu ģenerāldirektoru veikto darījumu likumību un pareizību, bija attaisnojamas un pamatojās uz pietiekamiem pierādījumiem.

| 7.34. | Palāta konstatēja, ka darbības pārskatos sniegtā informācija bija precīza un ka tā patiesi atspoguļoja pasākumus, kas veikti, pamatojoties uz rīcības plānu un iekšējas kontroles standartu ieviešanas pēcpārbaudi. Gan ĢD ECHO, gan EuropeAid birojs ir veikuši pienācīgus pasākumus, lai novērstu 2003. gadā konstatētos trūkumus un pabeigtu un uzlabotu atbilstību iekšējās kontroles standartiem. |
| --- | --- |

7.34.

Palāta konstatēja, ka darbības pārskatos sniegtā informācija bija precīza un ka tā patiesi atspoguļoja pasākumus, kas veikti, pamatojoties uz rīcības plānu un iekšējas kontroles standartu ieviešanas pēcpārbaudi. Gan ĢD ECHO, gan EuropeAid birojs ir veikuši pienācīgus pasākumus, lai novērstu 2003. gadā konstatētos trūkumus un pabeigtu un uzlabotu atbilstību iekšējās kontroles standartiem.

| 7.35. | Kopš 2004. gada janvāra delegācijām bija jāziņo centrālajiem dienestiem par veiktajām ārējām revīzijām, jautājumiem, kas ietekmē likumību un pareizību un attiecīgi veiktajiem pasākumiem. Tomēr Palāta, veicot pārbaudi izlases kārtībā, konstatēja, ka delegācijas to darīja ne vienmēr konsekventi (sk. 7.19. punktu). |
| --- | --- |

7.35.

Kopš 2004. gada janvāra delegācijām bija jāziņo centrālajiem dienestiem par veiktajām ārējām revīzijām, jautājumiem, kas ietekmē likumību un pareizību un attiecīgi veiktajiem pasākumiem. Tomēr Palāta, veicot pārbaudi izlases kārtībā, konstatēja, ka delegācijas to darīja ne vienmēr konsekventi (sk. 7.19. punktu).

| 7.35. | Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 7.19. punktu. |
| --- | --- |

7.35.

Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 7.19. punktu.

| 7.36. | EuropeAid biroja gada darbības pārskatā iekļauts iekšējās kontroles sistēmu apraksts, galvenokārt pievēršot uzmanību darījumiem starp Komisiju un īstenotājām organizācijām, kas kopumā darbojas apmierinoši. Īstenotāju organizāciju revīziju metodoloģiju izstrādāja 2004. gadā, tomēr tās praktiskai piemērošanai vajadzīgs laiks, jo īpaši revīziju ziņojumu rezultātu izmantošana un pēcpārbaude vēl netika nodrošināta tā, lai sniegtu pamatotu pārliecību par šo organizāciju pārvaldīto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAid biroja gada darbības pārskatā iekļauts iekšējās kontroles sistēmu apraksts, galvenokārt pievēršot uzmanību darījumiem starp Komisiju un īstenotājām organizācijām, kas kopumā darbojas apmierinoši. Īstenotāju organizāciju revīziju metodoloģiju izstrādāja 2004. gadā, tomēr tās praktiskai piemērošanai vajadzīgs laiks, jo īpaši revīziju ziņojumu rezultātu izmantošana un pēcpārbaude vēl netika nodrošināta tā, lai sniegtu pamatotu pārliecību par šo organizāciju pārvaldīto darījumu likumību un pareizību.

| 7.36. | EuropeAid 2004. gadā uzlaboja savu revīzijas darbību. Tā noteica visaptverošu revīzijas stratēģiju, kas jāpiemēro gan EuropeAid, gan delegācijām, noteica riska kritērijus veicamo revīziju noteikšanai, izstrādāja revidentu darba uzdevuma standartu un ieviesa datorizētu revīzijas atbalsta un uzraudzības sistēmu CRIS-Audit.
  Revīziju rezultātu pēcpārbaude ietilpst delegāciju un centrālo dienestu vadības funkcijās. Revīzijas ir integrētas visā projekta vadības ciklā.
  Turklāt iepriekšējo revīziju rezultāti tiek ņemti vērā lemjot, vai projektu iekļaut gada revīzijas plānā, kas tiek sagatavots uz riska novērtējuma pamata.
  Tomēr Komisija turpina izstrādāt un ieviest revīzijas metodoloģiju, uz kuru norāda Palāta. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAid 2004. gadā uzlaboja savu revīzijas darbību. Tā noteica visaptverošu revīzijas stratēģiju, kas jāpiemēro gan EuropeAid, gan delegācijām, noteica riska kritērijus veicamo revīziju noteikšanai, izstrādāja revidentu darba uzdevuma standartu un ieviesa datorizētu revīzijas atbalsta un uzraudzības sistēmu CRIS-Audit.

Revīziju rezultātu pēcpārbaude ietilpst delegāciju un centrālo dienestu vadības funkcijās. Revīzijas ir integrētas visā projekta vadības ciklā.

Turklāt iepriekšējo revīziju rezultāti tiek ņemti vērā lemjot, vai projektu iekļaut gada revīzijas plānā, kas tiek sagatavots uz riska novērtējuma pamata.

Tomēr Komisija turpina izstrādāt un ieviest revīzijas metodoloģiju, uz kuru norāda Palāta.

| 7.37. | EuropeAid ģenerāldirektors apliecināja, ka, pamatojoties uz viņa paša vērtējumu un viņam pieejamo informāciju, viņš ir guvis pietiekamu pārliecību par to, ka pastāvošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai. Palāta, veicot revīziju, guva apstiprinājumu iepriekš minētajam apliecinājumam par sistēmām, kas nodrošina to maksājumu likumību un pareizību, ko centrālie dienesti un delegācijas veic īstenotājām organizācijām. Tomēr Palāta konstatēja, ka sistēmas, kas nodrošina īstenotāju organizāciju sniegto finanšu pārskatu pamatā esošo izdevumu likumības un pareizības pārraudzību, vēl arvien nav pietiekamas un ir jāpilnveido (sk. 7.27. punktu). |
| --- | --- |

7.37.

EuropeAid ģenerāldirektors apliecināja, ka, pamatojoties uz viņa paša vērtējumu un viņam pieejamo informāciju, viņš ir guvis pietiekamu pārliecību par to, ka pastāvošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai. Palāta, veicot revīziju, guva apstiprinājumu iepriekš minētajam apliecinājumam par sistēmām, kas nodrošina to maksājumu likumību un pareizību, ko centrālie dienesti un delegācijas veic īstenotājām organizācijām. Tomēr Palāta konstatēja, ka sistēmas, kas nodrošina īstenotāju organizāciju sniegto finanšu pārskatu pamatā esošo izdevumu likumības un pareizības pārraudzību, vēl arvien nav pietiekamas un ir jāpilnveido (sk. 7.27. punktu).

| 7.37. | Kopš 2004. gada darbojas visas nepieciešamās pārraudzības un kontroles sistēmas, lai ģenerāldirektors varētu dot pamatotas garantijas par EuropeAid 2004. gadā veikto darījumu likumību un pareizību.
  Attiecībā uz revīziju rezultātu izmantošanu ārējās revīzijas nav vienīgais pieejamais attiecīgo darījumu likumības un pareizības garantiju avots. Ir pieejami arī citi avoti, piemēram, papildu iepriekšēji kontroles pasākumi, ex-post darījumu pārbaudes, apmeklējumi uz vietas un uzraudzības ziņojumi.
  Šie kontroles pasākumi tika uzskatīti par atbilstošiem, lai gūtu vispārējas garantijas ģenerāldirektora deklarācijas kontekstā. |
| --- | --- |

7.37.

Kopš 2004. gada darbojas visas nepieciešamās pārraudzības un kontroles sistēmas, lai ģenerāldirektors varētu dot pamatotas garantijas par EuropeAid 2004. gadā veikto darījumu likumību un pareizību.

Attiecībā uz revīziju rezultātu izmantošanu ārējās revīzijas nav vienīgais pieejamais attiecīgo darījumu likumības un pareizības garantiju avots. Ir pieejami arī citi avoti, piemēram, papildu iepriekšēji kontroles pasākumi, ex-post darījumu pārbaudes, apmeklējumi uz vietas un uzraudzības ziņojumi.

Šie kontroles pasākumi tika uzskatīti par atbilstošiem, lai gūtu vispārējas garantijas ģenerāldirektora deklarācijas kontekstā.

| 7.38. | ĢD ECHO ģenerāldirektora deklarācijā ir ietverta atruna attiecībā uz to, ka humānās palīdzības organizācija neievēro līgumu slēgšanas procedūras. Deklarācija sniedz pietiekami daudz informācijas par pastāvošo problēmu un norāda uz iespējamo tās finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

7.38.

ĢD ECHO ģenerāldirektora deklarācijā ir ietverta atruna attiecībā uz to, ka humānās palīdzības organizācija neievēro līgumu slēgšanas procedūras. Deklarācija sniedz pietiekami daudz informācijas par pastāvošo problēmu un norāda uz iespējamo tās finansiālo ietekmi.

Secinājumi

| 7.39. | Komisija turpināja uzlabot tās pārraudzības un kontroles sistēmas 2004. gadā saskaņā ar dažiem Palātas ieteikumiem, kas minēti pārskatā par 2003. finanšu gadu un norādīti
  7.1. tabulā
  . Šā uzlabojuma rezultāti pilnībā vēl nav jūtami īstenotāju organizāciju līmenī. Veicot revīziju, Palāta konstatēja nelielu skaitu kļūdu, kas ietekmē darījumus delegāciju līmenī (sk. 7.29. punktu). Tomēr līdzīgi kā iepriekšējos gados nepilnības iekšējās kontroles mehānismos (sk. 7.31. punktu) un salīdzinoši liels skaits kļūdu to biežuma un finanšu ietekmes ziņā tika konstatēts projektu īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.32. punktu). Visbiežāk sastopamā kļūda bija tas, ka netika nodrošināta līgumu slēgšanas procedūru, tostarp konkursu, atbilstība Komisijas prasībām. Tas uzsver vajadzību izstrādāt visaptverošu pieeju šo organizāciju pārraudzības, kontroles un revīzijas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

7.39.

Komisija turpināja uzlabot tās pārraudzības un kontroles sistēmas 2004. gadā saskaņā ar dažiem Palātas ieteikumiem, kas minēti pārskatā par 2003. finanšu gadu un norādīti
  7.1. tabulā
  . Šā uzlabojuma rezultāti pilnībā vēl nav jūtami īstenotāju organizāciju līmenī. Veicot revīziju, Palāta konstatēja nelielu skaitu kļūdu, kas ietekmē darījumus delegāciju līmenī (sk. 7.29. punktu). Tomēr līdzīgi kā iepriekšējos gados nepilnības iekšējās kontroles mehānismos (sk. 7.31. punktu) un salīdzinoši liels skaits kļūdu to biežuma un finanšu ietekmes ziņā tika konstatēts projektu īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.32. punktu). Visbiežāk sastopamā kļūda bija tas, ka netika nodrošināta līgumu slēgšanas procedūru, tostarp konkursu, atbilstība Komisijas prasībām. Tas uzsver vajadzību izstrādāt visaptverošu pieeju šo organizāciju pārraudzības, kontroles un revīzijas nodrošināšanai.

| 7.39. | Komisija pieņem zināšanai, ka Palāta uzskata, ka Komisija turpina uzlabot tās kontroles sistēmu, un konstatē, ka Palātas revīzija delegāciju līmenī (7.29.) apstiprina Komisijas datus.
  Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi darbības, lai pievērstos trūkumiem, kādi konstatēti, īstenotājām organizācijām piemērojot līgumu slēgšanas procedūras. |
| --- | --- |

7.39.

Komisija pieņem zināšanai, ka Palāta uzskata, ka Komisija turpina uzlabot tās kontroles sistēmu, un konstatē, ka Palātas revīzija delegāciju līmenī (7.29.) apstiprina Komisijas datus.

Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi darbības, lai pievērstos trūkumiem, kādi konstatēti, īstenotājām organizācijām piemērojot līgumu slēgšanas procedūras.

| 7.40. | ĢD ECHO un EuropeAid biroja gada darbības pārskatos ir ietverti spēkā esošo iekšējās kontroles mehānismu apraksti. ĢD ECHO samazināja nelikumīgu un nepareizu darījumu risku, izveidojot projektu revīziju funkcionējošu sistēmu, lai gan skaidrāki norādījumi ir jāsniedz ārējiem revidentiem (sk. 7.11.-7.14. punktu). EuropeAid biroja gadījumā Palāta nevarēja no pārskata un deklarācijas gūt pamatu ticamības apliecināšanai (sk. 7.36. punktu), jo īstenotāju organizāciju līmenī vēl jāpilnveido būtiski pārraudzības un kontroles sistēmu elementi, kas nodrošinātu pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

7.40.

ĢD ECHO un EuropeAid biroja gada darbības pārskatos ir ietverti spēkā esošo iekšējās kontroles mehānismu apraksti. ĢD ECHO samazināja nelikumīgu un nepareizu darījumu risku, izveidojot projektu revīziju funkcionējošu sistēmu, lai gan skaidrāki norādījumi ir jāsniedz ārējiem revidentiem (sk. 7.11.-7.14. punktu). EuropeAid biroja gadījumā Palāta nevarēja no pārskata un deklarācijas gūt pamatu ticamības apliecināšanai (sk. 7.36. punktu), jo īstenotāju organizāciju līmenī vēl jāpilnveido būtiski pārraudzības un kontroles sistēmu elementi, kas nodrošinātu pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7.40. | Attiecībā uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorātu Komisija apstiprina Palātas secinājumu, ka darbības revīziju sistēma samazina nelikumīgu vai nepareizu darījumu risku. Kopš tā laika Komisija ir regulāri pārskatījusi un precizējusi jautājumus, par kuriem ārējiem revidentiem jāsniedz ziņojumi.
  Attiecībā uz EuropeAid Komisija piekrīt, ka visus iekšējās kontroles sistēmas komponentus var un vajag uzlabot. Tomēr 2004. gadā darbojās visas nepieciešamās pārraudzības un kontroles sistēmas, lai ģenerāldirektors varētu dot pamatotas garantijas par EuropeAid 2004. gadā veikto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

7.40.

Attiecībā uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorātu Komisija apstiprina Palātas secinājumu, ka darbības revīziju sistēma samazina nelikumīgu vai nepareizu darījumu risku. Kopš tā laika Komisija ir regulāri pārskatījusi un precizējusi jautājumus, par kuriem ārējiem revidentiem jāsniedz ziņojumi.

Attiecībā uz EuropeAid Komisija piekrīt, ka visus iekšējās kontroles sistēmas komponentus var un vajag uzlabot. Tomēr 2004. gadā darbojās visas nepieciešamās pārraudzības un kontroles sistēmas, lai ģenerāldirektors varētu dot pamatotas garantijas par EuropeAid 2004. gadā veikto darījumu likumību un pareizību.

Palāta atzīst EuropeAid stabilo attīstību šajā jomā. Revīzijas ir papildu garantijas līdztekus atbilstības un “ticamības pārbaudēm”, ko pirms maksājuma pilnībā veic Komisijas dienesti. Šādas papildu garantijas ietver arī revīzijas gada plānu, ex-post darījumu pārbaudes, apmeklējumus uz vietas un uzraudzības ziņojumus.

Ieteikumi

| 7.41. | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Palāta iesaka: |
| --- | --- |

7.41.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Palāta iesaka:

| 7.41. | |
| --- | --- |

7.41.

| a) | Komisijai jāizskaidro ANO aģentūrām Palātas piekļuves tiesības to pārvaldītajiem projektiem (sk. 7.8. punktu); |
| --- | --- |

a)

Komisijai jāizskaidro ANO aģentūrām Palātas piekļuves tiesības to pārvaldītajiem projektiem (sk. 7.8. punktu);

| a) | ANO ir atgādināts, ka Revīzijas palāta, veicot Komisijas revīziju, var pārbaudīt ANO īstenotās darbības un ir pilnvarota to darīt ar pārbaudes atrunu. |
| --- | --- |

a)

ANO ir atgādināts, ka Revīzijas palāta, veicot Komisijas revīziju, var pārbaudīt ANO īstenotās darbības un ir pilnvarota to darīt ar pārbaudes atrunu.

| b) | EuropeAid biroja riska novērtējumam jāietver arī riski īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.17. punktu); |
| --- | --- |

b)

EuropeAid biroja riska novērtējumam jāietver arī riski īstenotāju organizāciju līmenī (sk. 7.17. punktu);

| b) | Projektu līmenī Komisijas izmantoto plānošanas un uzraudzības instrumentu kopums ļauj pietiekamā mērā ņemt vērā riskus un veikt pasākumus, lai pārvarētu vai mazinātu šos riskus, ja tādi rodas.
  Lūdzu skatīt arī atbildi uz 7.17. punktu. |
| --- | --- |

b)

Projektu līmenī Komisijas izmantoto plānošanas un uzraudzības instrumentu kopums ļauj pietiekamā mērā ņemt vērā riskus un veikt pasākumus, lai pārvarētu vai mazinātu šos riskus, ja tādi rodas.

Lūdzu skatīt arī atbildi uz 7.17. punktu.

| c) | delegāciju sniegtajai informācijai, tostarp revīzijas projektu rezultātiem, jābūt sistemātiskāk pārbaudītiem, un centrālo dienestu veiktajās revīzijās jābūt iekļautām to pēcpārbaudēm (sk. 7.19. un 7.20. punktu); |
| --- | --- |

c)

delegāciju sniegtajai informācijai, tostarp revīzijas projektu rezultātiem, jābūt sistemātiskāk pārbaudītiem, un centrālo dienestu veiktajās revīzijās jābūt iekļautām to pēcpārbaudēm (sk. 7.19. un 7.20. punktu);

| c) | EuropeAid ir apņēmies izmantot gūto pieredzi un paplašināt paraugprakses izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid ir apņēmies izmantot gūto pieredzi un paplašināt paraugprakses izmantošanu.

| d) | informācijai par visām revīzijām, tostarp arī tām revīzijām, par kuru veikšanu līgumus ir noslēgušas īstenotājas organizācijas, jābūt reģistrētai CRIS un sasaistītai ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju (sk. 7.21. punktu); |
| --- | --- |

d)

informācijai par visām revīzijām, tostarp arī tām revīzijām, par kuru veikšanu līgumus ir noslēgušas īstenotājas organizācijas, jābūt reģistrētai CRIS un sasaistītai ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju (sk. 7.21. punktu);

| d) | Tagad ir iespējams sasaistīt CRIS revīzijas informāciju ar attiecīgā projekta informāciju (skat. 7.21. punktu). |
| --- | --- |

d)

Tagad ir iespējams sasaistīt CRIS revīzijas informāciju ar attiecīgā projekta informāciju (skat. 7.21. punktu).

| e) | projektu revīziju darba uzdevumiem jābūt detalizētākiem prasību ziņā un jāietver atbilstības pārbaudes saistībā ar Komisijas prasību izpildi līgumu slēgšanas procedūrās, tostarp konkursos, un izdevumu atbilstīguma pārbaudes (sk. 7.11.-7.12. un 7.32. punktu). Tas sekmētu ārējo revīziju kvalitātes pārbaudes, kas jāveic Komisijai. |
| --- | --- |

e)

projektu revīziju darba uzdevumiem jābūt detalizētākiem prasību ziņā un jāietver atbilstības pārbaudes saistībā ar Komisijas prasību izpildi līgumu slēgšanas procedūrās, tostarp konkursos, un izdevumu atbilstīguma pārbaudes (sk. 7.11.-7.12. un 7.32. punktu). Tas sekmētu ārējo revīziju kvalitātes pārbaudes, kas jāveic Komisijai.

| e) | Īstenojošo partneru revīzijas pārbaužu un riska analīžu rezultātā Komisija (DG ECHO) ir mērķtiecīgi orientējusi revīzijas pasākumus, uzsvaru liekot uz īstenošanas partneru veikto konkursa procedūru kontroli. Komisija pētīs, kā tālāk uzlabot jau šobrīd daudzpusīgās kvalitātes pārbaudes tās projektiem, un sniegs turpmākas norādes ārējiem revidentiem attiecībā uz veicamajām pārbaudēm.

  EuropeAid izdod pārskatītu EK Ārējās palīdzības līgumu procedūru rokasgrāmatas versiju. Pārskatītais standarta subsīdiju līgums ietvers saņēmēju lietošanai paredzētu darba uzdevumu. Šajā darba uzdevumā uzmanība tiks īpaši pievērsta atbilstībai līguma noteikumiem, tai skaitā noteikumiem, kas attiecas uz iepirkumu un atbilstību. |
| --- | --- |

e)

Īstenojošo partneru revīzijas pārbaužu un riska analīžu rezultātā Komisija (DG ECHO) ir mērķtiecīgi orientējusi revīzijas pasākumus, uzsvaru liekot uz īstenošanas partneru veikto konkursa procedūru kontroli. Komisija pētīs, kā tālāk uzlabot jau šobrīd daudzpusīgās kvalitātes pārbaudes tās projektiem, un sniegs turpmākas norādes ārējiem revidentiem attiecībā uz veicamajām pārbaudēm.

EuropeAid izdod pārskatītu EK Ārējās palīdzības līgumu procedūru rokasgrāmatas versiju. Pārskatītais standarta subsīdiju līgums ietvers saņēmēju lietošanai paredzētu darba uzdevumu. Šajā darba uzdevumā uzmanība tiks īpaši pievērsta atbilstībai līguma noteikumiem, tai skaitā noteikumiem, kas attiecas uz iepirkumu un atbilstību.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvalda starptautiskos zvejniecības nolīgumus

| 7.42. | Palāta 2001. gada jūlijā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvalda starptautiskos zvejniecības nolīgumus. Galvenie apsvērumi un ieteikumi, ko Padome ņēma vērā, veicot budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru (10), galvenokārt pievērsa uzmanību:






  a) | nolīgumu mērķim: Palāta atzīmēja, ka tirdzniecības lomas un dažos nolīgumos ietverto attīstības atbalsta aspektu savstarpējā sasaiste sarežģīja to novērtēšanu. Palāta arī konstatēja, ka starp starptautiskajiem nolīgumiem un kopējas zivsaimniecības politikas strukturālajiem aspektiem nepastāv konsekvence un tie nav labi saskaņoti; |
| --- | --- | --- |

7.42.

Palāta 2001. gada jūlijā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvalda starptautiskos zvejniecības nolīgumus. Galvenie apsvērumi un ieteikumi, ko Padome ņēma vērā, veicot budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru (10), galvenokārt pievērsa uzmanību:

a)

nolīgumu mērķim: Palāta atzīmēja, ka tirdzniecības lomas un dažos nolīgumos ietverto attīstības atbalsta aspektu savstarpējā sasaiste sarežģīja to novērtēšanu. Palāta arī konstatēja, ka starp starptautiskajiem nolīgumiem un kopējas zivsaimniecības politikas strukturālajiem aspektiem nepastāv konsekvence un tie nav labi saskaņoti;

| b) | izmaksu/ieguvumu samēram: Palāta ieteica izveidot nepārtrauktas uzraudzības sistēmu un veikt nolīgumu izmaksu/ieguvumu detalizētu analīzi. Palāta ar nožēlu konstatēja, ka zvejas iespējas ne vienmēr tiek pilnībā izmantotas. |
| --- | --- |

b)

izmaksu/ieguvumu samēram: Palāta ieteica izveidot nepārtrauktas uzraudzības sistēmu un veikt nolīgumu izmaksu/ieguvumu detalizētu analīzi. Palāta ar nožēlu konstatēja, ka zvejas iespējas ne vienmēr tiek pilnībā izmantotas.

Nolīgumu mērķis

Tirdzniecības lomas un attīstības atbalsta aspektu savstarpējā sasaiste

| 7.43. | Komisijas uzskati par zvejniecības nolīgumiem ir mainījušies pēc Īpašā ziņojuma publicēšanas (11). Komisija saskaņā ar tās izteikumiem paziņojumā uzskata, ka kopējās zivsaimniecības (12) un Eiropas attīstības politikas (13) mērķu savstarpējā konsekvence ir jāpilnveido. Komisija ir izstrādājusi standarta nolīguma projektu saskaņā ar tās jauno pieeju, taču vēl nav bijusi iespēja iestrādāt to nolīgumā ar ārpuskopienas valsti. |
| --- | --- |

7.43.

Komisijas uzskati par zvejniecības nolīgumiem ir mainījušies pēc Īpašā ziņojuma publicēšanas (11). Komisija saskaņā ar tās izteikumiem paziņojumā uzskata, ka kopējās zivsaimniecības (12) un Eiropas attīstības politikas (13) mērķu savstarpējā konsekvence ir jāpilnveido. Komisija ir izstrādājusi standarta nolīguma projektu saskaņā ar tās jauno pieeju, taču vēl nav bijusi iespēja iestrādāt to nolīgumā ar ārpuskopienas valsti.

| 7.43. | Komisija ir jau noslēgusi sarunas par zvejniecības protokoliem, kas atbilst jaunajai zvejniecības partnerības nolīgumu politikai (piemēram, ar Seišeļu salām) un jaunajiem pamatnolīgumiem ar zvejniecības protokolu (piemēram, ar Mikronēziju, Zālamana salām un Komoru salām). Šie nolīgumi atrodas likumdošanas procesā Padomē un Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

7.43.

Komisija ir jau noslēgusi sarunas par zvejniecības protokoliem, kas atbilst jaunajai zvejniecības partnerības nolīgumu politikai (piemēram, ar Seišeļu salām) un jaunajiem pamatnolīgumiem ar zvejniecības protokolu (piemēram, ar Mikronēziju, Zālamana salām un Komoru salām). Šie nolīgumi atrodas likumdošanas procesā Padomē un Eiropas Parlamentā.

| 7.44. | Tomēr Parlaments (14) un Padome (15) ir izvirzījuši divas koncepcijas, kas nav tieši norādītas paziņojumā: piegāžu nodrošināšana Kopienas tirgum un nodarbinātības veicināšana ES. Tādējādi nekonsekvences risks, kā tas minēts īpašajā ziņojumā, joprojām pastāv. |
| --- | --- |

7.44.

Tomēr Parlaments (14) un Padome (15) ir izvirzījuši divas koncepcijas, kas nav tieši norādītas paziņojumā: piegāžu nodrošināšana Kopienas tirgum un nodarbinātības veicināšana ES. Tādējādi nekonsekvences risks, kā tas minēts īpašajā ziņojumā, joprojām pastāv.

| 7.44. | Zvejniecības partnerības nolīgumi ir kopējās zivsaimniecības politikas sastāvdaļa un tādējādi veicina Līguma 33. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

7.44.

Zvejniecības partnerības nolīgumi ir kopējās zivsaimniecības politikas sastāvdaļa un tādējādi veicina Līguma 33. pantā noteikto mērķu sasniegšanu.

Saskaņošana ar strukturālajiem aspektiem

| 7.45. | Strukturālā atbalsta noteikumu grozījumi (16) ir novērsuši iespējamos nekonsekvences avotus, atceļot jebkura veida atbalstu kuģu modernizācijai un kopuzņēmumu izveidei. |
| --- | --- |

7.45.

Strukturālā atbalsta noteikumu grozījumi (16) ir novērsuši iespējamos nekonsekvences avotus, atceļot jebkura veida atbalstu kuģu modernizācijai un kopuzņēmumu izveidei.

Izmaksu/ieguvumu samērs

Vērtēšanas sistēmas ieviešana

| 7.46. | Komisija ir veikusi pētījumu (17), kas tai palīdzētu ieviest zvejniecības nolīgumu vērtēšanas sistēmu. Komisija ir izveidojusi funkcionējošu vērtēšanas sistēmu, taču tā vēl nav pabeigta. Turklāt tā nav sagatavojusi rīcības plānu, lai uzlabotu to zivju krājumu vērtēšanu, kas atrodas ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem. Tā bija solījusi iesniegt šādu plānu pirms 2002. gada beigām (18) vai izstrādāt jaunu zvejniecības nolīgumu vispārēju vērtēšanas sistēmu, kā tas bija minēts ziņojumā Padomei (19). |
| --- | --- |

7.46.

Komisija ir veikusi pētījumu (17), kas tai palīdzētu ieviest zvejniecības nolīgumu vērtēšanas sistēmu. Komisija ir izveidojusi funkcionējošu vērtēšanas sistēmu, taču tā vēl nav pabeigta. Turklāt tā nav sagatavojusi rīcības plānu, lai uzlabotu to zivju krājumu vērtēšanu, kas atrodas ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem. Tā bija solījusi iesniegt šādu plānu pirms 2002. gada beigām (18) vai izstrādāt jaunu zvejniecības nolīgumu vispārēju vērtēšanas sistēmu, kā tas bija minēts ziņojumā Padomei (19).

| 7.46. | Rīcības plāns, lai uzlabotu to zivju krājumu vērtēšanu, kas atrodas ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem, tiks izstrādāts, tiklīdz būs pieejama uzlabota zinātniskā konsultēšana. Turklāt Komisija apspriedīsies ar šajā jomā ieinteresētajām pusēm.
  Tomēr Komisija sarunās par zvejniecības nolīgumiem un protokoliem sistemātiski iekļauj noteikumus, lai veicinātu zinātnisko konsultēšanu un zivju krājumu vērtēšanu. |
| --- | --- |

7.46.

Rīcības plāns, lai uzlabotu to zivju krājumu vērtēšanu, kas atrodas ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem, tiks izstrādāts, tiklīdz būs pieejama uzlabota zinātniskā konsultēšana. Turklāt Komisija apspriedīsies ar šajā jomā ieinteresētajām pusēm.

Tomēr Komisija sarunās par zvejniecības nolīgumiem un protokoliem sistemātiski iekļauj noteikumus, lai veicinātu zinātnisko konsultēšanu un zivju krājumu vērtēšanu.

Zvejas iespēju efektīva izmantošana

| 7.47. | Īpašajā ziņojumā izdarītie apsvērumi par zvejas iespēju nepilnīgu izmantošanu galvenokārt attiecas uz nolīgumiem ar Grenlandi un Senegālu. |
| --- | --- |

7.47.

Īpašajā ziņojumā izdarītie apsvērumi par zvejas iespēju nepilnīgu izmantošanu galvenokārt attiecas uz nolīgumiem ar Grenlandi un Senegālu.

| 7.47. | |
| --- | --- |

7.47.

| a) | Komisija ierosināja Padomei, ka nolīgumā ar Grenlandi būtu jāietver mehānisms, kas ļautu Padomei pārskaitīt neizmantotās kvotas no vienas dalībvalsts uz otru (20). Padome nav pieņēmusi šo priekšlikumu (21) . |
| --- | --- |

a)

Komisija ierosināja Padomei, ka nolīgumā ar Grenlandi būtu jāietver mehānisms, kas ļautu Padomei pārskaitīt neizmantotās kvotas no vienas dalībvalsts uz otru (20). Padome nav pieņēmusi šo priekšlikumu (21) .

| b) | Attiecībā uz šiem pašiem nolīgumiem īpašajā ziņojumā bija atzīmēts, ka daudzas no teorētiski iespējamajām zvejas iespējām praktiski vairs nepastāv. Pēc sarunām 2003. gadā Grenlandes zivju krājumu “uzpūstie” dati ir svītroti no nolīguma, bet ES vēl joprojām maksā to pašu summu par zvejas tiesībām. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz šiem pašiem nolīgumiem īpašajā ziņojumā bija atzīmēts, ka daudzas no teorētiski iespējamajām zvejas iespējām praktiski vairs nepastāv. Pēc sarunām 2003. gadā Grenlandes zivju krājumu “uzpūstie” dati ir svītroti no nolīguma, bet ES vēl joprojām maksā to pašu summu par zvejas tiesībām.

| b) | 4. protokola pārskatīšanā galvenā uzmanība tika pievērsta teorētisko zvejas iespēju atcelšanai. Dažas kvotas tika izņemtas, bet citas pievienotas vai palielinātas.
  Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumos tika noteikts, ka finanšu ieguldījumiem jāsaglabājas nemainīgiem un tie jābalsta uz reālām Kopienas zvejas kuģu zvejas iespējām un nepieciešamību palīdzēt Grenlandei pārstrukturēt tās zivsaimniecības nozares politiku, izmantojot budžeta atbalsta mehānismu. |
| --- | --- |

b)

4. protokola pārskatīšanā galvenā uzmanība tika pievērsta teorētisko zvejas iespēju atcelšanai. Dažas kvotas tika izņemtas, bet citas pievienotas vai palielinātas.

Padomes 2003. gada 24. februāra secinājumos tika noteikts, ka finanšu ieguldījumiem jāsaglabājas nemainīgiem un tie jābalsta uz reālām Kopienas zvejas kuģu zvejas iespējām un nepieciešamību palīdzēt Grenlandei pārstrukturēt tās zivsaimniecības nozares politiku, izmantojot budžeta atbalsta mehānismu.

| c) | Nolīgums ar Senegālu tagad ietver papildu elastīgumu licenču pārvaldībā, un tam būtu jāveicina kvotu izmantojuma koeficienta uzlabošanos. |
| --- | --- |

c)

Nolīgums ar Senegālu tagad ietver papildu elastīgumu licenču pārvaldībā, un tam būtu jāveicina kvotu izmantojuma koeficienta uzlabošanos.

GALVENIE APSVĒRUMI ĪPAŠAJOS ZIŅOJUMOS

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

| 7.48. | Komisija 2000. gada maijā nolēma decentralizēt ārēja atbalsta pārvaldības uzdevumus un pienākumus tās 78 delegācijām trīs gadu laikā, lai uzlabotu EK ārēja atbalsta ātrumu un kvalitāti. Kopš 2004. gada vidus gandrīz visas delegācijas ir atbildīgas par projektu sagatavošanu, līgumu noslēgšanu un finansiālo un tehnisko īstenošanu, kā arī tās ir saņēmušas būtiskus papildu personāla un tehniskos resursus. Centrālo dienestu loma novirzās no tiešas projektu vadības uz delegāciju uzraudzību un atbalstīšanu. |
| --- | --- |

7.48.

Komisija 2000. gada maijā nolēma decentralizēt ārēja atbalsta pārvaldības uzdevumus un pienākumus tās 78 delegācijām trīs gadu laikā, lai uzlabotu EK ārēja atbalsta ātrumu un kvalitāti. Kopš 2004. gada vidus gandrīz visas delegācijas ir atbildīgas par projektu sagatavošanu, līgumu noslēgšanu un finansiālo un tehnisko īstenošanu, kā arī tās ir saņēmušas būtiskus papildu personāla un tehniskos resursus. Centrālo dienestu loma novirzās no tiešas projektu vadības uz delegāciju uzraudzību un atbalstīšanu.

| 7.49. | Komisijas veiktā decentralizācijas procesa pārvaldība ir uzskatāma par samērā veiksmīgu, vismaz attiecībā uz delegācijām. Plānošanas process savukārt neietvēra vairākus elementus, kas būtu varējuši atvieglot kontroli pār šo procesu, un dažām problemātiskām jomām ir jāvelta vēl papildu uzmanība. |
| --- | --- |

7.49.

Komisijas veiktā decentralizācijas procesa pārvaldība ir uzskatāma par samērā veiksmīgu, vismaz attiecībā uz delegācijām. Plānošanas process savukārt neietvēra vairākus elementus, kas būtu varējuši atvieglot kontroli pār šo procesu, un dažām problemātiskām jomām ir jāvelta vēl papildu uzmanība.

| 7.49. | Piemērotais plānošanas un uzraudzības instrumentu kopums ļāva veltīt nepieciešamo uzmanību konkrētām situācijām (piemēram, reģionālās delegācijas, portfeļa apjoms/sarežģītība, darbinieku darbā pieņemšanas vieglums/grūtības utt.) un izrādījās efektīvs un piemērots dekoncentrēšanas procesa vadībai. |
| --- | --- |

7.49.

Piemērotais plānošanas un uzraudzības instrumentu kopums ļāva veltīt nepieciešamo uzmanību konkrētām situācijām (piemēram, reģionālās delegācijas, portfeļa apjoms/sarežģītība, darbinieku darbā pieņemšanas vieglums/grūtības utt.) un izrādījās efektīvs un piemērots dekoncentrēšanas procesa vadībai.

| 7.50. | Attiecībā uz decentralizācijas procesa rezultātiem jāturpina paātrināt, harmonizēt un vienkāršot finanšu procedūras. Izpildes rādītāju pilnīga kopuma trūkums varas decentralizācijas uzraudzībai agrīnā stadijā rada grūtības izvērtēt sasniegumus attiecībā pret galvenajiem mērķiem. |
| --- | --- |

7.50.

Attiecībā uz decentralizācijas procesa rezultātiem jāturpina paātrināt, harmonizēt un vienkāršot finanšu procedūras. Izpildes rādītāju pilnīga kopuma trūkums varas decentralizācijas uzraudzībai agrīnā stadijā rada grūtības izvērtēt sasniegumus attiecībā pret galvenajiem mērķiem.

| 7.50. | Dekoncentrēšana bija tikai viens no kopējās reformu paketes elementiem. Reformas rezultātus cieši uzrauga un par tiem regulāri informē Padomi un Parlamentu. Nav iespējams dekoncentrēšanas rezultātus atdalīt no pārējās paketes rezultātiem. Tomēr dekoncentrēšana ne vien tika visumā pabeigta paredzētajā laikā, bet arī neradīja kvalitātes pasliktināšanos vai tempa zudumus, kā bažījās daudzi novērotāji. Piemēram, pirms reformas kopš 2000. gada aizvien pieauga to gadu skaits, kas nepieciešami, lai izstrādātu, īstenotu un pabeigtu projektu, taču šī tendence ir mainījusies uz pretējo un tagad projekti tiek pabeigti ātrāk. |
| --- | --- |

7.50.

Dekoncentrēšana bija tikai viens no kopējās reformu paketes elementiem. Reformas rezultātus cieši uzrauga un par tiem regulāri informē Padomi un Parlamentu. Nav iespējams dekoncentrēšanas rezultātus atdalīt no pārējās paketes rezultātiem. Tomēr dekoncentrēšana ne vien tika visumā pabeigta paredzētajā laikā, bet arī neradīja kvalitātes pasliktināšanos vai tempa zudumus, kā bažījās daudzi novērotāji. Piemēram, pirms reformas kopš 2000. gada aizvien pieauga to gadu skaits, kas nepieciešami, lai izstrādātu, īstenotu un pabeigtu projektu, taču šī tendence ir mainījusies uz pretējo un tagad projekti tiek pabeigti ātrāk.

| 7.51. | Palātas galvenie ieteikumi ir šādi: |
| --- | --- |

7.51.

Palātas galvenie ieteikumi ir šādi:

| 7.51. | |
| --- | --- |

7.51.

| a) | jāievieš adekvāti rādītāji attiecībā uz ārējā atbalsta sniegšanas ātrumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

jāievieš adekvāti rādītāji attiecībā uz ārējā atbalsta sniegšanas ātrumu un kvalitāti;

| a) | Kopš reformas sākuma tika ieviests rādītāju kopums, kas galvenokārt balstījās uz finanšu datiem. Joprojām norisinās darbs pie papildu rādītāju izstrādes, lai mērītu uzlabojumus palīdzības sniegšanas tempā un kvalitātē. |
| --- | --- |

a)

Kopš reformas sākuma tika ieviests rādītāju kopums, kas galvenokārt balstījās uz finanšu datiem. Joprojām norisinās darbs pie papildu rādītāju izstrādes, lai mērītu uzlabojumus palīdzības sniegšanas tempā un kvalitātē.

| b) | jāuzrauga varas decentralizācijas faktisko ikgadējo izmaksu atbilstība aplēsēm; |
| --- | --- |

b)

jāuzrauga varas decentralizācijas faktisko ikgadējo izmaksu atbilstība aplēsēm;

| b) | Komisija uzskata, ka pēc dekoncentrēšanas procesa pabeigšanas 2005. gada beigās izmaksu uzraudzība ļaus veikt salīdzinājumu ar sākotnējiem aprēķiniem. |
| --- | --- |

b)

Komisija uzskata, ka pēc dekoncentrēšanas procesa pabeigšanas 2005. gada beigās izmaksu uzraudzība ļaus veikt salīdzinājumu ar sākotnējiem aprēķiniem.

| c) | jānodrošina tādas personāla atlases procedūras, algas un citi nodarbinātības nosacījumi, kas var piesaistīt kompetentus darbiniekus; |
| --- | --- |

c)

jānodrošina tādas personāla atlases procedūras, algas un citi nodarbinātības nosacījumi, kas var piesaistīt kompetentus darbiniekus;

| c) | Pēdējos gados notikuši ievērojami centieni uzlabot Ārlietu dienesta personāla vadību. Tagad pakāpeniski tiek īstenoti citi pasākumi, kas ieplānoti 2002. gada administratīvajā reformā. Tiek mēģināts rast efektīvākus veidus, kā aizpildīt amatus valstīs, kurās situāciju uzskata par sarežģītu Tomēr Komisija atzīst, ka joprojām nepieciešami uzlabojumi, un pēta veidus, kā tos panākt. |
| --- | --- |

c)

Pēdējos gados notikuši ievērojami centieni uzlabot Ārlietu dienesta personāla vadību. Tagad pakāpeniski tiek īstenoti citi pasākumi, kas ieplānoti 2002. gada administratīvajā reformā. Tiek mēģināts rast efektīvākus veidus, kā aizpildīt amatus valstīs, kurās situāciju uzskata par sarežģītu Tomēr Komisija atzīst, ka joprojām nepieciešami uzlabojumi, un pēta veidus, kā tos panākt.

| d) | Komisijas centrālo dienestu uzraudzības un atbalsta loma ir jāattīsta, jo īpaši uzlabojot finanšu informācijas sistēmas un apmierinot personāla pastāvošo vajadzību pēc mācībām. |
| --- | --- |

d)

Komisijas centrālo dienestu uzraudzības un atbalsta loma ir jāattīsta, jo īpaši uzlabojot finanšu informācijas sistēmas un apmierinot personāla pastāvošo vajadzību pēc mācībām.

| d) | 2005. gada sākumā veiktās EuropeAid reorganizācijas mērķis ir uzlabot centrālā dienesta uzraudzības un atbalsta lomu. Turklāt CRIS (Kopīgās RELEX informācijas sistēmas) plānošanas un vadības instrumenta lomas pieaugums tālāk stiprinās EuropeAid potenciālu šajās jomās. Tiek veikti ievērojami centieni nodrošināt atbilstošu delegāciju darbinieku apmācību. Tagad vairāk apmācības kursu tiek organizēti ārvalstīs un tiek izstrādāti e-mācību moduļi. |
| --- | --- |

d)

2005. gada sākumā veiktās EuropeAid reorganizācijas mērķis ir uzlabot centrālā dienesta uzraudzības un atbalsta lomu. Turklāt CRIS (Kopīgās RELEX informācijas sistēmas) plānošanas un vadības instrumenta lomas pieaugums tālāk stiprinās EuropeAid potenciālu šajās jomās. Tiek veikti ievērojami centieni nodrošināt atbilstošu delegāciju darbinieku apmācību. Tagad vairāk apmācības kursu tiek organizēti ārvalstīs un tiek izstrādāti e-mācību moduļi.

Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā

| 7.52. | ES ekonomiskās sadarbības izdevumus Āzijā regulē Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92. Ekonomisko sadarbību Āzijā īsteno divos dažādos veidos: divpusēji projekti starp Komisiju un atsevišķām saņēmējām valstīm un reģionālas programmas, kas aptver apakšreģionus vai visu Āziju – tās sauc par “Āzijas mēroga programmām”. |
| --- | --- |

7.52.

ES ekonomiskās sadarbības izdevumus Āzijā regulē Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92. Ekonomisko sadarbību Āzijā īsteno divos dažādos veidos: divpusēji projekti starp Komisiju un atsevišķām saņēmējām valstīm un reģionālas programmas, kas aptver apakšreģionus vai visu Āziju – tās sauc par “Āzijas mēroga programmām”.

| 7.53. | Gan politikas, gan darbības stratēģijas ir ļoti plašas, un tas izpaužas lielā projektu daudzveidībā, aptverot daudzas dažādas jomas. Rezultātu un ietekmes rādītāji koncentrējas vairāk uz procesa atsevišķiem aspektiem nekā uz izdevumu rezultātiem. Līdz ar to vispārīgo ietekmi ir grūti noteikt un izdevumu efektivitātes novērtēšana ir ierobežota. |
| --- | --- |

7.53.

Gan politikas, gan darbības stratēģijas ir ļoti plašas, un tas izpaužas lielā projektu daudzveidībā, aptverot daudzas dažādas jomas. Rezultātu un ietekmes rādītāji koncentrējas vairāk uz procesa atsevišķiem aspektiem nekā uz izdevumu rezultātiem. Līdz ar to vispārīgo ietekmi ir grūti noteikt un izdevumu efektivitātes novērtēšana ir ierobežota.

| 7.53. | Īstenojot ārējās palīdzības reformu 2000. gadā un ieviešot Valstu un reģionu stratēģijas dokumentus saistībā ar stratēģiskiem paziņojumiem par Āziju, Komisijas mērķis ir panākt lielāku koncentrēšanos uz izdevumiem attīstībai, tai skaitā ekonomiskajai sadarbībai.
  Komisija piekrīt Palātai, ka ir iespējams uzlabot rādītāju noteikšanu un uzraudzību, un Komisija tam ir pievērsusies, sagatavojot tās Valstu un reģionu stratēģijas dokumentus un saistītās indikatīvās programmas 2005-2006. gadam. |
| --- | --- |

7.53.

Īstenojot ārējās palīdzības reformu 2000. gadā un ieviešot Valstu un reģionu stratēģijas dokumentus saistībā ar stratēģiskiem paziņojumiem par Āziju, Komisijas mērķis ir panākt lielāku koncentrēšanos uz izdevumiem attīstībai, tai skaitā ekonomiskajai sadarbībai.

Komisija piekrīt Palātai, ka ir iespējams uzlabot rādītāju noteikšanu un uzraudzību, un Komisija tam ir pievērsusies, sagatavojot tās Valstu un reģionu stratēģijas dokumentus un saistītās indikatīvās programmas 2005-2006. gadam.

| 7.54. | Divpusējo projektu gadījumā pastāvēja ilga kavēšanās starp projektu identifikācijas posmu un īstenošanas uzsākšanu, kā arī to īstenošanas laikā. Projektu pārraudzība ne vienmēr bija apmierinoša. Lai gan Āzijas mēroga projektiem piemēroja smagnēju un sarežģītu projektu pieteikšanas procedūru, to rezultāti bija pozitīvi, un tie kopumā bija labi uzraudzīti. Daudzu divpusējo, kā arī Āzijas mēroga projektu ilgtspējība ir apšaubāma. |
| --- | --- |

7.54.

Divpusējo projektu gadījumā pastāvēja ilga kavēšanās starp projektu identifikācijas posmu un īstenošanas uzsākšanu, kā arī to īstenošanas laikā. Projektu pārraudzība ne vienmēr bija apmierinoša. Lai gan Āzijas mēroga projektiem piemēroja smagnēju un sarežģītu projektu pieteikšanas procedūru, to rezultāti bija pozitīvi, un tie kopumā bija labi uzraudzīti. Daudzu divpusējo, kā arī Āzijas mēroga projektu ilgtspējība ir apšaubāma.

| 7.54. | Kavēšanas starp projektu identifikācijas posmu un īstenošanas uzsākšanu, kā arī kavēšanās, kas tika konstatētas īstenojamos projektos, attiecas uz divpusējiem projektiem, kas tika izstrādāti pirms EK ārējās palīdzības reformas. Pateicoties šai reformai, tai skaitā EuropeAid izveidei (2001. gada janvārī) un palīdzības pārvaldības dekoncentrēšanai uz Komisijas delegācijām, kā arī jaunajai Finanšu regulai (2003. gada janvārī), projektu kavēšanās tiks ierobežota skaita un apjoma ziņā.
  Pašreizējā projektu izstrādē obligāti jāiekļauj uzraudzības, revīzijas un novērtēšanas plāns. Līdztekus kopš 2000. gada uzraudzību sistemātiski veic arī ārēji eksperti. Izmantojot šādu uzraudzību, ekonomiskās sadarbības projektiem Āzijā no iespējamās ilgtspējības viedokļa ir labi rezultāti. |
| --- | --- |

7.54.

Kavēšanas starp projektu identifikācijas posmu un īstenošanas uzsākšanu, kā arī kavēšanās, kas tika konstatētas īstenojamos projektos, attiecas uz divpusējiem projektiem, kas tika izstrādāti pirms EK ārējās palīdzības reformas. Pateicoties šai reformai, tai skaitā EuropeAid izveidei (2001. gada janvārī) un palīdzības pārvaldības dekoncentrēšanai uz Komisijas delegācijām, kā arī jaunajai Finanšu regulai (2003. gada janvārī), projektu kavēšanās tiks ierobežota skaita un apjoma ziņā.

Pašreizējā projektu izstrādē obligāti jāiekļauj uzraudzības, revīzijas un novērtēšanas plāns. Līdztekus kopš 2000. gada uzraudzību sistemātiski veic arī ārēji eksperti. Izmantojot šādu uzraudzību, ekonomiskās sadarbības projektiem Āzijā no iespējamās ilgtspējības viedokļa ir labi rezultāti.

| 7.55. | Palāta iesaka Komisijai noteikt skaidru stratēģiju, kurā atzīts šādas ekonomiskās sadarbības un tā mērķu īpašais raksturs un kurā ietverti rādītāji, kas ļauj veikt pienācīgu kontroli un projektu izpildes gaitas novērtējumu; uzlabot divpusējo projektu apstiprināšanas, īstenošanas, kontroles un novērtēšanas procedūras; pārskatīt Āzijas mēroga programmu projektu pieteikšanas procedūras, paplašināt veiksmīgo Āzijas mēroga projektu kontroles sistēmu, attiecinot to arī uz pārējiem projektiem. |
| --- | --- |

7.55.

Palāta iesaka Komisijai noteikt skaidru stratēģiju, kurā atzīts šādas ekonomiskās sadarbības un tā mērķu īpašais raksturs un kurā ietverti rādītāji, kas ļauj veikt pienācīgu kontroli un projektu izpildes gaitas novērtējumu; uzlabot divpusējo projektu apstiprināšanas, īstenošanas, kontroles un novērtēšanas procedūras; pārskatīt Āzijas mēroga programmu projektu pieteikšanas procedūras, paplašināt veiksmīgo Āzijas mēroga projektu kontroles sistēmu, attiecinot to arī uz pārējiem projektiem.

| 7.55. | Komisija nelokāmi uzskata, ka ekonomiskajai sadarbībai jāpaliek par tās attīstības darbību sastāvdaļu vienotā attīstības stratēģijā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ekonomiskā sadarbība ir viena no attīstības atbalsta nešķiramām sastāvdaļām. Tomēr Komisija atzīst, ka ekonomiskās sadarbības rādītājus varētu attīstīt tālāk. |
| --- | --- |

7.55.

Komisija nelokāmi uzskata, ka ekonomiskajai sadarbībai jāpaliek par tās attīstības darbību sastāvdaļu vienotā attīstības stratēģijā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ekonomiskā sadarbība ir viena no attīstības atbalsta nešķiramām sastāvdaļām. Tomēr Komisija atzīst, ka ekonomiskās sadarbības rādītājus varētu attīstīt tālāk.

Obligāta loģiskās plānošanas metodes izmantošana ir uzlabojusi projektu uzraudzību un novērtēšanu. Prasība veikt novērtēšanu tagad tiek sistemātiski iekļauta visu projektu finansējuma nolīgumos. Kopš 2002. gada ieviestā uz rezultātu orientētā uzraudzības sistēma (ROM) sniedz standartizētu uzraudzības informāciju par projektiem un programmām.

Pašreiz pārskatītā AIDCO līgumu procedūru rokasgrāmata atvieglos pieteikšanās procedūru dotācijām, ciktāl to atļauj Finanšu regula, kā arī izskaidros delegāciju lomu novērtēšanā.

---

(1)  Sk. atsevišķu ziņojumu par EAF.

(2)  Programmas, ko finansē no budžeta nodaļām, kurās uzmanība veltīta atsevišķām tēmām (piem., pārtikas palīdzība, NVO līdzfinansējums).

(3)  Atbalstot finanšu pārvaldības reformu – jauns kredītrīkotāju regulējums (SEK(2000) 2203).

(4)  Vairums elementu darbojas, taču atsevišķi nozīmīgi elementi vēl jāuzlabo.

(5)  Iekšējās revīzijas struktūrvienība galveno uzmanību pievērsusi sistēmas analīzei, bet vēl nav veikusi sistēmu pārbaudi.

(6)  Tomēr, salīdzinot ar 2003. gadu, revīziju skaits pieauga.

(7)  Komisijas uzsākto ārējo revīziju darba uzdevumu definēšana un līdzdalība revidentu iecelšanā ir apmierinoša, taču uzlabojumi ir vajadzīgi īstenotāju organizāciju uzsāktajām revīzijām.

(8)  Āzija; Eiropa, Kaukāzs un Centrālāzija; Vidusjūras un Tuvo Austrumu reģions; Latīņamerika.

(9)  Ģenerāldirektorātu un dienestu vadītāju 2003. gada darbības pārskatu kopsavilkums (KOM(2004) 418 galīgā redakcija, 9.6.2004.).

(10)  Padomes 2002. gada 5. marta Rekomendācija par Komisijas atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi attiecībā uz Eiropas Kopienu kopbudžetu 2000. finanšu gadā (SN 1651/02).

(11)  Komisijas paziņojums par integrētu pamatu zvejniecības partnerības nolīgumiem ar trešām valstīm (KOM(2002) 637 galīgā redakcija, 23.12.2002.).

(12)  Lai nodrošinātu ES klātbūtni nomaļās zivsaimniecībās un aizsargātu Eiropas zivsaimniecības nozares intereses.

(13)  Veicināt jaunattīstības valstu spējas izmantot to jūras resursus, palielināt vietējo pievienoto vērtību un iegūt pēc iespējas godīgāku cenu ārvalstu flotu piekļuves tiesībām jaunattīstības valstu ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās.

(14)  Ar Eiropas Parlamenta 2003.gada 9. oktobra rezolūciju tika pieņemts Zvejniecības komitejas ziņojums par Komisijas paziņojumu.

(15)  Eiropadome, Pastāvīgo pārstāvju komitejas 2004. gada 15. jūlija Paziņojums 11485/04 Padomei, ko apstiprinājusi Padome tās 2599. sanāksmē 2004. gada 19. jūlijā.

(16)  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2369/2002, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2792/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus un kārtību attiecībā uz Kopienas struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (OV L 358, 31.12.2002., 49. lpp.).

(17)  Pētījums, kurā noteikti kritēriji un rādītāji divpusēju zvejniecības nolīgumu vērtēšanai (Oceanic Development, 2003. gada decembris).

(18)  Komisijas paziņojums par Kopējās zivsaimniecības politikas reformu (“plāns”) (KOM(2002) 181 galīgā redakcija, 28.5.2002.).

(19)  Komisijas ziņojums Padomei – Komisijas veiktie pasākumi, ņemot vērā Padomes Rekomendācijai pievienotos komentārus – Pēcpārbaudes ziņojums par 2000. finanšu gadu (KOM(2002) 772, 23.12.2002.).

(20)  Priekšlikums Padomes regulai par to, ka jānoslēdz protokols, ar ko groza Ceturto protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz zvejniecību, kas paredzēti Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses (KOM(2003) 609, 16.10.2003.).

(21)  Padomes 2004. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1245/2004 par to, ka jānoslēdz protokols, ar ko groza Ceturto protokolu, kurā izklāstīti nosacījumi attiecībā uz zvejniecību, kas paredzēti Nolīgumā par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses (OV L 237, 8.7.2004., 1. lpp.).

---

8. NODAĻA

Pirmspievienošanās stratēģija

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Phare un Turcijas programmu revīzijas tvērums

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

Jāuzlabo projektu koncepcija

Budžeta saistības Bulgārijai un Rumānijai

Noslēguma revīziju sistēma

Apsvērumi par pārraudzības un kontroles sistēmu darbību EK delegāciju līmenī

Pārvaldības un kontroles sistēmu darbība jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs

Valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontroles sistēmu darbība

Ieviestas jaunas prasības pārskatu sagatavošanai, bet...

...galīgās deklarācijas tiek iesniegtas vēlu

Jāuzlabo kopskats

Atbilstības noteikumi paralēlajam līdzfinansējumam

Paralēlā līdzfinansējuma nepietiekama pārbaude valstu līmenī

Secinājumi par pārraudzības un kontroles sistēmām

Darījumu detalizētas pārbaudes – Īstenošanas līmenī veiktie maksājumi

Paplašināšanās ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats un deklarācija

Secinājumi un ieteikumi

Palātas revīzijas secinājumi par Phare un Turcijas programmām

Ieteikumi: vajadzīgi turpmāki uzlabojumi

Vispārējs secinājums par pirmspievienošanās stratēģiju

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Finanšu plāna 7. pozīcija ietver apropriācijas pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) 10 Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (1) un pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijai. Astoņām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kuras 2004. gada 1. maijā kļuva par dalībvalstīm, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kurā saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām). Maksājumi savukārt turpināsies vismaz līdz 2006. gadam. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Finanšu plāna 7. pozīcija ietver apropriācijas pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) 10 Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (1) un pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijai. Astoņām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kuras 2004. gada 1. maijā kļuva par dalībvalstīm, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kurā saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām). Maksājumi savukārt turpināsies vismaz līdz 2006. gadam.

| 8.2. | Phare programma (2) un pirmspievienošanās atbalsta programma Turcijai (3), kuras īsteno Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, sniedz atbalstu iestāžu darbības uzlabošanai un investīcijām. Programmas galvenokārt (4) īsteno decentralizēti, vai nu ex-ante kontrolējot lēmumus par iepirkumiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu (DIS
   (5)), vai veicot tikai ex-post kontroli (EDIS
   (6)). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, Komisija veic ex-post kontroli. |
| --- | --- |

8.2.

Phare programma (2) un pirmspievienošanās atbalsta programma Turcijai (3), kuras īsteno Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, sniedz atbalstu iestāžu darbības uzlabošanai un investīcijām. Programmas galvenokārt (4) īsteno decentralizēti, vai nu ex-ante kontrolējot lēmumus par iepirkumiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu (DIS
   (5)), vai veicot tikai ex-post kontroli (EDIS
   (6)). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, Komisija veic ex-post kontroli.

| 8.3. | Sapard
   (7) ir līdzīgs mērķis lauksaimniecības un lauku attīstības jomā. Par šā instrumenta revīziju ir ziņots 4. nodaļā “Kopējā lauksaimniecības politika” (sk. 4.69.-4.76. punktu). Secinājumi ir apvienoti vispārējos secinājumos par pirmspievienošanās stratēģiju 8.37. punktā. |
| --- | --- |

8.3.

Sapard
   (7) ir līdzīgs mērķis lauksaimniecības un lauku attīstības jomā. Par šā instrumenta revīziju ir ziņots 4. nodaļā “Kopējā lauksaimniecības politika” (sk. 4.69.-4.76. punktu). Secinājumi ir apvienoti vispārējos secinājumos par pirmspievienošanās stratēģiju 8.37. punktā.

| 8.4. | ISPA
   (8) tika izstrādāta, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā. Par šā instrumenta revīziju ir ziņots 5. nodaļā “Strukturālie pasākumi” (sk. 5.55.-5.56. punktu). Secinājumi ir apvienoti vispārējos secinājumos par pirmspievienošanās stratēģiju 8.37. punktā. |
| --- | --- |

8.4.

ISPA
   (8) tika izstrādāta, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā. Par šā instrumenta revīziju ir ziņots 5. nodaļā “Strukturālie pasākumi” (sk. 5.55.-5.56. punktu). Secinājumi ir apvienoti vispārējos secinājumos par pirmspievienošanās stratēģiju 8.37. punktā.

| 8.5. | Izdevumi pirmspievienošanās stratēģijai 2004. gadā bija 3 053 miljoni EUR.
  8.1. un 8.2. grafiks
  sniedz pārskatu par līdzekļu sadalījumu saistībām – 1 718 miljoni EUR – un izlietotajiem līdzekļiem 2004. gadā (sk. 2.4.-2.29. punktu par apsvērumiem, kas attiecas uz budžeta pārvaldību). |
| --- | --- |

8.5.

Izdevumi pirmspievienošanās stratēģijai 2004. gadā bija 3 053 miljoni EUR.
  8.1. un 8.2. grafiks
  sniedz pārskatu par līdzekļu sadalījumu saistībām – 1 718 miljoni EUR – un izlietotajiem līdzekļiem 2004. gadā (sk. 2.4.-2.29. punktu par apsvērumiem, kas attiecas uz budžeta pārvaldību).

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Phare un Turcijas programmu revīzijas tvērums

| 8.6. | Palāta






  a) | novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši to sistēmu darbību, ar kurām kontrolē valstu līdzfinansēšanas nolīgumus (sk. 8.7.-8.29. punktu); |
| --- | --- | --- |

8.6.

Palāta

a)

novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši to sistēmu darbību, ar kurām kontrolē valstu līdzfinansēšanas nolīgumus (sk. 8.7.-8.29. punktu);

| b) | veica atlasītu darījumu detalizētas pārbaudes Bulgārijā, Čehijā, Polijā, Rumānijā un Turcijā (sk. 8.30. punktu); |
| --- | --- |

b)

veica atlasītu darījumu detalizētas pārbaudes Bulgārijā, Čehijā, Polijā, Rumānijā un Turcijā (sk. 8.30. punktu);

| c) | pārbaudīja paplašināšanās ģenerāldirektora gada darbības pārskatu un deklarāciju (sk. 8.31.-8.32. punktu). |
| --- | --- |

c)

pārbaudīja paplašināšanās ģenerāldirektora gada darbības pārskatu un deklarāciju (sk. 8.31.-8.32. punktu).

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

| 8.7. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts cita starpā atbild par izdevumu plānošanu un izdevumu saistību radīšanu, maksājumiem nacionālo līdzekļu fondos (9), pilna projekta cikla, tajā skaitā valstu līdzfinansējuma, uzraudzību, vērtējumiem un noslēguma revīzijām. Ģenerāldirektorāts arī atbild par iepirkumu ex-ante pārbaudēm gadījumos, kad tiek piemērota decentralizētā pārvaldība. Revīzijas gaitā Palātai ir radušies apsvērumi par plānošanu un budžeta saistībām (sk. 8.8.-8.9. punktu), līdzfinansējumu (sk. 8.20.-8.26. punktu) un noslēguma revīzijām (sk. 8.10.-8.13.). |
| --- | --- |

8.7.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts cita starpā atbild par izdevumu plānošanu un izdevumu saistību radīšanu, maksājumiem nacionālo līdzekļu fondos (9), pilna projekta cikla, tajā skaitā valstu līdzfinansējuma, uzraudzību, vērtējumiem un noslēguma revīzijām. Ģenerāldirektorāts arī atbild par iepirkumu ex-ante pārbaudēm gadījumos, kad tiek piemērota decentralizētā pārvaldība. Revīzijas gaitā Palātai ir radušies apsvērumi par plānošanu un budžeta saistībām (sk. 8.8.-8.9. punktu), līdzfinansējumu (sk. 8.20.-8.26. punktu) un noslēguma revīzijām (sk. 8.10.-8.13.).

Jāuzlabo projektu koncepcija

| 8.8. | 2000. un 2001. plānošanas gada projektiem, uz kuriem attiecas lielākā daļa 2004. gadā veikto maksājumu, vairākos gadījumos ir vāja koncepcija, tiem ir kompleksi mērķi un neskaidri un nepiemērojami nosacījumi, kas palielina kļūdu risku īstenošanā. Tādēļ Komisijai bija bieži jāgroza projektu dokumentācija (10). |
| --- | --- |

8.8.

2000. un 2001. plānošanas gada projektiem, uz kuriem attiecas lielākā daļa 2004. gadā veikto maksājumu, vairākos gadījumos ir vāja koncepcija, tiem ir kompleksi mērķi un neskaidri un nepiemērojami nosacījumi, kas palielina kļūdu risku īstenošanā. Tādēļ Komisijai bija bieži jāgroza projektu dokumentācija (10).

Budžeta saistības Bulgārijai un Rumānijai

| 8.9. | Budžeta saistības Phare programmām Bulgārijā un Rumānijā saskaņā ar to pievienošanās plāniem (11) tika palielinātas no 360 miljoniem EUR 2003. gadā līdz 578 miljoniem EUR 2004. gadā (+60 %). Apstiprinot saistības pieņemtām programmām, kuras īsteno decentralizēti, Komisijai ir jānodrošina, ka attiecīgās valstis ir ieviesušas efektīvas iekšējās kontroles sistēmas (12). Paplašināšanās ģenerāldirektorāts apzinās, ka valstu iestāžu pārvaldības spējai piemīt vairākas nepilnības, un 2004. gada darbības pārskatā (sk. 8.31.-8.32. punktu) ir iekļauta atruna par “Nepilnībām Rumānijas un Bulgārijas spējā pārvaldīt un apgūt pieaugošu atbalsta daudzumu”. Tomēr ir pretrunīgi atļaut būtiski palielināt budžeta saistības gadā, kad tika uzskatīts par vajadzīgu izdarīt atrunu par pārvaldības spēju (13). |
| --- | --- |

8.9.

Budžeta saistības Phare programmām Bulgārijā un Rumānijā saskaņā ar to pievienošanās plāniem (11) tika palielinātas no 360 miljoniem EUR 2003. gadā līdz 578 miljoniem EUR 2004. gadā (+60 %). Apstiprinot saistības pieņemtām programmām, kuras īsteno decentralizēti, Komisijai ir jānodrošina, ka attiecīgās valstis ir ieviesušas efektīvas iekšējās kontroles sistēmas (12). Paplašināšanās ģenerāldirektorāts apzinās, ka valstu iestāžu pārvaldības spējai piemīt vairākas nepilnības, un 2004. gada darbības pārskatā (sk. 8.31.-8.32. punktu) ir iekļauta atruna par “Nepilnībām Rumānijas un Bulgārijas spējā pārvaldīt un apgūt pieaugošu atbalsta daudzumu”. Tomēr ir pretrunīgi atļaut būtiski palielināt budžeta saistības gadā, kad tika uzskatīts par vajadzīgu izdarīt atrunu par pārvaldības spēju (13).

| 8.9. | Budžeta saistību palielināšana Bulgārijai un Rumānijai ir notikusi dalībvalstu valsts un valdību vadītāju lēmuma rezultātā, kas tika pieņemts Kopenhāgenas sammitā un kura mērķis ir paātrināt šo valstu sagatavošanos iestājai. Un tā kā Komisijai ir zināmas īstenošanas struktūru nepilnības, apjoma pieaugums ir atkarīgs no vadības un kontroles sistēmas uzlabošanas, līdz ar to Komisija neizslēdz šo piešķīrumu ierobežošanu, ja nosacījumi netiek izpildīti. Turklāt Komisija pievērš īpašu uzmanību attīstības tendencēm attiecībā uz atbalsta izmantošanas spējām, kas atspoguļotas tās kārtējos un uzraudzības ziņojumos saskaņā ar 28. nodaļu (Finanšu kontrole). |
| --- | --- |

8.9.

Budžeta saistību palielināšana Bulgārijai un Rumānijai ir notikusi dalībvalstu valsts un valdību vadītāju lēmuma rezultātā, kas tika pieņemts Kopenhāgenas sammitā un kura mērķis ir paātrināt šo valstu sagatavošanos iestājai. Un tā kā Komisijai ir zināmas īstenošanas struktūru nepilnības, apjoma pieaugums ir atkarīgs no vadības un kontroles sistēmas uzlabošanas, līdz ar to Komisija neizslēdz šo piešķīrumu ierobežošanu, ja nosacījumi netiek izpildīti. Turklāt Komisija pievērš īpašu uzmanību attīstības tendencēm attiecībā uz atbalsta izmantošanas spējām, kas atspoguļotas tās kārtējos un uzraudzības ziņojumos saskaņā ar 28. nodaļu (Finanšu kontrole).

Noslēguma revīziju sistēma

| 8.10. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2001. gadā pieņēma noslēguma revīziju stratēģiju. Noslēguma revīziju sistēma ir viens no svarīgiem instrumentiem, lai nodrošinātu Phare darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

8.10.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2001. gadā pieņēma noslēguma revīziju stratēģiju. Noslēguma revīziju sistēma ir viens no svarīgiem instrumentiem, lai nodrošinātu Phare darījumu likumību un pareizību.

| 8.11. | Turpmāka rīcība pēc revīzijām ir uzlabojusies, taču joprojām dažkārt notiek aizkavēšanās. Noslēguma revīzijas pietiekami dziļi neaptver izdevumus, kas uzrādīti kā paralēlais valstu līdzfinansējums (14). Tas nav apmierinoši, ņemot vērā risku un problēmas šajā jomā, kā konstatēts Palātas veiktajā revīzijā (sk. 8.20.-8.28. punktu). |
| --- | --- |

8.11.

Turpmāka rīcība pēc revīzijām ir uzlabojusies, taču joprojām dažkārt notiek aizkavēšanās. Noslēguma revīzijas pietiekami dziļi neaptver izdevumus, kas uzrādīti kā paralēlais valstu līdzfinansējums (14). Tas nav apmierinoši, ņemot vērā risku un problēmas šajā jomā, kā konstatēts Palātas veiktajā revīzijā (sk. 8.20.-8.28. punktu).

| 8.11. | Kā norādīts 8.28. punktā, nav konstatēts, ka šajā jomā reāli pastāvētu ievērojams risks. |
| --- | --- |

8.11.

Kā norādīts 8.28. punktā, nav konstatēts, ka šajā jomā reāli pastāvētu ievērojams risks.

| 8.12. | To revīzijas ziņojumu skaits, kam veica pēcpārbaudes, palielinājās no 18 2003. gadā līdz 57 2004. gadā, tomēr virzība noslēguma revīziju veikšanā 2004. gadā bija lēnāka nekā 2003. gadā (15). Noslēguma revīziju rezultāts 2004. gadā tomēr bija tāds pats kā citos gados, bez būtisku pārkāpumu konstatēšanas pakārtotajos darījumos. |
| --- | --- |

8.12.

To revīzijas ziņojumu skaits, kam veica pēcpārbaudes, palielinājās no 18 2003. gadā līdz 57 2004. gadā, tomēr virzība noslēguma revīziju veikšanā 2004. gadā bija lēnāka nekā 2003. gadā (15). Noslēguma revīziju rezultāts 2004. gadā tomēr bija tāds pats kā citos gados, bez būtisku pārkāpumu konstatēšanas pakārtotajos darījumos.

| 8.13. | Komisijas instrukcijas revidentiem, ar kuriem bija noslēgti līgumi, par ziņojumu sagatavošanas kritērijiem nebija pietiekami skaidras. Tas mazināja revīzijas darba noderību. Turklāt tas aizkavēja pēcpārbaužu procedūras gadījumos, kad konstatējumi nebija pietiekoši skaidri, lai kredītrīkotājs varētu pieņemt lēmumu par iespējamu līdzekļu atgūšanu. |
| --- | --- |

8.13.

Komisijas instrukcijas revidentiem, ar kuriem bija noslēgti līgumi, par ziņojumu sagatavošanas kritērijiem nebija pietiekami skaidras. Tas mazināja revīzijas darba noderību. Turklāt tas aizkavēja pēcpārbaužu procedūras gadījumos, kad konstatējumi nebija pietiekoši skaidri, lai kredītrīkotājs varētu pieņemt lēmumu par iespējamu līdzekļu atgūšanu.

| 8.13. | Komisijas norādījumi par ziņojumu sagatavošanu ir izklāstīti attiecīgā līguma darba uzdevumā. Sīkāki norādījumi tiek sniegti, uzsākot katru konkrēto uzdevumu, ja vajadzīgs, norādot konkrētus riskus, kam revidentam jāpievēršas. Turklāt nolīgtie revidenti reizi mēnesī tiek aicināti uz sanāksmi, lai apspriestu katras revīzijas gaitu.
  Lai kredītrīkotājs varētu pieņemt lēmumu par iespējamu līdzekļu atgūšanu, 2004. gadā tika izdotas pamatnostādnes par revīzijas konstatējumu izmantošanu. |
| --- | --- |

8.13.

Komisijas norādījumi par ziņojumu sagatavošanu ir izklāstīti attiecīgā līguma darba uzdevumā. Sīkāki norādījumi tiek sniegti, uzsākot katru konkrēto uzdevumu, ja vajadzīgs, norādot konkrētus riskus, kam revidentam jāpievēršas. Turklāt nolīgtie revidenti reizi mēnesī tiek aicināti uz sanāksmi, lai apspriestu katras revīzijas gaitu.

Lai kredītrīkotājs varētu pieņemt lēmumu par iespējamu līdzekļu atgūšanu, 2004. gadā tika izdotas pamatnostādnes par revīzijas konstatējumu izmantošanu.

Apsvērumi par pārraudzības un kontroles sistēmu darbību EK delegāciju līmenī

| 8.14. | EK delegācijas ex-ante apstiprina piedāvājumu konkursus un līgumslēgšanu programmām, kas tiek pārvaldītas, piemērojot DIS. Daudzus gadus šī funkcija ir bijusi galvenais kontroles mehānisms, kas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. EK delegāciju nodrošinātā ex-ante apstiprināšana kopumā darbojas labi. Tomēr gadījumos, kad līgumu slēgšana notiek steigā, un tas nav netipiski Bulgārijā un Rumānijā, ex-ante apstiprināšanas kvalitāte ir apdraudēta. |
| --- | --- |

8.14.

EK delegācijas ex-ante apstiprina piedāvājumu konkursus un līgumslēgšanu programmām, kas tiek pārvaldītas, piemērojot DIS. Daudzus gadus šī funkcija ir bijusi galvenais kontroles mehānisms, kas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību. EK delegāciju nodrošinātā ex-ante apstiprināšana kopumā darbojas labi. Tomēr gadījumos, kad līgumu slēgšana notiek steigā, un tas nav netipiski Bulgārijā un Rumānijā, ex-ante apstiprināšanas kvalitāte ir apdraudēta.

| 8.14. | Palātas bažas attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju ir atspoguļotas ģenerāldirektora gada deklarācijā iekļautajā atrunā. Attiecībā uz ex-ante apstiprināšanas kvalitāti, tas ir nevis konkrēts notikums, bet process, kas ilgst viscaur iepirkuma procesam, reizēm vairākus mēnešus, un kura pēdējais posms ir līguma parakstīšana. Tādējādi, kā norādīts 8.29. punktā, Komisijas kontroles sistēma joprojām ir efektīva. |
| --- | --- |

8.14.

Palātas bažas attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju ir atspoguļotas ģenerāldirektora gada deklarācijā iekļautajā atrunā. Attiecībā uz ex-ante apstiprināšanas kvalitāti, tas ir nevis konkrēts notikums, bet process, kas ilgst viscaur iepirkuma procesam, reizēm vairākus mēnešus, un kura pēdējais posms ir līguma parakstīšana. Tādējādi, kā norādīts 8.29. punktā, Komisijas kontroles sistēma joprojām ir efektīva.

| 8.15. | Darba daudzums, kas nepieciešams Komisijas veiktajai ex-ante apstiprināšanai, atspoguļo kandidātvalsts pārvaldības spēju kvalitāti. Bulgārijā un Rumānijā uz EK delegācijām gulstas smaga nasta, lai kompensētu valstu nepilnības projektu sagatavošanā un konkursu dokumentācijas izstrādē. |
| --- | --- |

8.15.

Darba daudzums, kas nepieciešams Komisijas veiktajai ex-ante apstiprināšanai, atspoguļo kandidātvalsts pārvaldības spēju kvalitāti. Bulgārijā un Rumānijā uz EK delegācijām gulstas smaga nasta, lai kompensētu valstu nepilnības projektu sagatavošanā un konkursu dokumentācijas izstrādē.

| 8.15. | Uz delegācijām Bulgārijā un Rumānijā patiešām gulstas smaga nasta, tomēr jāuzsver, ka Komisija ir vērsusi valstu iestāžu uzmanību uz nepieciešamību steidzami veikt koriģējošus pasākumus attiecībā uz esošo decentralizēto īstenošanas sistēmu (DIS) ar iepirkumu un līgumu piešķiršanas lēmumu ex-ante kontroli. |
| --- | --- |

8.15.

Uz delegācijām Bulgārijā un Rumānijā patiešām gulstas smaga nasta, tomēr jāuzsver, ka Komisija ir vērsusi valstu iestāžu uzmanību uz nepieciešamību steidzami veikt koriģējošus pasākumus attiecībā uz esošo decentralizēto īstenošanas sistēmu (DIS) ar iepirkumu un līgumu piešķiršanas lēmumu ex-ante kontroli.

Pārvaldības un kontroles sistēmu darbība jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs

| 8.16. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2004. gadā veica apstiprinājuma revīzijas kā galīgo soli EDIS procesā pirms Komisijas lēmuma atteikties no ex-ante kontroles, kas attiecas uz piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanu. Apstiprinājuma revīzijās, kas tika apmierinoši veiktas saskaņā ar tiesību aktiem, sākumā tika atrastas dažas nepilnības. Šīs nepilnības tika labotas pirms Komisijas lēmuma par EDIS. |
| --- | --- |

8.16.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2004. gadā veica apstiprinājuma revīzijas kā galīgo soli EDIS procesā pirms Komisijas lēmuma atteikties no ex-ante kontroles, kas attiecas uz piedāvājumu konkursiem un līgumslēgšanu. Apstiprinājuma revīzijās, kas tika apmierinoši veiktas saskaņā ar tiesību aktiem, sākumā tika atrastas dažas nepilnības. Šīs nepilnības tika labotas pirms Komisijas lēmuma par EDIS.

| 8.17. | EDIS 2004. gadā tika piešķirta deviņām no desmit jaunajām dalībvalstīm (16). EDIS ieviešanas process ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

8.17.

EDIS 2004. gadā tika piešķirta deviņām no desmit jaunajām dalībvalstīm (16). EDIS ieviešanas process ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs.

| 8.18. | Bulgārija and Rumānija ir sagatavojušas rīcības plānus ar mērķi ieviest EDIS līdz 2006. gada janvārim. |
| --- | --- |

8.18.

Bulgārija and Rumānija ir sagatavojušas rīcības plānus ar mērķi ieviest EDIS līdz 2006. gada janvārim.

| 8.19. | Turcijai DIS pārvaldībai ieviestās sistēmas pirmo reizi tika akreditētas 2003. gada oktobrī. Komisijai bija vairāk nekā piecu gadu pieredze pirmspievienošanās stratēģijas īstenošanā kandidātvalstīs, tomēr – kā liecina pašreizējais stāvoklis – rezultāts akreditācijas procesam Turcijā norāda, ka, neskatoties uz tās pieredzes pieejamību, kas tika iegūta DIS īstenošanā Phare valstīs, šī pieredze netika izmantota. Pirmā programma, ko paredzēts pārvaldīt, piemērojot DIS, ir atlikta galvenokārt sakarā ar Līgumslēgšanas un finanšu vienības (CFCU) un citu struktūru personāla komplektēšanas problēmām, kuras varēja atvieglot, ja iestādes būtu ņēmušas vērā pieredzi. |
| --- | --- |

8.19.

Turcijai DIS pārvaldībai ieviestās sistēmas pirmo reizi tika akreditētas 2003. gada oktobrī. Komisijai bija vairāk nekā piecu gadu pieredze pirmspievienošanās stratēģijas īstenošanā kandidātvalstīs, tomēr – kā liecina pašreizējais stāvoklis – rezultāts akreditācijas procesam Turcijā norāda, ka, neskatoties uz tās pieredzes pieejamību, kas tika iegūta DIS īstenošanā Phare valstīs, šī pieredze netika izmantota. Pirmā programma, ko paredzēts pārvaldīt, piemērojot DIS, ir atlikta galvenokārt sakarā ar Līgumslēgšanas un finanšu vienības (CFCU) un citu struktūru personāla komplektēšanas problēmām, kuras varēja atvieglot, ja iestādes būtu ņēmušas vērā pieredzi.

Valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontroles sistēmu darbība

| 8.20. | Palāta pārbaudīja, kā darbojas pārvaldības sistēmas, kas ieviestas valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontrolei, izvēloties 10 projektus piecās valstīs (17) no 2000. gada Phare programmas. |
| --- | --- |

8.20.

Palāta pārbaudīja, kā darbojas pārvaldības sistēmas, kas ieviestas valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontrolei, izvēloties 10 projektus piecās valstīs (17) no 2000. gada Phare programmas.

Ieviestas jaunas pārskatu sagatavošanas prasības, bet...

| 8.21. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ir uzlabojis pārskatu sagatavošanas prasības valstu līdzfinansējumam. Valstu iestādēm tagad ir jāgalvo par līgumu summām, kas tiek piešķirtas ar nacionālo līdzekļu fondu starpniecību, jāsalīdzina tās ar prognozētajām summām, kas saskaņotas Finanšu memorandos, un vajadzības gadījumā jāizskaidro atšķirības starp summām. Galīgajās deklarācijās tagad jāiekļauj valstu līdzfinansējuma kopsumma, kas sadalīta kopējā un paralēlajā līdzfinansējumā. |
| --- | --- |

8.21.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ir uzlabojis pārskatu sagatavošanas prasības valstu līdzfinansējumam. Valstu iestādēm tagad ir jāgalvo par līgumu summām, kas tiek piešķirtas ar nacionālo līdzekļu fondu starpniecību, jāsalīdzina tās ar prognozētajām summām, kas saskaņotas Finanšu memorandos, un vajadzības gadījumā jāizskaidro atšķirības starp summām. Galīgajās deklarācijās tagad jāiekļauj valstu līdzfinansējuma kopsumma, kas sadalīta kopējā un paralēlajā līdzfinansējumā.

...galīgās deklarācijas tiek iesniegtas vēlu

| 8.22. | Tomēr valstu iestādes kavējas iesniegt galīgās deklarācijas un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts pietiekami aktīvi neatgādina tām par šo pienākumu. |
| --- | --- |

8.22.

Tomēr valstu iestādes kavējas iesniegt galīgās deklarācijas un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts pietiekami aktīvi neatgādina tām par šo pienākumu.

| 8.22. | Valstu iestādes iesniedza Komisijai galīgās deklarācijas, ko varēja nosūtīt samērīgā termiņā. Iesniegšanu var aizkavēt Komisijas prasītie uzlabotie ziņošanas standarti. |
| --- | --- |

8.22.

Valstu iestādes iesniedza Komisijai galīgās deklarācijas, ko varēja nosūtīt samērīgā termiņā. Iesniegšanu var aizkavēt Komisijas prasītie uzlabotie ziņošanas standarti.

Jāuzlabo kopskats

| 8.23. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts regulāri nereģistrē grozījumus projektu dokumentācijā. Nav iespējams līdzfinansējumu pārbaudīt efektīvi bez projekta dokumentu galīgās redakcijas. Starpposma ziņojumi par paralēlo līdzfinansējumu ir nepilnīgi, un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts nespēj noteikt saskaņotā paralēlā līdzfinansējuma kopējo summu. |
| --- | --- |

8.23.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts regulāri nereģistrē grozījumus projektu dokumentācijā. Nav iespējams līdzfinansējumu pārbaudīt efektīvi bez projekta dokumentu galīgās redakcijas. Starpposma ziņojumi par paralēlo līdzfinansējumu ir nepilnīgi, un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts nespēj noteikt saskaņotā paralēlā līdzfinansējuma kopējo summu.

| 8.23. | Delegācijās, pārbaudot līdzfinansējuma deklarācijas, kas tiek sniegtas, kad valstu kredītrīkotāji pieprasa finansējumu, tiek izmantotas atjauninātas veidlapas.
  Pirms 2003. gada plānošanas un jo īpaši 2000. un 2001. gadā, kad vēl tika ieviests minimālais līdzfinansējums, ne vienmēr tika paredzēts paralēlā līdzfinansējuma pretnostatījums kopīgajam līdzfinansējumam, lai atvieglotu saspringto valsts finanšu stāvokli pirmspievienošanās valstīs. Tādēļ valstis varēja likumīgi izvēlēties starp abām formām vai pat īstenošanas gaitā tās apvienot ar noteikumu, ka tiek pilnībā ievērotas visas pārējās tiesiskās prasības (piemēram, obligātais noteikums par 25 % ieguldījumu projektiem). Tā kā paralēlo līdzfinansējumu var sniegt projekta beigās, starpposmā var nebūt nekādu datu, par ko ziņot. Kopš 2003. gada paralēlais līdzfinansējums ir gandrīz pārtraukts, nomainot to pret kopīgo līdzfinansējumu, kura pašpārbaude notiek pie katra kopīgā maksājuma. Tomēr paralēlā līdzfinansējuma atbilstība tiek uzraudzīta attiecībā uz katru maksājumu un visbeidzot pirms pēdējā maksājuma tiek veikta vispārēja pārbaude. Saskaņā ar riska novērtējumu var veikt tālāku pārbaudi kontu slēgšanas procedūras posmā. |
| --- | --- |

8.23.

Delegācijās, pārbaudot līdzfinansējuma deklarācijas, kas tiek sniegtas, kad valstu kredītrīkotāji pieprasa finansējumu, tiek izmantotas atjauninātas veidlapas.

Pirms 2003. gada plānošanas un jo īpaši 2000. un 2001. gadā, kad vēl tika ieviests minimālais līdzfinansējums, ne vienmēr tika paredzēts paralēlā līdzfinansējuma pretnostatījums kopīgajam līdzfinansējumam, lai atvieglotu saspringto valsts finanšu stāvokli pirmspievienošanās valstīs. Tādēļ valstis varēja likumīgi izvēlēties starp abām formām vai pat īstenošanas gaitā tās apvienot ar noteikumu, ka tiek pilnībā ievērotas visas pārējās tiesiskās prasības (piemēram, obligātais noteikums par 25 % ieguldījumu projektiem). Tā kā paralēlo līdzfinansējumu var sniegt projekta beigās, starpposmā var nebūt nekādu datu, par ko ziņot. Kopš 2003. gada paralēlais līdzfinansējums ir gandrīz pārtraukts, nomainot to pret kopīgo līdzfinansējumu, kura pašpārbaude notiek pie katra kopīgā maksājuma. Tomēr paralēlā līdzfinansējuma atbilstība tiek uzraudzīta attiecībā uz katru maksājumu un visbeidzot pirms pēdējā maksājuma tiek veikta vispārēja pārbaude. Saskaņā ar riska novērtējumu var veikt tālāku pārbaudi kontu slēgšanas procedūras posmā.

Atbilstības noteikumi paralēlajam līdzfinansējumam

| 8.24. | Atšķirībā no struktūrfondiem Komisija nav izstrādājusi skaidri formulētus noteikumus, lai definētu izdevumus, kurus var segt no valstu iemaksām. Finanšu memorandi paredz, ka “muitas, importa un citus nodokļus nevar finansēt no Phare” (18), no kā var secināt, ka šādus izdevumus nevar segt arī no valstu līdzfinansējuma. Šis noteikums tiek ievērots kopējā līdzfinansējumā, kurā valstu iemaksas tiek pārvaldītas līdzīgi kā Phare līdzekļi. |
| --- | --- |

8.24.

Atšķirībā no struktūrfondiem Komisija nav izstrādājusi skaidri formulētus noteikumus, lai definētu izdevumus, kurus var segt no valstu iemaksām. Finanšu memorandi paredz, ka “muitas, importa un citus nodokļus nevar finansēt no Phare” (18), no kā var secināt, ka šādus izdevumus nevar segt arī no valstu līdzfinansējuma. Šis noteikums tiek ievērots kopējā līdzfinansējumā, kurā valstu iemaksas tiek pārvaldītas līdzīgi kā Phare līdzekļi.

| 8.24. | Desmit gadu laikā ir attīstījušies noteikumi un prakse attiecībā uz līdzfinansēšanu Phare programmas ietvaros. Piemēram, paralēlajā līdzfinansējumā ir iespējamas iemaksas natūrā, bet tas pēc definīcijas ir izslēgts kopīgā līdzfinansējuma noteikumos. Turklāt Phare valstis apstrīdētu jebkādu juridiski strīdīgu un atpakaļejošu jaunāko līdzfinansēšanas noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

8.24.

Desmit gadu laikā ir attīstījušies noteikumi un prakse attiecībā uz līdzfinansēšanu Phare programmas ietvaros. Piemēram, paralēlajā līdzfinansējumā ir iespējamas iemaksas natūrā, bet tas pēc definīcijas ir izslēgts kopīgā līdzfinansējuma noteikumos. Turklāt Phare valstis apstrīdētu jebkādu juridiski strīdīgu un atpakaļejošu jaunāko līdzfinansēšanas noteikumu piemērošanu.

| 8.25. | Paralēlo līdzfinansējumu pārvalda saņēmējas ministrijas vai citas iestādes, un tas neietilpst parastajā Phare pārskatu sagatavošanas sistēmā. 2004. gada jūnijā Paplašināšanās ģenerāldirektorāts nosūtīja paziņojumu valstu kredītrīkotājiem, kurā bija teikts, ka PVN var segt no paralēlā līdzfinansējuma, ja tas tiek norādīts un pienācīgi izskaidrots galīgajās deklarācijās. Tajā pašā paziņojumā izdevumi, kurus var segt kā paralēlo līdzfinansējumu, tiek pieņemti vienu gadu pēc Finanšu memorandu termiņa izbeigšanās datuma. |
| --- | --- |

8.25.

Paralēlo līdzfinansējumu pārvalda saņēmējas ministrijas vai citas iestādes, un tas neietilpst parastajā Phare pārskatu sagatavošanas sistēmā. 2004. gada jūnijā Paplašināšanās ģenerāldirektorāts nosūtīja paziņojumu valstu kredītrīkotājiem, kurā bija teikts, ka PVN var segt no paralēlā līdzfinansējuma, ja tas tiek norādīts un pienācīgi izskaidrots galīgajās deklarācijās. Tajā pašā paziņojumā izdevumi, kurus var segt kā paralēlo līdzfinansējumu, tiek pieņemti vienu gadu pēc Finanšu memorandu termiņa izbeigšanās datuma.

| 8.25. | Lai atvieglotu stingrākos noteikumus nekā tos, kas attiecās uz dalībvalstīm, Komisijas 2002. gada septembra pamatnostādnēs par līdzfinansējuma principiem kā pamatnostādņu dokuments tika iekļauti arī Atbilstības noteikumi struktūrfondiem (kas patiešām īpašos apstākļos pieļauj PVN). Līdz ar to pēc pievienošanās Komisija uzskatīja, ka tai nav juridisku līdzekļu, kā nodrošināt, ka no paralēlā valsts līdzfinansējuma maksātais PVN tiktu uzskatīts par neattaisnotām izmaksām. Pamatnostādnes tālāk racionalizēja 2004. gada jūnijā un šajā nolūkā tika nosūtīta vēstule valstu kredītrīkotājiem, kur citastarp tika izskaidrota PVN un citu nodokļu un nodevu attaisnošanas kritēriji. Būtībā šie noteikumi tika pielīdzināti noteikumiem, kas attiecas uz struktūrfondiem, jo lielākā daļa saņēmēju bija kļuvušas par dalībvalstīm. |
| --- | --- |

8.25.

Lai atvieglotu stingrākos noteikumus nekā tos, kas attiecās uz dalībvalstīm, Komisijas 2002. gada septembra pamatnostādnēs par līdzfinansējuma principiem kā pamatnostādņu dokuments tika iekļauti arī Atbilstības noteikumi struktūrfondiem (kas patiešām īpašos apstākļos pieļauj PVN). Līdz ar to pēc pievienošanās Komisija uzskatīja, ka tai nav juridisku līdzekļu, kā nodrošināt, ka no paralēlā valsts līdzfinansējuma maksātais PVN tiktu uzskatīts par neattaisnotām izmaksām. Pamatnostādnes tālāk racionalizēja 2004. gada jūnijā un šajā nolūkā tika nosūtīta vēstule valstu kredītrīkotājiem, kur citastarp tika izskaidrota PVN un citu nodokļu un nodevu attaisnošanas kritēriji. Būtībā šie noteikumi tika pielīdzināti noteikumiem, kas attiecas uz struktūrfondiem, jo lielākā daļa saņēmēju bija kļuvušas par dalībvalstīm.

| 8.26. | Tam, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorāts pieļauj PVN kā atbilstīgus izdevumus paralēlajam līdzfinansējumam, nav juridiska pamatojuma. Phare regula neiekļauj PVN Kopienas finansējumā, un šīs neiekļaušanas nolūks zaudētu nozīmi, ja PVN uzskatītu par atbilstīgiem izdevumiem līdzfinansējumam. |
| --- | --- |

8.26.

Tam, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorāts pieļauj PVN kā atbilstīgus izdevumus paralēlajam līdzfinansējumam, nav juridiska pamatojuma. Phare regula neiekļauj PVN Kopienas finansējumā, un šīs neiekļaušanas nolūks zaudētu nozīmi, ja PVN uzskatītu par atbilstīgiem izdevumiem līdzfinansējumam.

| 8.26. | Komisija uzskata, ka PVN iekļaušana attaisnotajos izdevumos dažos gadījumos, kad notiek paralēla līdzfinansēšana, atbilst Phare regulai, jo Komisija uzskata, ka šī regula paredz noteikumus, kas piemērojami tikai Kopienas finansējumam. |
| --- | --- |

8.26.

Komisija uzskata, ka PVN iekļaušana attaisnotajos izdevumos dažos gadījumos, kad notiek paralēla līdzfinansēšana, atbilst Phare regulai, jo Komisija uzskata, ka šī regula paredz noteikumus, kas piemērojami tikai Kopienas finansējumam.

Paralēlā līdzfinansējuma nepietiekama pārbaude valstu līmenī

| 8.27. | Nacionālo līdzekļu fondi ievāc datus par paralēlo līdzfinansējumu, kad tie gatavo līdzekļu pieprasījumus. Tomēr dati netiek pārbaudīti, un tā rezultātā var rasties iztrūkumi līdzfinansējumā, un neatbilstoši izdevumi var tikt nepamanīti ilgu laiku. |
| --- | --- |

8.27.

Nacionālo līdzekļu fondi ievāc datus par paralēlo līdzfinansējumu, kad tie gatavo līdzekļu pieprasījumus. Tomēr dati netiek pārbaudīti, un tā rezultātā var rasties iztrūkumi līdzfinansējumā, un neatbilstoši izdevumi var tikt nepamanīti ilgu laiku.

| 8.27. | Šis jautājums ir atrisināts kopš 2002. gada septembra. 2004. gada jūnijā ar norādījumu valstu kredītrīkotājiem tika mainīts paziņojuma par līdzfinansējumu formāts, lai veicinātu, ka pārbaude notiek viņu līmenī. |
| --- | --- |

8.27.

Šis jautājums ir atrisināts kopš 2002. gada septembra. 2004. gada jūnijā ar norādījumu valstu kredītrīkotājiem tika mainīts paziņojuma par līdzfinansējumu formāts, lai veicinātu, ka pārbaude notiek viņu līmenī.

| 8.28. | Revidējot izdevumus, par kuriem tika ziņots kā par paralēlo valstu līdzfinansējumu, Palāta atklāja vairākus gadījumus, kuros PVN bija iekļauts, dažus gadījumus, kuros izdevumi tika veikti pēc atbilstošā Finanšu memorandu termiņa, un vienu neatbilstīgu ieguldījumu “graudā”. Ietekme uz ES budžetu bija maznozīmīga. Tomēr Bulgārijā un Rumānijā starpposma ziņojumus par paralēlā līdzfinansējuma izdevumiem nebija iespējams revidēt sakarā ar nepietiekamu revīzijas darba izsekojamību un neatbilstīgiem apliecinošiem dokumentiem. Turcijā šī pati problēma tika atrasta MEDA
   (19) programmai, kur vienā gadījumā bija panākta vienošanās par ieguldījumu “graudā”. |
| --- | --- |

8.28.

Revidējot izdevumus, par kuriem tika ziņots kā par paralēlo valstu līdzfinansējumu, Palāta atklāja vairākus gadījumus, kuros PVN bija iekļauts, dažus gadījumus, kuros izdevumi tika veikti pēc atbilstošā Finanšu memorandu termiņa, un vienu neatbilstīgu ieguldījumu “graudā”. Ietekme uz ES budžetu bija maznozīmīga. Tomēr Bulgārijā un Rumānijā starpposma ziņojumus par paralēlā līdzfinansējuma izdevumiem nebija iespējams revidēt sakarā ar nepietiekamu revīzijas darba izsekojamību un neatbilstīgiem apliecinošiem dokumentiem. Turcijā šī pati problēma tika atrasta MEDA
   (19) programmai, kur vienā gadījumā bija panākta vienošanās par ieguldījumu “graudā”.

| 8.28. | Finanšu memorandā līgumu slēgšanas un izmaksāšanas termiņi attiecas uz “EK dotācijām” (3. pantā teikts, ka “ar šo EK dotācija ir pieejama līgumu slēgšanai līdz ...” un “izmaksāšanas termiņš ir...”). Tādēļ valstu iestādes var paust argumentu, ka šie datumi attiecas tikai uz ES ieguldījumiem un nevis uz to līdzfinansējumu. Šis jautājums ir precizēts, nosakot, ka termiņi, kas attiecas uz līdzfinansējumu, ir tādi paši kā uz PHARE attiecīgie, un ka var būt pieņemami, ka paralēlais līdzfinansējums tiek sniegts laikā līdz vienam gadam pēc Finanšu memorandā noteiktā izmaksāšanas perioda beigām (par to notiek sarakste starp Komisiju un valsts kredītrīkotāju iestādi). |
| --- | --- |

8.28.

Finanšu memorandā līgumu slēgšanas un izmaksāšanas termiņi attiecas uz “EK dotācijām” (3. pantā teikts, ka “ar šo EK dotācija ir pieejama līgumu slēgšanai līdz ...” un “izmaksāšanas termiņš ir...”). Tādēļ valstu iestādes var paust argumentu, ka šie datumi attiecas tikai uz ES ieguldījumiem un nevis uz to līdzfinansējumu. Šis jautājums ir precizēts, nosakot, ka termiņi, kas attiecas uz līdzfinansējumu, ir tādi paši kā uz PHARE attiecīgie, un ka var būt pieņemami, ka paralēlais līdzfinansējums tiek sniegts laikā līdz vienam gadam pēc Finanšu memorandā noteiktā izmaksāšanas perioda beigām (par to notiek sarakste starp Komisiju un valsts kredītrīkotāju iestādi).

Secinājumi par pārraudzības un kontroles sistēmām

| 8.29. | Gadu gaitā pārraudzības un kontroles sistēmas ir uzlabojušās. Jaunajām dalībvalstīm pārraudzības un kontroles sistēmu vispārējo apmierinošo līmeni apliecina EDIS atļaušana pēc rūpīga novērtēšanas un pārbaudes procesa. Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā pārraudzības un kontroles sistēmas valstu līmenī ir samērā vājas. Tādējādi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu galvenais elements joprojām ir efektīva ex-ante apstiprināšana, ko veic EK delegācijas. Kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, izņemot paralēlā līdzfinansējuma prasības. |
| --- | --- |

8.29.

Gadu gaitā pārraudzības un kontroles sistēmas ir uzlabojušās. Jaunajām dalībvalstīm pārraudzības un kontroles sistēmu vispārējo apmierinošo līmeni apliecina EDIS atļaušana pēc rūpīga novērtēšanas un pārbaudes procesa. Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā pārraudzības un kontroles sistēmas valstu līmenī ir samērā vājas. Tādējādi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu galvenais elements joprojām ir efektīva ex-ante apstiprināšana, ko veic EK delegācijas. Kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas sniedz pietiekamu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, izņemot paralēlā līdzfinansējuma prasības.

Darījumu detalizētas pārbaudes – Īstenošanas līmenī veiktie maksājumi

| 8.30. | Kopumā 13 projekti, kuros Komisija 2004. gadā veica maksājumus, tika izraudzīti Čehijā, Polijā, Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā, lai veiktu maksājumu (20) detalizētas pārbaudes. Kopumā maksājumi bija likumīgi un pareizi, tika atrastas tikai dažas formālas kļūdas, piemēram, novēloti maksājumi un nebūtiska neatbilstība piedāvājumu konkursu noteikumiem. Šie rezultāti apstiprina Palātas novērtējumu par pārraudzības un kontroles sistēmām (sk. 8.29. punktu). |
| --- | --- |

8.30.

Kopumā 13 projekti, kuros Komisija 2004. gadā veica maksājumus, tika izraudzīti Čehijā, Polijā, Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā, lai veiktu maksājumu (20) detalizētas pārbaudes. Kopumā maksājumi bija likumīgi un pareizi, tika atrastas tikai dažas formālas kļūdas, piemēram, novēloti maksājumi un nebūtiska neatbilstība piedāvājumu konkursu noteikumiem. Šie rezultāti apstiprina Palātas novērtējumu par pārraudzības un kontroles sistēmām (sk. 8.29. punktu).

Paplašināšanās ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats un deklarācija

| 8.31. | Atrunas, kas formulētas iepriekšējos gados, nav saglabātas. To vietā paplašināšanās ģenerāldirektors ir formulējis jaunu atrunu par nepilnībām pārvaldes sistēmās un trūkumiem Bulgārijas un Rumānijas spējā pārvaldīt un apgūt pieaugošu atbalsta daudzumu. |
| --- | --- |

8.31.

Atrunas, kas formulētas iepriekšējos gados, nav saglabātas. To vietā paplašināšanās ģenerāldirektors ir formulējis jaunu atrunu par nepilnībām pārvaldes sistēmās un trūkumiem Bulgārijas un Rumānijas spējā pārvaldīt un apgūt pieaugošu atbalsta daudzumu.

| 8.32. | Palāta piekrīt Komisijas vērtējumam. Tomēr tā uzskata, ka nākotnes pārvaldības riski nebūtu jāformulē kā atruna deklarācijā par darbībām 2004. gadā, bet gan saistībā ar riska novērtējumu gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

8.32.

Palāta piekrīt Komisijas vērtējumam. Tomēr tā uzskata, ka nākotnes pārvaldības riski nebūtu jāformulē kā atruna deklarācijā par darbībām 2004. gadā, bet gan saistībā ar riska novērtējumu gada darbības pārskatā.

| 8.32. | Kā paskaidrots atrunas tekstā, šīs atrunas iemesls 2004. gadā bija tas, ka pastāvēja risks attiecībā uz to budžeta saistību saprātīgu turpmāku pārvaldību, kuras uzņēmās 2004. gadā un uz kurām tādējādi attiecās ģenerāldirektora deklarācija 2004. gadā. Lai gan Palāta uzskata, ka atruna ir noteikta attiecībā uz nākotni, ģenerāldirektors uzskata, ka 2004. gada risks attiecas uz tā gada saistībām, kaut arī jebkāda riska izpausme (iespējamu atbrīvošanos no saistībām veidā) visticamāk paredzama turpmākos gados. |
| --- | --- |

8.32.

Kā paskaidrots atrunas tekstā, šīs atrunas iemesls 2004. gadā bija tas, ka pastāvēja risks attiecībā uz to budžeta saistību saprātīgu turpmāku pārvaldību, kuras uzņēmās 2004. gadā un uz kurām tādējādi attiecās ģenerāldirektora deklarācija 2004. gadā. Lai gan Palāta uzskata, ka atruna ir noteikta attiecībā uz nākotni, ģenerāldirektors uzskata, ka 2004. gada risks attiecas uz tā gada saistībām, kaut arī jebkāda riska izpausme (iespējamu atbrīvošanos no saistībām veidā) visticamāk paredzama turpmākos gados.

Secinājumi un ieteikumi

Palātas revīzijas secinājumi par Phare un Turcijas programmām

| 8.33. | Palāta secināja, ka Komisija ir turpinājusi uzlabot savu iekšējās kontroles vidi Phare un Turcijas programmām. EDIS ieviešana ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs. Paplašināšanās ģenerāldirektorāts apzinās, ka kontroles sistēmas Bulgārijā un Rumānijā tomēr joprojām ir vājas. |
| --- | --- |

8.33.

Palāta secināja, ka Komisija ir turpinājusi uzlabot savu iekšējās kontroles vidi Phare un Turcijas programmām. EDIS ieviešana ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs. Paplašināšanās ģenerāldirektorāts apzinās, ka kontroles sistēmas Bulgārijā un Rumānijā tomēr joprojām ir vājas.

| 8.34. | Revīzijā neatklājās nekādas būtiskas kļūdas pārbaudītajos darījumos, un tas ir saskaņā ar pagājušā gada revīzijas rezultātu. Tomēr tika konstatētas šādas atlikušās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās: |
| --- | --- |

8.34.

Revīzijā neatklājās nekādas būtiskas kļūdas pārbaudītajos darījumos, un tas ir saskaņā ar pagājušā gada revīzijas rezultātu. Tomēr tika konstatētas šādas atlikušās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās:

| 8.34. | Komisija atzīst šo apsvērumu, tomēr uzsver, ka norādītie trūkumi jau ir novērsti: |
| --- | --- |

8.34.

Komisija atzīst šo apsvērumu, tomēr uzsver, ka norādītie trūkumi jau ir novērsti:

| a) | Komisijas instrukcijas revidentiem, ar kuriem bija noslēgti līgumi, par ziņojumu sagatavošanas kritērijiem nebija pietiekami skaidras, un izdevumi, kas uzrādīti kā valstu paralēlais līdzfinansējums, nav pietiekamā apmērā iekļauti revīzijas tvērumā; |
| --- | --- |

a)

Komisijas instrukcijas revidentiem, ar kuriem bija noslēgti līgumi, par ziņojumu sagatavošanas kritērijiem nebija pietiekami skaidras, un izdevumi, kas uzrādīti kā valstu paralēlais līdzfinansējums, nav pietiekamā apmērā iekļauti revīzijas tvērumā;

| a) | ir izstrādāti atjaunināti norādījumi par ziņošanu un paralēlā līdzfinansējuma novērtēšanu; |
| --- | --- |

a)

ir izstrādāti atjaunināti norādījumi par ziņošanu un paralēlā līdzfinansējuma novērtēšanu;

| b) | neskatoties uz nodoto pieredzi, kas iegūta DIS īstenošanā Phare valstīs, Turcijas iestādes to nav pietiekami izmantojušas; |
| --- | --- |

b)

neskatoties uz nodoto pieredzi, kas iegūta DIS īstenošanā Phare valstīs, Turcijas iestādes to nav pietiekami izmantojušas;

| c) | kavēšanās galīgo deklarāciju iesniegšanā, nepareiza atbilstības noteikumu piemērošana, nepilnīgi starpposma ziņojumi un nepietiekama revīzijas darba izsekojamība izdevumiem, kas uzrādīti kā valstu paralēlais līdzfinansējums. |
| --- | --- |

c)

kavēšanās galīgo deklarāciju iesniegšanā, nepareiza atbilstības noteikumu piemērošana, nepilnīgi starpposma ziņojumi un nepietiekama revīzijas darba izsekojamība izdevumiem, kas uzrādīti kā valstu paralēlais līdzfinansējums.

| c) | valstu iestādes samērīgā termiņā iesniedza attiecīgās galīgās deklarācijas. Ir ieviestas stingrākas līdzfinansējuma prasības, kā arī tā pārraudzīšana un ziņošana par to. Pagaidu ziņošana par paralēlo līdzfinansējumu, kas nav jāiesniedz līdz projekta beigām, ir pēc definīcijas nepilnīga; |
| --- | --- |

c)

valstu iestādes samērīgā termiņā iesniedza attiecīgās galīgās deklarācijas. Ir ieviestas stingrākas līdzfinansējuma prasības, kā arī tā pārraudzīšana un ziņošana par to. Pagaidu ziņošana par paralēlo līdzfinansējumu, kas nav jāiesniedz līdz projekta beigām, ir pēc definīcijas nepilnīga;

Ieteikumi: vajadzīgi turpmāki uzlabojumi

| 8.35. | Komisijai jāuzlabo projektu koncepcija, jānodrošina, ka no iepriekšējām kandidātvalstīm iegūtā pieredze tiek lietota jaunajās kandidātvalstīs, un jāstiprina kontrole pār paralēlo līdzfinansējumu, tostarp iekļaujot to noslēguma revīziju tvērumā, un jānodrošina, ka atbilstības noteikumi atbilst tiesību aktiem. Komisijai intensīvāk jāuzlabo pārvaldības un kontroles sistēmas Bulgārijā un Rumānijā ar EDIS procesa palīdzību. |
| --- | --- |

8.35.

Komisijai jāuzlabo projektu koncepcija, jānodrošina, ka no iepriekšējām kandidātvalstīm iegūtā pieredze tiek lietota jaunajās kandidātvalstīs, un jāstiprina kontrole pār paralēlo līdzfinansējumu, tostarp iekļaujot to noslēguma revīziju tvērumā, un jānodrošina, ka atbilstības noteikumi atbilst tiesību aktiem. Komisijai intensīvāk jāuzlabo pārvaldības un kontroles sistēmas Bulgārijā un Rumānijā ar EDIS procesa palīdzību.

| 8.35. | Kā sīkāk paskaidrots iepriekšējos punktos, Komisija ir ņēmusi vērā izteiktos apsvērumus. Piemēram, Komisija ir izstrādājusi nepieciešamās pamatnostādnes, veicinājusi ziņošanu, izplatījusi paraugpraksi un nodrošinājusi informāciju un mācības, tostarp 2005. gadā organizējot semināru par gūtajām atziņām. |
| --- | --- |

8.35.

Kā sīkāk paskaidrots iepriekšējos punktos, Komisija ir ņēmusi vērā izteiktos apsvērumus. Piemēram, Komisija ir izstrādājusi nepieciešamās pamatnostādnes, veicinājusi ziņošanu, izplatījusi paraugpraksi un nodrošinājusi informāciju un mācības, tostarp 2005. gadā organizējot semināru par gūtajām atziņām.

VISPĀRĒJS SECINĀJUMS PAR PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRATĒĢIJU

| 8.36. | Palātas novērtējums par pirmspievienošanās instrumentiem ir apskatīts šajā nodaļā par Phare and Turciju (sk. 8.33.-8.34. punktu), 4. nodaļā par Sapard (sk. 4.76. punktu) un 5. nodaļā par Ispa (sk. 5.55.-5.56. punktu). |
| --- | --- |

8.36.

Palātas novērtējums par pirmspievienošanās instrumentiem ir apskatīts šajā nodaļā par Phare and Turciju (sk. 8.33.-8.34. punktu), 4. nodaļā par Sapard (sk. 4.76. punktu) un 5. nodaļā par Ispa (sk. 5.55.-5.56. punktu).

| 8.37. | Palātas darba rezultāts rāda, ka visiem pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, Turcija, Sapard un Ispa) pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijas centrālo dienestu un delegāciju, kā arī apliecinātājiestāžu līmenī bija pamatā racionālas un darbojās praksē. Tomēr joprojām pastāv atšķirīgu pakāpju riski visām programmām (sk. 8.29., 4.76.-4.77. un 5.56. punktu) īstenotāju iestāžu līmenī kandidātvalstīs. Palāta nav konstatējusi būtiskas kļūdas pakārtotajos darījumos. |
| --- | --- |

8.37.

Palātas darba rezultāts rāda, ka visiem pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, Turcija, Sapard un Ispa) pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijas centrālo dienestu un delegāciju, kā arī apliecinātājiestāžu līmenī bija pamatā racionālas un darbojās praksē. Tomēr joprojām pastāv atšķirīgu pakāpju riski visām programmām (sk. 8.29., 4.76.-4.77. un 5.56. punktu) īstenotāju iestāžu līmenī kandidātvalstīs. Palāta nav konstatējusi būtiskas kļūdas pakārtotajos darījumos.

---

(1)  Čehija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Polija, Slovēnija, Slovākija, Bulgārija un Rumānija.

(2)  Polija, Ungārija un pārstrukturēšana austrumos, Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.).

(3)  Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2500/2001 par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (OV L 342, 27.12.2001. 1. lpp., ar labojumiem OV L 285, 23.10.2002., 26. lpp.).

(4)  No visiem Phare un Turcijas maksājumiem, kas tika veikti 2004. gadā, aptuveni 80 % attiecās uz programmām ar decentralizēto īstenošanu, 8 % – ar centralizēto īstenošanu, 7 % tika īstenoti ar kopēju pārvaldību (galvenokārt kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšana ar ERAB starpniecību) un atlikušos 5 % pārvalda EK delegācija Turcijā (deleģētā pārvaldība), lai pabeigtu agrākās sadarbības programmas ar Turciju (galvenokārt MEDA).

(5)  Decentralizētā īstenošanas sistēma.

(6)  Paplašinātā decentralizētā īstenošanas sistēma, kurā Komisija ex-ante nekontrolē piedāvājumu konkursus un līgumslēgšanu.

(7)  Īpaša pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai, Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.).

(8)  Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma, Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.).

(9)  Nacionālo līdzekļu fondi ir izveidoti visās kandidātvalstīs, lai nodrošinātu visu trīs pirmspievienošanās instrumentu virzību – gan līdzekļu saņemšanu no Komisijas, gan to sadali īstenotājām aģentūrām.

(10)  10 no 16 revidētajiem Phare projektiem dokumentācija bija grozīta.

(11)  Paziņojums KOM(2002) 624, 13.11.2002.

(12)  Finanšu regulas164. pants.

(13)  Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ir paziņojis par korektīvu rīcību, tostarp līdzekļu sadalījuma pārskatīšanu 2004.-2006. gadam, pamatojoties uz pārvaldības sistēmas novērtējumu, kas tiks veikts 2005. gadā.

(14)  Kopējais līdzfinansējums nozīmē, ka līdzfinansējums katram projekta elementam tiek nodrošināts vienlaicīgi un arī maksājumus partneri veic vienlaicīgi. Otrs veids ir paralēlais līdzfinansējums, kas nozīmē, ka partneri finansē dažādus projekta elementus, iespējams – atšķirīgos laikposmos, un atsevišķi tiek veikti ar tiem saistītie maksājumi.

(15)  12 revīzijas ziņojumu projekti iesniegti 2004. gadā, salīdzinot ar 49 – 2003. gadā. 2004. gadā bija sāktas 32 jaunas revīzijas, salīdzinot ar 34 – 2003. gadā.

(16)  Polijai EDIS tika atļauta 2005. gada martā.

(17)  Čehija (2), Polija (3), Slovēnija (2), Bulgārija (1) un Rumānija (2).

(18)  Finanšu memorandu vispārējo nosacījumu 13. panta 1. punkts.

(19)  Padomes Regula (EK) Nr. 1488/96 (OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp.).

(20)  Kopumā tika revidēti 60 maksājumi: Čehijā – 7, Polijā – 6, Bulgārijā – 23, Rumānijā – 17 un Turcijā – 7.

---

9. NODAĻA

Administratīvie izdevumi

SATURS

Kopienas iestāžu un organizāciju administratīvie izdevumi

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Ievads

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Apsvērumi par darījumiem

Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskati un deklarācijas

Konkrēti apsvērumi

Parlaments

Padome

Komisija

Tiesa

Revīzijas palāta

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Vispārēji secinājumi un ieteikumi

Īpašo ziņojumu galvenie apsvērumi

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 par mutiskās tulkošanas izdevumiem Parlamentā, Komisijā un Padomē

Aģentūras un citas decentralizētās struktūras

Eiropas skolas

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| KOPIENAS IESTĀŽU UN ORGANIZĀCIJU ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI |
| Ievads |
| 9.1. | Finanšu plāna 5. pozīcija “Administratīvie izdevumi” ietver Kopienas iestāžu un struktūru administratīvās apropriācijas. Šīs apropriācijas tieši pārvalda katra iestāde vai struktūra, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, piemaksām un pensijām, kā arī īres maksām, iepirkumiem un citiem administratīviem izdevumiem. Izdevumi 2004. gadā bija 5 856 miljoni EUR, kā tas sīkāk redzams
  9.1. tabulā
  . Šajā nodaļā ir ietverts īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju un konkrēti apsvērumi par katru iestādi, decentralizētajām struktūrām un Eiropas skolām. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOPIENAS IESTĀŽU UN ORGANIZĀCIJU ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Ievads

9.1.

Finanšu plāna 5. pozīcija “Administratīvie izdevumi” ietver Kopienas iestāžu un struktūru administratīvās apropriācijas. Šīs apropriācijas tieši pārvalda katra iestāde vai struktūra, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, piemaksām un pensijām, kā arī īres maksām, iepirkumiem un citiem administratīviem izdevumiem. Izdevumi 2004. gadā bija 5 856 miljoni EUR, kā tas sīkāk redzams
  9.1. tabulā
  . Šajā nodaļā ir ietverts īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju un konkrēti apsvērumi par katru iestādi, decentralizētajām struktūrām un Eiropas skolām.

9.1. tabula – Maksājumi pa iestādēm

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2003 | 2004 |
| Eiropas Parlaments | 986 | 1 166 |
| Padome | 410 | 507 |
| Komisija | 3 546 | 3 721 |
| Tiesa | 148 | 216 |
| Revīzijas palāta | 84 | 84 |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 91 | 92 |
| Reģionu komiteja | 46 | 63 |
| Eiropas ombuds | 4 | 5 |
| Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs | — | 1 |
| Kopā | 5 305 | 5 856 |

(miljonos EUR)

2003

2004

Eiropas Parlaments

986

1 166

Padome

410

507

Komisija

3 546

3 721

Tiesa

148

216

Revīzijas palāta

84

84

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

91

92

Reģionu komiteja

46

63

Eiropas ombuds

4

5

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

—

1

Kopā

5 305

5 856

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Ievads

| 9.2. | Mērķis administratīvo izdevumu revīzijai, kas Ticamības deklarācijas vajadzībām tika veikta 2004. gadā, bija dot pamatu Palātas vērtējumam par to, cik ticami bija konsolidētie pārskati par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu (sk. 1. nodaļu), kā arī to, cik likumīgi un pareizi bija pakārtotie darījumi. Pēcpārbaudes, kas veiktas atbilstīgi iepriekšējo gadu pārskatiem, ir aprakstītas
  9.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

9.2.

Mērķis administratīvo izdevumu revīzijai, kas Ticamības deklarācijas vajadzībām tika veikta 2004. gadā, bija dot pamatu Palātas vērtējumam par to, cik ticami bija konsolidētie pārskati par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu (sk. 1. nodaļu), kā arī to, cik likumīgi un pareizi bija pakārtotie darījumi. Pēcpārbaudes, kas veiktas atbilstīgi iepriekšējo gadu pārskatiem, ir aprakstītas
  9.2. tabulā
  .

| 9.2. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija ik gadus publicē ziņojumu, kurā izklāsta pasākumus, kādus tā uzskata par piemērotiem, lai pildītu Palātas ieteikumus. Ziņojums, kurā aptverts Palātas 2003. gada pārskats, tiks publicēts 2005. gada rudenī. |
| --- | --- |

9.2.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija ik gadus publicē ziņojumu, kurā izklāsta pasākumus, kādus tā uzskata par piemērotiem, lai pildītu Palātas ieteikumus. Ziņojums, kurā aptverts Palātas 2003. gada pārskats, tiks publicēts 2005. gada rudenī.

| 9.3. | Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka atklātās kļūdas pārsvarā bija formālas, un ka to iemesls nebija nopietnas nepilnības kontroles sistēmās. Taču īpaši riski ir radušies, jo 2004. gadā pieņēma jaunos Civildienesta noteikumus un jaunu atalgojuma aprēķināšanas sistēmu, kā arī ieviesa jaunas sistēmas saskaņā ar jauno Finanšu regulu (sk. 9.5. un 9.6. punktu). |
| --- | --- |

9.3.

Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka atklātās kļūdas pārsvarā bija formālas, un ka to iemesls nebija nopietnas nepilnības kontroles sistēmās. Taču īpaši riski ir radušies, jo 2004. gadā pieņēma jaunos Civildienesta noteikumus un jaunu atalgojuma aprēķināšanas sistēmu, kā arī ieviesa jaunas sistēmas saskaņā ar jauno Finanšu regulu (sk. 9.5. un 9.6. punktu).

| 9.3. | KOMISIJAS ATBILDE
  Kā mēdz notikt ar jebkuru jaunu datorprogrammu, jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku (skat. atbildi uz 9.5. punktu). Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs. |
| --- | --- |

9.3.

KOMISIJAS ATBILDE

Kā mēdz notikt ar jebkuru jaunu datorprogrammu, jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku (skat. atbildi uz 9.5. punktu). Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs.

9.2. tabula – Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu pēcpārbaude

| Apsvērumi | Veiktie pasākumi | Vai vajadzīga turpmāka rīcība? | Parlamenta atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Automātiskie maksājumi |
| 2003. gada pārskata 9.14. punkts: |
| 11. pants Parlamenta iekšējos noteikumos par savas budžeta daļas izpildi paredz iespēju veikt maksājumus, balstoties uz norīkojumu ilgam laikam. Pēc tam, kad veikts maksājums, kredītrīkotājs izdod “noregulēšanas rīkojumu summas izmaksāšanai no budžeta” (iekšējo noteikumu 11. panta 4. punkts). Lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulai, izdevumu validēšana un saskaņošana jāveic pirms maksājuma veikšanas. | Nav veikti nekādi pasākumi: 2004. gadā iekšējais noteikums par automātiskajiem maksājumiem joprojām bija spēkā. | Jā, visi maksājumi jāveic saskaņā ar Finanšu regulu. | Grozījumi Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (10. pants), kurus pārskatīja 2005. gada 27. aprīlī, nosaka, ka turpmāk “tiešā debeta maksājums ir iespējams tikai tad, ja tas ir noteikts līgumā ar kreditoru kā vienīgais maksājuma līdzeklis”. |
| Papildu pensiju plāns Eiropas Parlamenta deputātiem |
| 2002. gada pārskata 9.17. un 9.20. punkts: |
| Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju plānu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums. | Papildu pensiju plāns turpina pastāvēt, bet pietiekams tiesiskais regulējums nav izstrādāts. | Jā, jāizstrādā tiesiskais regulējums. | Deputātu statūtu pieņemšana un to stāšanās spēkā 2009. gadā paredz Eiropas Parlamenta deputātiem vienotu pensiju sistēmu un tātad pēc zināma laika – papildu pensiju shēmas izzušanu. |
| Pensiju plānā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un plāna dalībnieku pienākumi un atbildība iztrūkuma gadījumā. | Nav izstrādāti šādi noteikumi. | Jā, jāizstrādā attiecīgi noteikumi. | Attiecībā uz minēto shēmu 2005. gada pavasarī tika veikts aktuāls pētījums. To varēs izmantot, nosakot pasākumus, kas jāveic, lai šis pensiju fonds būtu līdzsvarā. Šī pētījuma rezultātus varētu arī izmantot, lai pārskatītu Parlamenta un pensiju fonda asociācijas ASBL, kas darbojas saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem un pārvalda šo pensiju fondu, attiecīgās pilnvaras līdz laikam, kad stāsies spēkā statūti. |

Apsvērumi

Veiktie pasākumi

Vai vajadzīga turpmāka rīcība?

Parlamenta atbilde

Automātiskie maksājumi

2003. gada pārskata 9.14. punkts:

11. pants Parlamenta iekšējos noteikumos par savas budžeta daļas izpildi paredz iespēju veikt maksājumus, balstoties uz norīkojumu ilgam laikam. Pēc tam, kad veikts maksājums, kredītrīkotājs izdod “noregulēšanas rīkojumu summas izmaksāšanai no budžeta” (iekšējo noteikumu 11. panta 4. punkts). Lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulai, izdevumu validēšana un saskaņošana jāveic pirms maksājuma veikšanas.

Nav veikti nekādi pasākumi: 2004. gadā iekšējais noteikums par automātiskajiem maksājumiem joprojām bija spēkā.

Jā, visi maksājumi jāveic saskaņā ar Finanšu regulu.

Grozījumi Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (10. pants), kurus pārskatīja 2005. gada 27. aprīlī, nosaka, ka turpmāk “tiešā debeta maksājums ir iespējams tikai tad, ja tas ir noteikts līgumā ar kreditoru kā vienīgais maksājuma līdzeklis”.

Papildu pensiju plāns Eiropas Parlamenta deputātiem

2002. gada pārskata 9.17. un 9.20. punkts:

Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju plānu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums.

Papildu pensiju plāns turpina pastāvēt, bet pietiekams tiesiskais regulējums nav izstrādāts.

Jā, jāizstrādā tiesiskais regulējums.

Deputātu statūtu pieņemšana un to stāšanās spēkā 2009. gadā paredz Eiropas Parlamenta deputātiem vienotu pensiju sistēmu un tātad pēc zināma laika – papildu pensiju shēmas izzušanu.

Pensiju plānā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un plāna dalībnieku pienākumi un atbildība iztrūkuma gadījumā.

Nav izstrādāti šādi noteikumi.

Jā, jāizstrādā attiecīgi noteikumi.

Attiecībā uz minēto shēmu 2005. gada pavasarī tika veikts aktuāls pētījums. To varēs izmantot, nosakot pasākumus, kas jāveic, lai šis pensiju fonds būtu līdzsvarā. Šī pētījuma rezultātus varētu arī izmantot, lai pārskatītu Parlamenta un pensiju fonda asociācijas ASBL, kas darbojas saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem un pārvalda šo pensiju fondu, attiecīgās pilnvaras līdz laikam, kad stāsies spēkā statūti.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 9.4. | Visas iestādes 2004. gadā turpināja uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmas tā, lai ievērotu jaunās Finanšu regulas prasības. Taču neviena iestāde nebija pilnībā piemērojusi Iekšējos kontroles standartus (IKS) (1). |
| --- | --- |

9.4.

Visas iestādes 2004. gadā turpināja uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmas tā, lai ievērotu jaunās Finanšu regulas prasības. Taču neviena iestāde nebija pilnībā piemērojusi Iekšējos kontroles standartus (IKS) (1).

| 9.4. | PADOMES ATBILDE
  Padomes Iekšējās kontroles standarti (IKS) ir pieņemti 2005. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

9.4.

PADOMES ATBILDE

Padomes Iekšējās kontroles standarti (IKS) ir pieņemti 2005. gada 20. jūlijā.

| 9.4. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija 2000. gadā pieņēma tās iekšējās kontroles standartus un ik gadus veic attiecīgo obligāto prasību īstenošanas pēcpārbaudi, minēto īstenošanu regulāri pārbauda gan attiecībā uz atbilstību, gan efektivitāti. Kā Palāta min 1.87. punktā, 93 % no obligātajām prasībām tika izpildītas, tādējādi var uzskatīt, ka tās tika izpildītas praktiski pilnībā arvien mainīgā vidē. |
| --- | --- |

9.4.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija 2000. gadā pieņēma tās iekšējās kontroles standartus un ik gadus veic attiecīgo obligāto prasību īstenošanas pēcpārbaudi, minēto īstenošanu regulāri pārbauda gan attiecībā uz atbilstību, gan efektivitāti. Kā Palāta min 1.87. punktā, 93 % no obligātajām prasībām tika izpildītas, tādējādi var uzskatīt, ka tās tika izpildītas praktiski pilnībā arvien mainīgā vidē.

| 9.4. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Tiesas administrācija atzīst, ka dažas normas par iekšējo kontroli 2004. gadā nebija iespējams pilnībā piemērot. Palielinot kvalificētu darbinieku skaitu, vajadzētu būt iespējai šo situāciju ātri uzlabot. |
| --- | --- |

9.4.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Tiesas administrācija atzīst, ka dažas normas par iekšējo kontroli 2004. gadā nebija iespējams pilnībā piemērot. Palielinot kvalificētu darbinieku skaitu, vajadzētu būt iespējai šo situāciju ātri uzlabot.

| 9.4. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  No iekšējās kontroles standartu pieņemšanas izrietošā galveno pasākumu īstenošana šobrīd ir plānota 2 gadu periodam (2004. un 2005. gads). Šie galvenie pasākumi attiecas uz personāla pārvaldi (aprakstu ieviešana visiem amatiem; darbā pieņemšanas kārtības apraksta atjaunošana), izpildes rādītāju izmantošanu (kurai tika pieprasīta apspriešana starpiestāžu līmenī) un kvartāla izdevumu plāna sistemātisku izmantošanu. Tie visi bija iekļauti konsolidētajā rīcības plānā, ko 2004. gada 8. novembrī pieņēma ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

9.4.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

No iekšējās kontroles standartu pieņemšanas izrietošā galveno pasākumu īstenošana šobrīd ir plānota 2 gadu periodam (2004. un 2005. gads). Šie galvenie pasākumi attiecas uz personāla pārvaldi (aprakstu ieviešana visiem amatiem; darbā pieņemšanas kārtības apraksta atjaunošana), izpildes rādītāju izmantošanu (kurai tika pieprasīta apspriešana starpiestāžu līmenī) un kvartāla izdevumu plāna sistemātisku izmantošanu. Tie visi bija iekļauti konsolidētajā rīcības plānā, ko 2004. gada 8. novembrī pieņēma ģenerālsekretārs.

| 9.5. | Visas iestādes 2004. gadā izmantoja NAP (“Nouvelle Application Paie”) – jaunu atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammu, ko izstrādāja un pārvalda Komisijas Maksājumu birojs. NAP programmās 2004. gadā atklājās dažādas tehniskas nepilnības, kas radīja jaunu risku, kura dēļ daudzos gadījumos kļūdaini tika aprēķināti vairāki darbinieku atalgojuma elementi. Acīmredzamākās kļūdas pirms maksājumu veikšanas tika manuāli labotas. Viens no minētajiem atalgojuma elementiem NAP programmās 2005. gada martā tika uzlabots, un 2004. gadā izmaksātās summas pārrēķinātas un – attiecīgos gadījumos – koriģētas. Korekciju iznākumā no visām iestādēm kopā tika atgūti aptuveni 1,9 miljoni EUR. Vēl viens īpaša riska avots bija manuāla datu ievade NAP programmā no datorsistēmām, kurās bija reģistrētas darbinieku īpašās tiesības, bet adekvāti kontroles mehānismi netika piemēroti. |
| --- | --- |

9.5.

Visas iestādes 2004. gadā izmantoja NAP (“Nouvelle Application Paie”) – jaunu atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammu, ko izstrādāja un pārvalda Komisijas Maksājumu birojs. NAP programmās 2004. gadā atklājās dažādas tehniskas nepilnības, kas radīja jaunu risku, kura dēļ daudzos gadījumos kļūdaini tika aprēķināti vairāki darbinieku atalgojuma elementi. Acīmredzamākās kļūdas pirms maksājumu veikšanas tika manuāli labotas. Viens no minētajiem atalgojuma elementiem NAP programmās 2005. gada martā tika uzlabots, un 2004. gadā izmaksātās summas pārrēķinātas un – attiecīgos gadījumos – koriģētas. Korekciju iznākumā no visām iestādēm kopā tika atgūti aptuveni 1,9 miljoni EUR. Vēl viens īpaša riska avots bija manuāla datu ievade NAP programmā no datorsistēmām, kurās bija reģistrētas darbinieku īpašās tiesības, bet adekvāti kontroles mehānismi netika piemēroti.

| 9.5. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Tā kā jaunās Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu un jaunas atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas (Nouvelle Application Paie – NAP) ieviešana notika gandrīz vienlaicīgi un patiešām radīja lielas grūtības, ir jāizprot to iemesli. It īpaši Civildienesta noteikumi radīja daudzas interpretācijas problēmas. Tikai tad, kad šīs grūtības bija atrisinātas (parasti administratīvo dienestu vadītāju līmenī), beidzot varēja pielāgot NAP sistēmu. Šīs procedūras izraisītā kavēšanās lielākoties ir iemesls, kāpēc notika minētā summu iekasēšana. Sākotnējās ar NAP saistītās tīri tehniskās nogurdinošās un ieilgušās problēmas, ar kurām nācās saskarties attiecīgajiem dienestiem, ātri identificēja un izlaboja. Kaut gan ar atalgojumu saistīto datu manuāla ievadīšana arī ir viens no riska faktoriem, šāda metode nav jauna un tāpēc tai nav nepieciešami īpaši kontroles pasākumi papildus jau esošajiem, lai gan NAP lietošana liek Parlamentam pastiprināt ar atalgojumu saistīto dokumentu pārbaudi pēc paveiktā. |
| --- | --- |

9.5.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Tā kā jaunās Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu un jaunas atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas (Nouvelle Application Paie – NAP) ieviešana notika gandrīz vienlaicīgi un patiešām radīja lielas grūtības, ir jāizprot to iemesli. It īpaši Civildienesta noteikumi radīja daudzas interpretācijas problēmas. Tikai tad, kad šīs grūtības bija atrisinātas (parasti administratīvo dienestu vadītāju līmenī), beidzot varēja pielāgot NAP sistēmu. Šīs procedūras izraisītā kavēšanās lielākoties ir iemesls, kāpēc notika minētā summu iekasēšana. Sākotnējās ar NAP saistītās tīri tehniskās nogurdinošās un ieilgušās problēmas, ar kurām nācās saskarties attiecīgajiem dienestiem, ātri identificēja un izlaboja. Kaut gan ar atalgojumu saistīto datu manuāla ievadīšana arī ir viens no riska faktoriem, šāda metode nav jauna un tāpēc tai nav nepieciešami īpaši kontroles pasākumi papildus jau esošajiem, lai gan NAP lietošana liek Parlamentam pastiprināt ar atalgojumu saistīto dokumentu pārbaudi pēc paveiktā.

| 9.5. | PADOMES ATBILDE
  Savukārt PĢS vēlas uzsvērt, ka tā faktiski pastiprināja kontroli, kad iepriekšējo algu izmaksas sistēmu aizstāja ar Jauno algas izmaksas sistēmu (NAP). PĢS pauž nožēlu par to, ka secinājums par kontroli varētu novērst lasītāja uzmanību no fakta, ka, fundamentāli grozot civildienesta noteikumus, ieviesa nepilnīgu datora lietojumprogrammu. |
| --- | --- |

9.5.

PADOMES ATBILDE

Savukārt PĢS vēlas uzsvērt, ka tā faktiski pastiprināja kontroli, kad iepriekšējo algu izmaksas sistēmu aizstāja ar Jauno algas izmaksas sistēmu (NAP). PĢS pauž nožēlu par to, ka secinājums par kontroli varētu novērst lasītāja uzmanību no fakta, ka, fundamentāli grozot civildienesta noteikumus, ieviesa nepilnīgu datora lietojumprogrammu.

| 9.5. | KOMISIJAS ATBILDE
  Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas (NAP) pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku; šāds risks ir raksturīgs jaunu datorprogrammu ieviešanai.
  Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs.
  Padome normatīvos grozījumus pieņēma tikai 2004. gada 22. martā, tādējādi atlika ļoti maz laika, lai detalizēti noteiktu pārvaldības kārtību un pielāgotu NAP. Tomēr Komisija 2004. gada maija algu sakarā spēja ieviest lielāko daļu reformas noteikto izmaiņu. Atsevišķus aspektus nebija iespējams pilnībā piemērot kopš reformas spēkā stāšanās dienas, jo nebija pilnībā noteikti vispārīgie izpildes noteikumi vai pārvaldības noteikumi. Ņemot vērā šos apstākļus, tika ieviesta pagaidu kārtība, lai ierobežotu ietekmi uz saņēmējiem. 2005. gada martā veiktās izmaiņas NAP datorprogrammā, kas radīja nepieciešamību veikt minēto izlīdzināšanu par 1,9 miljoniem euro, bija rezultāts, piemēram, darbībai, kuras kārtību noteica 2004. gada novembrī un kuru tādējādi nebija iespējams veikt agrāk.
  Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas darbības uzsākšana ir radījusi nepieciešamību pārvietot algu sistēmas datu kvalitātes kontroli uz piemaksu pārvaldības sistēmām, no kurienes dati tagad automātiski caur saskarni tiek pārsūtīti uz NAP datorprogrammu. 2003. gada laikā esošās kontroles metodes tika novērtētas un reorganizētas, lai vadības sistēmu līmenī nodrošinātu, ka, sākot no 2004. gada 1. janvāra, tiktu ievērots Finanšu regulā ietvertais operācijas uzsākšanas un iepriekšējas pārbaudes princips. |
| --- | --- |

9.5.

KOMISIJAS ATBILDE

Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas (NAP) pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku; šāds risks ir raksturīgs jaunu datorprogrammu ieviešanai.

Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs.

Padome normatīvos grozījumus pieņēma tikai 2004. gada 22. martā, tādējādi atlika ļoti maz laika, lai detalizēti noteiktu pārvaldības kārtību un pielāgotu NAP. Tomēr Komisija 2004. gada maija algu sakarā spēja ieviest lielāko daļu reformas noteikto izmaiņu. Atsevišķus aspektus nebija iespējams pilnībā piemērot kopš reformas spēkā stāšanās dienas, jo nebija pilnībā noteikti vispārīgie izpildes noteikumi vai pārvaldības noteikumi. Ņemot vērā šos apstākļus, tika ieviesta pagaidu kārtība, lai ierobežotu ietekmi uz saņēmējiem. 2005. gada martā veiktās izmaiņas NAP datorprogrammā, kas radīja nepieciešamību veikt minēto izlīdzināšanu par 1,9 miljoniem euro, bija rezultāts, piemēram, darbībai, kuras kārtību noteica 2004. gada novembrī un kuru tādējādi nebija iespējams veikt agrāk.

Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas darbības uzsākšana ir radījusi nepieciešamību pārvietot algu sistēmas datu kvalitātes kontroli uz piemaksu pārvaldības sistēmām, no kurienes dati tagad automātiski caur saskarni tiek pārsūtīti uz NAP datorprogrammu. 2003. gada laikā esošās kontroles metodes tika novērtētas un reorganizētas, lai vadības sistēmu līmenī nodrošinātu, ka, sākot no 2004. gada 1. janvāra, tiktu ievērots Finanšu regulā ietvertais operācijas uzsākšanas un iepriekšējas pārbaudes princips.

| 9.5. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Norādītās grūtības radās, uzsākot izmantot programmu NAP. Šī izmantošana tika sākta vienlaicīgi ar Civildienesta noteikumu reformu, apstākļos, kas nebūt nebija optimāli un kā rezultātā būtiski palielinājās apakšnodaļas “Atalgojums” darba slodze. Arī citām iestādēm tāpat kā Tiesai radās grūtības saistībā ar šīs programmas darbību. Par šīm grūtībām vairākkārt tika informēti Komisijas dienesti, kas pārvalda NAP, un tās tika apspriestas pastāvīgajās tikšanās reizēs ar šiem dienestiem. Daudzas no šīm grūtībām tagad principā ir atrisinātas.
  Attiecībā uz datu pārraidi ar NAP palīdzību jānorāda, ka Tiesā šo pārraidi veic apakšnodaļas “Atalgojums” personāls tieši, pamatojoties uz dažādiem administratīviem lēmumiem, ar ko ir piešķirtas attiecīgās tiesības, un ka šī nodaļa to sistemātiski kontrolē. Tādējādi iekodēšana netiek veikta, pamatojoties uz datiem, kas jau iekodēti personāla pārvaldības sistēmā Centurio. |
| --- | --- |

9.5.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Norādītās grūtības radās, uzsākot izmantot programmu NAP. Šī izmantošana tika sākta vienlaicīgi ar Civildienesta noteikumu reformu, apstākļos, kas nebūt nebija optimāli un kā rezultātā būtiski palielinājās apakšnodaļas “Atalgojums” darba slodze. Arī citām iestādēm tāpat kā Tiesai radās grūtības saistībā ar šīs programmas darbību. Par šīm grūtībām vairākkārt tika informēti Komisijas dienesti, kas pārvalda NAP, un tās tika apspriestas pastāvīgajās tikšanās reizēs ar šiem dienestiem. Daudzas no šīm grūtībām tagad principā ir atrisinātas.

Attiecībā uz datu pārraidi ar NAP palīdzību jānorāda, ka Tiesā šo pārraidi veic apakšnodaļas “Atalgojums” personāls tieši, pamatojoties uz dažādiem administratīviem lēmumiem, ar ko ir piešķirtas attiecīgās tiesības, un ka šī nodaļa to sistemātiski kontrolē. Tādējādi iekodēšana netiek veikta, pamatojoties uz datiem, kas jau iekodēti personāla pārvaldības sistēmā Centurio.

| 9.5. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  EESK datus NAP (Nouvelle Application Paie – jauna atalgojuma aprēķināšanas datorprogramma) neievada manuāli. Darbinieku datus personāla pārvaldes datorsistēmā iekodē viena persona un apstiprina cita persona. No šīs sistēmas apstiprinātos datus ar automatizētas procedūras palīdzību nosūta tieši uz NAP. Tātad atsevišķi maksājumi, kas nāk no NAP, tiek bez jebkādas manuālas iejaukšanās elektroniski ievietoti grāmatvedības informācijas sistēmā. Turklāt tāpat kā jebkurš cits maksājums, šie maksājumi tiek elektroniski nosūtīti uz banku pēc dubulta elektroniskā paraksta veikšanas un bez jebkādas pārkodēšanas. |
| --- | --- |

9.5.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

EESK datus NAP (Nouvelle Application Paie – jauna atalgojuma aprēķināšanas datorprogramma) neievada manuāli. Darbinieku datus personāla pārvaldes datorsistēmā iekodē viena persona un apstiprina cita persona. No šīs sistēmas apstiprinātos datus ar automatizētas procedūras palīdzību nosūta tieši uz NAP. Tātad atsevišķi maksājumi, kas nāk no NAP, tiek bez jebkādas manuālas iejaukšanās elektroniski ievietoti grāmatvedības informācijas sistēmā. Turklāt tāpat kā jebkurš cits maksājums, šie maksājumi tiek elektroniski nosūtīti uz banku pēc dubulta elektroniskā paraksta veikšanas un bez jebkādas pārkodēšanas.

| 9.6. | Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktajai maksimālajai summai, uzrādot apstiprinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. punkts). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Tiesu, Revīzijas palātu un ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 % līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja. Cita starpā grozītajos Civildienesta noteikumos ir paredzētas zemākas dienasnaudas likmes, taču divas iestādes saglabāja kārtību, kāda pastāvēja pirms 2004. gada maija, un dienasnaudas turpināja maksāt pēc izņēmuma likmēm (2). |
| --- | --- |

9.6.

Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktajai maksimālajai summai, uzrādot apstiprinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. punkts). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Tiesu, Revīzijas palātu un ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 % līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja. Cita starpā grozītajos Civildienesta noteikumos ir paredzētas zemākas dienasnaudas likmes, taču divas iestādes saglabāja kārtību, kāda pastāvēja pirms 2004. gada maija, un dienasnaudas turpināja maksāt pēc izņēmuma likmēm (2).

| 9.6. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Parlamenta darbs trijās darba vietās rada problēmas, it īpaši saistībā ar komandējumiem, un arī tāpēc Parlaments nespēja ieviest jaunos noteikumus līdz noteiktajam termiņam – 1. maijam. Lai gan 2005. gadā ieviestie jaunie noteikumi paredz fiksētas likmes izmaksu, Parlaments uzskata, ka jaunā sistēma taisnīgi līdzsvaro noteikumos izteiktās prasības un praktiskās vajadzības un ka tā atbilst juristu sniegtajam atzinumam, ko saņēma Parlaments. |
| --- | --- |

9.6.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Parlamenta darbs trijās darba vietās rada problēmas, it īpaši saistībā ar komandējumiem, un arī tāpēc Parlaments nespēja ieviest jaunos noteikumus līdz noteiktajam termiņam – 1. maijam. Lai gan 2005. gadā ieviestie jaunie noteikumi paredz fiksētas likmes izmaksu, Parlaments uzskata, ka jaunā sistēma taisnīgi līdzsvaro noteikumos izteiktās prasības un praktiskās vajadzības un ka tā atbilst juristu sniegtajam atzinumam, ko saņēma Parlaments.

| 9.6. | PADOMES ATBILDE
  PĢS ar pārējām iestādēm izskatīs iespēju mainīt iekšējos noteikumus par izmitināšanas izdevumu atlīdzināšanu bez pavaddokumentu uzrādīšanas. |
| --- | --- |

9.6.

PADOMES ATBILDE

PĢS ar pārējām iestādēm izskatīs iespēju mainīt iekšējos noteikumus par izmitināšanas izdevumu atlīdzināšanu bez pavaddokumentu uzrādīšanas.

| 9.6. | KOMISIJAS ATBILDE
  Maksājums ar vienoti noteiktu likmi nevis mainīgs maksājums, pamatojoties uz attaisnojošiem dokumentiem, ir uzskatīts par veidu, kā piemērot tiesību normu, administratīvās rīcības brīvības ietvaros ņemot vērā izmaksu/efektivitātes attiecību. Tomēr Komisija pētīs, vai šāds noteikums ir tiesiski pamatots. |
| --- | --- |

9.6.

KOMISIJAS ATBILDE

Maksājums ar vienoti noteiktu likmi nevis mainīgs maksājums, pamatojoties uz attaisnojošiem dokumentiem, ir uzskatīts par veidu, kā piemērot tiesību normu, administratīvās rīcības brīvības ietvaros ņemot vērā izmaksu/efektivitātes attiecību. Tomēr Komisija pētīs, vai šāds noteikums ir tiesiski pamatots.

| 9.6. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  EESK “Komandējumu rokasgrāmata” ir lielā mērā balstīta uz Komisijas rokasgrāmatu. 4.2 punkts ir identisks abās rokasgrāmatās. Lai starp iestādēm saglabātu saskaņotus nosacījumus, EESK plāno turpināt piemērot Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. panta 1. punktu tāpat, kā to dara Komisija. |
| --- | --- |

9.6.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

EESK “Komandējumu rokasgrāmata” ir lielā mērā balstīta uz Komisijas rokasgrāmatu. 4.2 punkts ir identisks abās rokasgrāmatās. Lai starp iestādēm saglabātu saskaņotus nosacījumus, EESK plāno turpināt piemērot Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. panta 1. punktu tāpat, kā to dara Komisija.

| 9.7. | Nepilnības tika atklātas kontroles sistēmās, kas attiecas uz atalgojuma daļas pārskaitīšanai, piemērojot korekcijas koeficientu. Vairākos gadījumos pārskaitīšana tika atļauta, lai gan ierēdnis nesniedza pierādījumus par šādām tiesībām (3). Dažās iestādēs tika atklāti daudzi šādi gadījumi (4). |
| --- | --- |

9.7.

Nepilnības tika atklātas kontroles sistēmās, kas attiecas uz atalgojuma daļas pārskaitīšanai, piemērojot korekcijas koeficientu. Vairākos gadījumos pārskaitīšana tika atļauta, lai gan ierēdnis nesniedza pierādījumus par šādām tiesībām (3). Dažās iestādēs tika atklāti daudzi šādi gadījumi (4).

| 9.7.-9.8. | KOMISIJAS ATBILDE
  Minētās kļūdas tika atklātas citās iestādēs, nevis Komisijā. |
| --- | --- |

9.7.-9.8.

KOMISIJAS ATBILDE

Minētās kļūdas tika atklātas citās iestādēs, nevis Komisijā.

| 9.7. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Šis punkts attiecas uz gadījumiem, kad saistībā ar izmaiņām, kas notikušas ar ierēdņa ģimenes stāvokli saistītajās tiesībās, nekavējoties nav veiktas izmaiņas tiesībās saņemt daļu no atalgojuma. Tomēr jānorāda, ka Tiesas administrācija periodiski veic pārbaudes un attiecīgā gadījumā arī korekcijas, piedzenot nepamatoti izmaksātās summas. |
| --- | --- |

9.7.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Šis punkts attiecas uz gadījumiem, kad saistībā ar izmaiņām, kas notikušas ar ierēdņa ģimenes stāvokli saistītajās tiesībās, nekavējoties nav veiktas izmaiņas tiesībās saņemt daļu no atalgojuma. Tomēr jānorāda, ka Tiesas administrācija periodiski veic pārbaudes un attiecīgā gadījumā arī korekcijas, piedzenot nepamatoti izmaksātās summas.

| 9.7. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Pārskaitījumu attaisnojošu dokumentu analīze par daļu no atalgojuma ar vērtēšanas koeficientu ir daļa no šobrīd notiekošas sistemātiskas pēckontroles. Jebkuri nepieciešamie labojumi ir tikuši piemēroti saskaņā ar jaunajiem civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

9.7.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Pārskaitījumu attaisnojošu dokumentu analīze par daļu no atalgojuma ar vērtēšanas koeficientu ir daļa no šobrīd notiekošas sistemātiskas pēckontroles. Jebkuri nepieciešamie labojumi ir tikuši piemēroti saskaņā ar jaunajiem civildienesta noteikumiem.

| 9.8. | Revīzijā tika konstatēts, ka dažās iestādēs nepastāvēja kontroles procedūras, ko piemērot pensiju maksājumiem. Pensijas, ko maksā pensijā aizgājušiem ierēdņiem, kuri dzīvo noteiktās dalībvalstīs, palielina atbilstīgi korekcijas koeficientam. Taču pēdējos gados nav pārbaudīts, vai bijušie ierēdņi tiešām dzīvo deklarētajās dzīvesvietās (5). |
| --- | --- |

9.8.

Revīzijā tika konstatēts, ka dažās iestādēs nepastāvēja kontroles procedūras, ko piemērot pensiju maksājumiem. Pensijas, ko maksā pensijā aizgājušiem ierēdņiem, kuri dzīvo noteiktās dalībvalstīs, palielina atbilstīgi korekcijas koeficientam. Taču pēdējos gados nav pārbaudīts, vai bijušie ierēdņi tiešām dzīvo deklarētajās dzīvesvietās (5).

| 9.8. | PADOMES ATBILDE
  Pamatojoties uz apdraudējuma novērtējumu, 2005. gada martā PĢS ir veicis aptauju par pensiju maksājumiem Apvienotās Karalistes pastāvīgajiem iedzīvotājiem, un pēc tās administrācija ir veikusi labojumus, par ko savukārt ir notikušas divas tiesas prāvas. |
| --- | --- |

9.8.

PADOMES ATBILDE

Pamatojoties uz apdraudējuma novērtējumu, 2005. gada martā PĢS ir veicis aptauju par pensiju maksājumiem Apvienotās Karalistes pastāvīgajiem iedzīvotājiem, un pēc tās administrācija ir veikusi labojumus, par ko savukārt ir notikušas divas tiesas prāvas.

| 9.8. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Pēc 2002. gada bija nolemts, ka pensionāru dzīvesvietas kontrole būtu jāveic ik pēc diviem gadiem. Minētā kontrole bija plānota 2004. gada beigās, bet tā tika atlikta sakarā ar lielo darba apjomu, kas radās “reformas” dēļ (jauni aprēķini, jauni pārskaitījumi utt.). Šajā laikā EESK saglabāja ciešu kontaktu ar tās pensionētajiem darbiniekiem, sūtot viņiem jaunumus – informatīvas vēstules, sekojot to piegādei, kā arī nepieciešamības gadījumā ar individuālu saraksti. Pilna oficiāla kontrole norisināsies laika posmā starp 2005. gada jūliju un oktobri. 2005. gada 31. augustā vairāk nekā 80 % pensionāru bija pārbaudīti. |
| --- | --- |

9.8.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Pēc 2002. gada bija nolemts, ka pensionāru dzīvesvietas kontrole būtu jāveic ik pēc diviem gadiem. Minētā kontrole bija plānota 2004. gada beigās, bet tā tika atlikta sakarā ar lielo darba apjomu, kas radās “reformas” dēļ (jauni aprēķini, jauni pārskaitījumi utt.). Šajā laikā EESK saglabāja ciešu kontaktu ar tās pensionētajiem darbiniekiem, sūtot viņiem jaunumus – informatīvas vēstules, sekojot to piegādei, kā arī nepieciešamības gadījumā ar individuālu saraksti. Pilna oficiāla kontrole norisināsies laika posmā starp 2005. gada jūliju un oktobri. 2005. gada 31. augustā vairāk nekā 80 % pensionāru bija pārbaudīti.

| 9.9. | Izņemot Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tika atklātas dažas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro iepirkumiem. |
| --- | --- |

9.9.

Izņemot Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tika atklātas dažas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro iepirkumiem.

| 9.9. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Parlaments pieņem zināšanai Revīzijas palātas izteikto piezīmi un arī turpmāk veltīs pūles procedūru uzlabošanai. |
| --- | --- |

9.9.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Parlaments pieņem zināšanai Revīzijas palātas izteikto piezīmi un arī turpmāk veltīs pūles procedūru uzlabošanai.

| 9.9. | PADOMES ATBILDE
  PĢS uzskata, ka nav pamatojuma Palātas apgalvojumam, ka attiecībā uz iepirkumu ir konstatēti daži trūkumi Padomes uzraudzības un kontroles sistēmā. PĢS ir izveidojis iekšēju struktūrvienību, kuras galvenā sastāvdaļa ir ģenerāldirektorāts A IV/iepirkumu koordinācijas vienība un kura nodrošina, ka konkursa procedūras īsteno, stingri ievērojot noteikumus un tiecoties panākt rentablāko risinājumu.
  Veicot gada revīziju, Palāta nāca klajā ar tādu piebildi par iepirkuma lietu, kas attiecas uz finanšu regulas interpretāciju, bet nekādi neattiecas uz iekšējās kontroles sistēmas kvalitāti. |
| --- | --- |

9.9.

PADOMES ATBILDE

PĢS uzskata, ka nav pamatojuma Palātas apgalvojumam, ka attiecībā uz iepirkumu ir konstatēti daži trūkumi Padomes uzraudzības un kontroles sistēmā. PĢS ir izveidojis iekšēju struktūrvienību, kuras galvenā sastāvdaļa ir ģenerāldirektorāts A IV/iepirkumu koordinācijas vienība un kura nodrošina, ka konkursa procedūras īsteno, stingri ievērojot noteikumus un tiecoties panākt rentablāko risinājumu.

Veicot gada revīziju, Palāta nāca klajā ar tādu piebildi par iepirkuma lietu, kas attiecas uz finanšu regulas interpretāciju, bet nekādi neattiecas uz iekšējās kontroles sistēmas kvalitāti.

| 9.9. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisijā visi attiecīgie dienesti ir veikuši pasākumus, lai labotu situāciju:






  — | tiks pārskatīti ikgadējie norādījumi delegācijām, lai visas delegācijas varētu sniegt centrālajiem dienestiem pietiekamu iepriekšēju informāciju; |
| --- | --- | --- |

9.9.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisijā visi attiecīgie dienesti ir veikuši pasākumus, lai labotu situāciju:

—

tiks pārskatīti ikgadējie norādījumi delegācijām, lai visas delegācijas varētu sniegt centrālajiem dienestiem pietiekamu iepriekšēju informāciju;

| — | ir ieviestas divas papildu kontroles – iepriekšēja un ex-post, lai papildinātu kontroles sistēmu informātikas iepirkuma procesā; |
| --- | --- |

—

ir ieviestas divas papildu kontroles – iepriekšēja un ex-post, lai papildinātu kontroles sistēmu informātikas iepirkuma procesā;

| — | 2005. gadā tika veikti pasākumi attiecībā uz biroja aprīkojuma iepirkumiem, lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 126. pantam, tika veikta konkursa uzaicinājumu plānošana 2005.-2006. gadam un ex-post pārbaudes tika īstenotas visa gada garumā. |
| --- | --- |

—

2005. gadā tika veikti pasākumi attiecībā uz biroja aprīkojuma iepirkumiem, lai nodrošinātu atbilstību Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 126. pantam, tika veikta konkursa uzaicinājumu plānošana 2005.-2006. gadam un ex-post pārbaudes tika īstenotas visa gada garumā.

| 9.9. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Tiesas administrācija centīsies vēl vairāk pastiprināt kontroli jautājumos, kas ir saistīti ar iepirkumiem, un veicināt šajā jomā strādājošo izglītošanu. |
| --- | --- |

9.9.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Tiesas administrācija centīsies vēl vairāk pastiprināt kontroli jautājumos, kas ir saistīti ar iepirkumiem, un veicināt šajā jomā strādājošo izglītošanu.

| 9.9. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Viens no galvenajiem iemesliem attiecībā uz nepilnībām publisko iepirkumu plānošanā un līgumu operatīvajā pārvaldē bija pārāk lielā atbildības par iepirkumiem un līgumu pārvaldes decentarlizācija, sadalot to starp dažādiem dienestiem, kam nav pietiekamu speciālo zināšanu šajā jomā. 2004. gada sākumā tika ierosināts izveidot jaunu vienību, kas būtu atbildīga par finanšu un līgumu aktivitāšu organizēšanu visos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas Kopīgajos dienestos, kas veic lielāko daļu publisko iepirkumu EESK vajadzībām. Formāli vienību izveidoja 2004. gada 1. novembrī, bet pēc darbinieku pieņemšanas 2005. gada februārī tā kļuva pilnībā darboties spējīga. Vienībā ir divi pilnīgi jauni amati, kas Kopīgajos dienestos iesaistīti tieši iepirkuma procedūrās un līgumu pārvaldē. Tāpat ir jāatzīmē, ka 2004. gada laikā abu Komiteju paplašināšana un telpu maiņa ievērojami ietekmēja ar iepirkumu saistītajās darbībās konstatētās nepilnības dažādos dienestos. |
| --- | --- |

9.9.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Viens no galvenajiem iemesliem attiecībā uz nepilnībām publisko iepirkumu plānošanā un līgumu operatīvajā pārvaldē bija pārāk lielā atbildības par iepirkumiem un līgumu pārvaldes decentarlizācija, sadalot to starp dažādiem dienestiem, kam nav pietiekamu speciālo zināšanu šajā jomā. 2004. gada sākumā tika ierosināts izveidot jaunu vienību, kas būtu atbildīga par finanšu un līgumu aktivitāšu organizēšanu visos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas Kopīgajos dienestos, kas veic lielāko daļu publisko iepirkumu EESK vajadzībām. Formāli vienību izveidoja 2004. gada 1. novembrī, bet pēc darbinieku pieņemšanas 2005. gada februārī tā kļuva pilnībā darboties spējīga. Vienībā ir divi pilnīgi jauni amati, kas Kopīgajos dienestos iesaistīti tieši iepirkuma procedūrās un līgumu pārvaldē. Tāpat ir jāatzīmē, ka 2004. gada laikā abu Komiteju paplašināšana un telpu maiņa ievērojami ietekmēja ar iepirkumu saistītajās darbībās konstatētās nepilnības dažādos dienestos.

Apsvērumi par darījumiem

| 9.10. | Palāta revidēja: darbinieku atalgojumu; algu daļas pārskaitījumus atbilstīgi korekcijas koeficientam uz banku kontiem dalībvalstīs, kas nav tās dalībvalstis, kurās attiecīgie darbinieki strādā; pieņemšanu darbā; iestāžu locekļu piemaksas; izdevumus par iepirkumu līgumiem. |
| --- | --- |

9.10.

Palāta revidēja: darbinieku atalgojumu; algu daļas pārskaitījumus atbilstīgi korekcijas koeficientam uz banku kontiem dalībvalstīs, kas nav tās dalībvalstis, kurās attiecīgie darbinieki strādā; pieņemšanu darbā; iestāžu locekļu piemaksas; izdevumus par iepirkumu līgumiem.

| 9.11. | Tika atklāti vairāki gadījumi, kad nepamatots darbinieku atalgojums izraisīja ilgstošas finansiālas sekas: |
| --- | --- |

9.11.

Tika atklāti vairāki gadījumi, kad nepamatots darbinieku atalgojums izraisīja ilgstošas finansiālas sekas:

| 9.11.-9.12. | KOMISIJAS ATBILDE
  Skat. atbildi uz 9.7. un 9.8. punktu. |
| --- | --- |

9.11.-9.12.

KOMISIJAS ATBILDE

Skat. atbildi uz 9.7. un 9.8. punktu.

| 9.11. | |
| --- | --- |

9.11.

| a) | darbinieku iedalīšana kategorijās neatbilstoši Civildienesta noteikumiem vai pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai (6); īpaši pielikumi pie algas nodaļu vadītājiem, kuri nav atbildīgi par darbinieku vadību (4); |
| --- | --- |

a)

darbinieku iedalīšana kategorijās neatbilstoši Civildienesta noteikumiem vai pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai (6); īpaši pielikumi pie algas nodaļu vadītājiem, kuri nav atbildīgi par darbinieku vadību (4);

| a) | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Saistībā ar darbinieku iedalīšanu kategorijās Revīzijas palātas novērojumi vērsti uz nolaidību jaunu kategoriju piešķiršanā pagaidu darbiniekiem saskaņā ar jauno Civildienesta noteikumu pārejas noteikumiem. Šī kļūda ir izlabota. Turklāt pēckontrole parādīja, ka tas ir atsevišķs gadījums.
  Attiecībā uz nodaļu vadītāju iecelšanu Civildienesta noteikumos nav noteikts minimālais darbinieku skaits, kas jāvada nodaļas vadītājam. EESK, kas ir maza iestāde, lai palielinātu individuālo motivāciju un kopējo efektivitāti, pastāv šādi pārvaldes principi – nodaļu vadītāji ir pilnībā atbildīgi un viņiem ir jāatskaitās par sava sektora darba organizāciju un attīstību, kā arī par cilvēkresursu pārvaldību. EESK lēmumā Nr. 442/04 A ir noteikts – lai darbinieku varētu iecelt par nodaļas vadītāju, viņam ir jābūt:






  — | būtiskiem pienākumiem EESK politikas noteikšanā, attīstīšanā un īstenošanā vai jābūt būtiskiem pienākumiem nozīmīgās jomās, vai |
| --- | --- | --- |

a)

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Saistībā ar darbinieku iedalīšanu kategorijās Revīzijas palātas novērojumi vērsti uz nolaidību jaunu kategoriju piešķiršanā pagaidu darbiniekiem saskaņā ar jauno Civildienesta noteikumu pārejas noteikumiem. Šī kļūda ir izlabota. Turklāt pēckontrole parādīja, ka tas ir atsevišķs gadījums.

Attiecībā uz nodaļu vadītāju iecelšanu Civildienesta noteikumos nav noteikts minimālais darbinieku skaits, kas jāvada nodaļas vadītājam. EESK, kas ir maza iestāde, lai palielinātu individuālo motivāciju un kopējo efektivitāti, pastāv šādi pārvaldes principi – nodaļu vadītāji ir pilnībā atbildīgi un viņiem ir jāatskaitās par sava sektora darba organizāciju un attīstību, kā arī par cilvēkresursu pārvaldību. EESK lēmumā Nr. 442/04 A ir noteikts – lai darbinieku varētu iecelt par nodaļas vadītāju, viņam ir jābūt:

—

būtiskiem pienākumiem EESK politikas noteikšanā, attīstīšanā un īstenošanā vai jābūt būtiskiem pienākumiem nozīmīgās jomās, vai

| — | būtiskiem pienākumiem personāla vai finanšu pārvaldes jomā vai jāveic kredītrīkotāja pienākumi Finanšu regulas izpratnē nozīmīgās jomās vai ar lielām summām, vai |
| --- | --- |

—

būtiskiem pienākumiem personāla vai finanšu pārvaldes jomā vai jāveic kredītrīkotāja pienākumi Finanšu regulas izpratnē nozīmīgās jomās vai ar lielām summām, vai

| — | vadītājiem pārvaldes vienībā, kas sastāv no vismaz 9 ierēdņiem. |
| --- | --- |

—

vadītājiem pārvaldes vienībā, kas sastāv no vismaz 9 ierēdņiem.

Tādējādi Iekšējās revīzijas nodaļas un Juridiskās nodaļas vadītāji tika nozīmēti par vadītājiem, pilnībā ievērojot iepriekš minētā lēmuma nosacījumus, kā arī ņemot vērā viņu pienākumu apjomu un būtību.

| b) | algu daļas pārskaitīšana, piemērojot korekcijas koeficientu, lai gan pārskaitītā summa vai tās daļa nav pamatota (7). |
| --- | --- |

b)

algu daļas pārskaitīšana, piemērojot korekcijas koeficientu, lai gan pārskaitītā summa vai tās daļa nav pamatota (7).

| b) | PADOMES ATBILDE
  Revīzijas palāta nāk klajā ar tādu pašu novērojumu, kāds izklāstīts 9.7. punktā. Turklāt, tā kā PĢS katru gadu sistemātiski lūdz jaunus pavaddokumentus, nav pareizi secināt, ka retajiem Palātas konstatētajiem gadījumiem būtu ilglaicīga finansiāla ietekme uz personāla atalgojumu. |
| --- | --- |

b)

PADOMES ATBILDE

Revīzijas palāta nāk klajā ar tādu pašu novērojumu, kāds izklāstīts 9.7. punktā. Turklāt, tā kā PĢS katru gadu sistemātiski lūdz jaunus pavaddokumentus, nav pareizi secināt, ka retajiem Palātas konstatētajiem gadījumiem būtu ilglaicīga finansiāla ietekme uz personāla atalgojumu.

| | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Skat. 9.7. punktā sniegto atbildi. |
| --- | --- |

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Skat. 9.7. punktā sniegto atbildi.

| | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.7. punktu. |
| --- | --- |

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.7. punktu.

| 9.12. | Atklāto kļūdu specifika un veids apstiprināja iepriekš minētās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā un norādīja uz to, kādi uzlabojumi vajadzīgi. |
| --- | --- |

9.12.

Atklāto kļūdu specifika un veids apstiprināja iepriekš minētās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā un norādīja uz to, kādi uzlabojumi vajadzīgi.

Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskati un deklarācijas

| 9.13. | Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskati un deklarācijas 2004. gadā uzlabojās. Daži kredītrīkotāji minētajos dokumentos iekļāva atrunas, un lielākā daļa norādīja uz nepilnībām pārraudzības un kontroles sistēmās. Palāta nevarēja ņemt vērā dažu iestāžu kredītrīkotāju pārskatus, jo tie līdz Palātas veiktās revīzijas slēgšanai vēl nebija pabeigti (8). |
| --- | --- |

9.13.

Deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskati un deklarācijas 2004. gadā uzlabojās. Daži kredītrīkotāji minētajos dokumentos iekļāva atrunas, un lielākā daļa norādīja uz nepilnībām pārraudzības un kontroles sistēmās. Palāta nevarēja ņemt vērā dažu iestāžu kredītrīkotāju pārskatus, jo tie līdz Palātas veiktās revīzijas slēgšanai vēl nebija pabeigti (8).

| 9.13. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija pieņem zināšanai Palātas novērtējumu attiecībā uz uzlabojumiem, kādi veikti tās dienestu 2004. gada darbības pārskatos, kas visi iesniegti savlaicīgi.
  Komisijas dienestu gada darbības pārskatos tika iekļautas dažas atrunas un apsvērumi saistībā ar vispārējiem administratīvajiem izdevumiem. Komisija uzskata, ka pārraudzības sistēmu un kontroles līmenī konstatētie trūkumi būtiski neietekmē attiecīgo darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

9.13.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija pieņem zināšanai Palātas novērtējumu attiecībā uz uzlabojumiem, kādi veikti tās dienestu 2004. gada darbības pārskatos, kas visi iesniegti savlaicīgi.

Komisijas dienestu gada darbības pārskatos tika iekļautas dažas atrunas un apsvērumi saistībā ar vispārējiem administratīvajiem izdevumiem. Komisija uzskata, ka pārraudzības sistēmu un kontroles līmenī konstatētie trūkumi būtiski neietekmē attiecīgo darījumu likumību un pareizību.

| 9.13. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Attiecībā uz gada darbības pārskatu jānorāda, ka termiņš – 15. jūnijs – kas Finanšu regulas 60. panta 7. punktā paredzēts, lai budžeta iestādei nodotu gada darbības pārskatu kopsavilkumu, ir saistošs tikai Komisijai. Tiesas deleģētā kredītrīkotāja sagatavotais gada darbības pārskats 2005. gada 21. jūnijā tika nodots iestādei, kurā viņš strādā. Turpmāk, ja Revīzijas palāta izteiks vēlēšanos gada pārskatu saņemt konkrētā dienā, Tiesa centīsies izpildīt šo vēlēšanos. |
| --- | --- |

9.13.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Attiecībā uz gada darbības pārskatu jānorāda, ka termiņš – 15. jūnijs – kas Finanšu regulas 60. panta 7. punktā paredzēts, lai budžeta iestādei nodotu gada darbības pārskatu kopsavilkumu, ir saistošs tikai Komisijai. Tiesas deleģētā kredītrīkotāja sagatavotais gada darbības pārskats 2005. gada 21. jūnijā tika nodots iestādei, kurā viņš strādā. Turpmāk, ja Revīzijas palāta izteiks vēlēšanos gada pārskatu saņemt konkrētā dienā, Tiesa centīsies izpildīt šo vēlēšanos.

Konkrēti apsvērumi

| 9.14. | Šajā iedaļā ir aprakstīti konkrēti apsvērumi par katru iestādi. |
| --- | --- |

9.14.

Šajā iedaļā ir aprakstīti konkrēti apsvērumi par katru iestādi.

Parlaments

| 9.15. | Uz Parlamentu attiecas 9.6. un 9.9. punkts. Vairākos gadījumos pienācīgi nedarbojās kārtība, kādā tiek apstiprināti izdevumi par iepirkumiem. Vienā no šādiem gadījumiem izmaksātā summa par 0,7 miljoniem EUR pārsniedza pareizo summu. |
| --- | --- |

9.15.

Uz Parlamentu attiecas 9.6. un 9.9. punkts. Vairākos gadījumos pienācīgi nedarbojās kārtība, kādā tiek apstiprināti izdevumi par iepirkumiem. Vienā no šādiem gadījumiem izmaksātā summa par 0,7 miljoniem EUR pārsniedza pareizo summu.

| 9.15. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Lūdzu, skatīt atbildes, kas iepriekš sniegtas saistībā ar 9.6. un 9.9. punktu. Minēto summu veido ar PVN apliekamās summas samazinājums par D4-D5 ēkas ilgtermiņa īres līgumu, kuru piešķīra Beļģijas attiecīgās varasiestādes pēc ilgām sarunām, kas noslēdzās ļoti vēlu. Patiešām, no politiskā viedokļa vienošanās par summu, ko apliek ar nodokli, tika panākta neilgi pirms līguma parakstīšanas. Bija jāgaida kompetentās nodokļu iestādes paziņojums dažas dienas pēc maksājuma, kas bija jāveic saskaņā ar parakstīto līgumu, lai attiecīgā firma varētu sagatavot kredīta avizo un jaunu rēķinu. Tādējādi EUR 701 537,76 uzskatīja par avansu saskaņā ar noteikumiem līgumā, kas parakstīts ar firmu. |
| --- | --- |

9.15.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Lūdzu, skatīt atbildes, kas iepriekš sniegtas saistībā ar 9.6. un 9.9. punktu. Minēto summu veido ar PVN apliekamās summas samazinājums par D4-D5 ēkas ilgtermiņa īres līgumu, kuru piešķīra Beļģijas attiecīgās varasiestādes pēc ilgām sarunām, kas noslēdzās ļoti vēlu. Patiešām, no politiskā viedokļa vienošanās par summu, ko apliek ar nodokli, tika panākta neilgi pirms līguma parakstīšanas. Bija jāgaida kompetentās nodokļu iestādes paziņojums dažas dienas pēc maksājuma, kas bija jāveic saskaņā ar parakstīto līgumu, lai attiecīgā firma varētu sagatavot kredīta avizo un jaunu rēķinu. Tādējādi EUR 701 537,76 uzskatīja par avansu saskaņā ar noteikumiem līgumā, kas parakstīts ar firmu.

| 9.16. | Tāpat kā agrāk (sk. 2002. gada pārskata 9.21. un 9.22. punktu) tika novērotas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro Parlamenta deputātu piemaksām. Izmantotās procedūras nenodrošināja to, ka ienākumi, ko bijušie deputāti guva no noteiktām darbībām (atalgoti amati starptautiskās organizācijās; darbs valdībā vai pašvaldībās), tiktu atskaitīti no pagaidu piemaksas par aiziešanu no amata. |
| --- | --- |

9.16.

Tāpat kā agrāk (sk. 2002. gada pārskata 9.21. un 9.22. punktu) tika novērotas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro Parlamenta deputātu piemaksām. Izmantotās procedūras nenodrošināja to, ka ienākumi, ko bijušie deputāti guva no noteiktām darbībām (atalgoti amati starptautiskās organizācijās; darbs valdībā vai pašvaldībās), tiktu atskaitīti no pagaidu piemaksas par aiziešanu no amata.

| 9.16. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Attiecībā uz sekretariāta piemaksām 2004. gadā tika pieņemti jauni grozījumi Noteikumos par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām, un grozījumu mērķis ir pastiprināt sekretariāta piemaksas kontroli, it īpaši saistībā ar līgumiem par pakalpojumu sniegšanu. 2005. gada jūlijā Kvestoru kolēģija apstiprināja šo grozījumu īstenošanas noteikumus, un tagad pārvaldes dienests varēs tos piemērot. Parlaments apzinās, ka saistībā ar pilnvaru beigu pabalstu vēl arvien ir zināms risks. Lai to vēl vairāk samazinātu, tiek piemēroti attiecīgi noteikumi un ir paredzēts izstrādāt arī jaunus. |
| --- | --- |

9.16.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Attiecībā uz sekretariāta piemaksām 2004. gadā tika pieņemti jauni grozījumi Noteikumos par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām, un grozījumu mērķis ir pastiprināt sekretariāta piemaksas kontroli, it īpaši saistībā ar līgumiem par pakalpojumu sniegšanu. 2005. gada jūlijā Kvestoru kolēģija apstiprināja šo grozījumu īstenošanas noteikumus, un tagad pārvaldes dienests varēs tos piemērot. Parlaments apzinās, ka saistībā ar pilnvaru beigu pabalstu vēl arvien ir zināms risks. Lai to vēl vairāk samazinātu, tiek piemēroti attiecīgi noteikumi un ir paredzēts izstrādāt arī jaunus.

Padome

| 9.17. | Uz Padomi attiecas 9.4., 9.6., 9.7., 9.8., 9.9. un 9.11. punkts. Padome neieviesa obligātos Iekšējās kontroles standartus (Finanšu regulas 60. panta 4. punkts) un nesagatavoja amata aprakstus, kuros būtu definēti grāmatveža un avansu pārziņa uzdevumi, tiesības un pienākumi (Īstenošanas kārtības 44. pants). |
| --- | --- |

9.17.

Uz Padomi attiecas 9.4., 9.6., 9.7., 9.8., 9.9. un 9.11. punkts. Padome neieviesa obligātos Iekšējās kontroles standartus (Finanšu regulas 60. panta 4. punkts) un nesagatavoja amata aprakstus, kuros būtu definēti grāmatveža un avansu pārziņa uzdevumi, tiesības un pienākumi (Īstenošanas kārtības 44. pants).

| 9.17. | PADOMES ATBILDE
  PĢS piebildes 9.4., 9.6., 9.8., 9.9. un 9.11. punktam jau ir izklāstītas. Turklāt būtu jāatzīmē, ka Padome nesen ir izstrādājusi gan hartu, kurā aprakstīti grāmatveža uzdevumi, tiesības un pienākumi, gan rokasgrāmatu par avansa kontiem. |
| --- | --- |

9.17.

PADOMES ATBILDE

PĢS piebildes 9.4., 9.6., 9.8., 9.9. un 9.11. punktam jau ir izklāstītas. Turklāt būtu jāatzīmē, ka Padome nesen ir izstrādājusi gan hartu, kurā aprakstīti grāmatveža uzdevumi, tiesības un pienākumi, gan rokasgrāmatu par avansa kontiem.

| 9.18. | Samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu. Kārtējie atvaļinājumi, kas kā kompensācija par virsstundām piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra un vēl nav izmantoti, 2004. gada beigās kopā veidoja aptuveni 11 800 dienas. Par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem A un B kategorijas ierēdņiem, kuri gāja pensijā konkrētajā mēnesī, 2004. gada septembrī tika samaksāti kopā apmēram EUR 95 000. |
| --- | --- |

9.18.

Samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu. Kārtējie atvaļinājumi, kas kā kompensācija par virsstundām piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra un vēl nav izmantoti, 2004. gada beigās kopā veidoja aptuveni 11 800 dienas. Par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem A un B kategorijas ierēdņiem, kuri gāja pensijā konkrētajā mēnesī, 2004. gada septembrī tika samaksāti kopā apmēram EUR 95 000.

| 9.18. | PADOMES ATBILDE
  PĢS paredz pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas personāla uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra; šā procesa jaunākais posms ir izklāstīts 2005. gada 17. maijā izdotajā informatīvajā paziņojumā Nr. 80/05. Kopš 2005. gada sākuma attiecīgie uzkrājumi ir samazinājušies par 2 500 dienām; 2005. gada 7. septembrī bija 9 317,5 uzkrātu dienu. |
| --- | --- |

9.18.

PADOMES ATBILDE

PĢS paredz pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas personāla uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra; šā procesa jaunākais posms ir izklāstīts 2005. gada 17. maijā izdotajā informatīvajā paziņojumā Nr. 80/05. Kopš 2005. gada sākuma attiecīgie uzkrājumi ir samazinājušies par 2 500 dienām; 2005. gada 7. septembrī bija 9 317,5 uzkrātu dienu.

Komisija (9)

| 9.19. | Uz Komisiju attiecas 9.9. punkts. Tāpat Palāta atklāja arī dažas nepilnības dažu pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā Publikāciju birojā, kur tika konstatēts, ka papīra daudzums, kas bija reģistrēts krājumu uzskaitē, neatbilda faktiskajam papīra daudzumam noliktavā, ka bija saņemta maksa par nepiegādātām publikācijām un ka netika prasīta cenu pārskatīšana, kas paredzēta līgumos gadījumiem, kad krītas papīra vai izejmateriālu tirgus cenas. |
| --- | --- |

9.19.

Uz Komisiju attiecas 9.9. punkts. Tāpat Palāta atklāja arī dažas nepilnības dažu pārraudzības un kontroles sistēmu darbībā Publikāciju birojā, kur tika konstatēts, ka papīra daudzums, kas bija reģistrēts krājumu uzskaitē, neatbilda faktiskajam papīra daudzumam noliktavā, ka bija saņemta maksa par nepiegādātām publikācijām un ka netika prasīta cenu pārskatīšana, kas paredzēta līgumos gadījumiem, kad krītas papīra vai izejmateriālu tirgus cenas.

| 9.19. | KOMISIJAS ATBILDE
  Publikāciju birojs piekrīt Palātas atsauksmei par acīmredzamajām atšķirībām starp daudzumiem, kas reģistrēti krājumu uzskaites sistēmā un faktiskajiem daudzumiem divās dažādās vietās. Šo atšķirību iemesls ir kļūdains ieraksts krājumu uzskaites sistēmā. Šobrīd tiek izstrādāta jauna programma krājumu uzskaitei, kas šobrīd lielākoties ir pārvietoti atpakaļ uz biroja galvenajām telpām. |
| --- | --- |

9.19.

KOMISIJAS ATBILDE

Publikāciju birojs piekrīt Palātas atsauksmei par acīmredzamajām atšķirībām starp daudzumiem, kas reģistrēti krājumu uzskaites sistēmā un faktiskajiem daudzumiem divās dažādās vietās. Šo atšķirību iemesls ir kļūdains ieraksts krājumu uzskaites sistēmā. Šobrīd tiek izstrādāta jauna programma krājumu uzskaitei, kas šobrīd lielākoties ir pārvietoti atpakaļ uz biroja galvenajām telpām.

Publikāciju birojs piekrīt Palātas atsauksmēm attiecībā uz 1,4 % atšķirību, kāda tika konstatēta vienas publikācijas piegādātajos daudzumos, un veiks pasākumus, lai nodrošinātu informācijas aprites uzlabošanos, lai izvairītos no tamlīdzīgu kļūdu atkārtošanās.

Publikāciju birojs piekrīt Palātas atsauksmēm par cenu pārskatīšanu un turpmāk pievērsīs tam uzmanību.

Tiesa

| 9.20. | Uz Tiesu attiecas 9.4., 9.7., 9.9., 9.11. un 9.13. punkts. Tiesa Iekšējās kontroles standartus pieņēma 2004. gada martā, taču pieci standarti netika ievēroti. Vienā gadījumā saistībā ar īres maksu indeksāciju, tā kā īres maksājumu rīkojumiem nebija pievienoti apliecinoši dokumenti un netika pietiekami pēcpārbaudīti īres līgumi, Tiesai 2004. gada septembrī nācās samaksāt īres parādu EUR 716 000 apmērā, jo īre nebija indeksēta kopš 1999. gada. |
| --- | --- |

9.20.

Uz Tiesu attiecas 9.4., 9.7., 9.9., 9.11. un 9.13. punkts. Tiesa Iekšējās kontroles standartus pieņēma 2004. gada martā, taču pieci standarti netika ievēroti. Vienā gadījumā saistībā ar īres maksu indeksāciju, tā kā īres maksājumu rīkojumiem nebija pievienoti apliecinoši dokumenti un netika pietiekami pēcpārbaudīti īres līgumi, Tiesai 2004. gada septembrī nācās samaksāt īres parādu EUR 716 000 apmērā, jo īre nebija indeksēta kopš 1999. gada.

| 9.20. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Attiecībā uz normām par iekšējo kontroli skat. 9.4. punktā sniegto atbildi.
  Attiecībā uz piezīmēm par īres maksu indeksāciju jāsniedz šādas atbildes. Līdz 1999. gadam, izņemot 1983., 1984. un 1994. gadu, kuru laikā bija spēkā īres maksu iesaldēšana, Tiesa pielāgoja to maksājumu summu, kas maksājami kā Tiesu pils īres maksa, ņemot vērā vēstuli, ko nosūtījuši īpašnieka – Luksemburgas valsts (10) – dienesti. Pirms šīs vēstules saņemšanas, izstrādājot provizorisko ikgadējā budžeta projektu, tika veikts par attiecīgo gadu maksājamās īres maksas novērtējums, pamatojoties uz tā rādītāja novērtējuma prognozi, kas izmantots īres maksas pārskatīšanai.
  Pēc tam, kad 1999. gadā Tiesu pils tika evakuēta, tika noslēgts otrs līgums, ar kuru tika papildināts 1973. gada 5. jūnija Tiesu pils īres līgums, ņemot vērā to, ka papildu ēka (T ēka) tiek izmantota ar tādiem pašiem noteikumiem kā Tiesu pils.
  Sākot no 2001. gada, Luksemburgas iestādēm tika nosūtītas vēstules, lai aicinātu tās, ņemot vērā šo jauno situāciju, izteikt viedokli jautājumā par īres līguma III panta piemērošanu, kurā paredzēts īres maksu pielāgot atkarībā no atskaites rādītāja novērtējuma. Valsts īpašuma pārvaldnieks atbildi sniedza tikai 2004. gada 28. septembra vēstulē, pieprasot samaksāt īres maksu, kas maksājama pēc tās pielāgošanas atbilstoši šī rādītāja novērtējumam, par laika periodu no 1999. līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

9.20.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Attiecībā uz normām par iekšējo kontroli skat. 9.4. punktā sniegto atbildi.

Attiecībā uz piezīmēm par īres maksu indeksāciju jāsniedz šādas atbildes. Līdz 1999. gadam, izņemot 1983., 1984. un 1994. gadu, kuru laikā bija spēkā īres maksu iesaldēšana, Tiesa pielāgoja to maksājumu summu, kas maksājami kā Tiesu pils īres maksa, ņemot vērā vēstuli, ko nosūtījuši īpašnieka – Luksemburgas valsts (10) – dienesti. Pirms šīs vēstules saņemšanas, izstrādājot provizorisko ikgadējā budžeta projektu, tika veikts par attiecīgo gadu maksājamās īres maksas novērtējums, pamatojoties uz tā rādītāja novērtējuma prognozi, kas izmantots īres maksas pārskatīšanai.

Pēc tam, kad 1999. gadā Tiesu pils tika evakuēta, tika noslēgts otrs līgums, ar kuru tika papildināts 1973. gada 5. jūnija Tiesu pils īres līgums, ņemot vērā to, ka papildu ēka (T ēka) tiek izmantota ar tādiem pašiem noteikumiem kā Tiesu pils.

Sākot no 2001. gada, Luksemburgas iestādēm tika nosūtītas vēstules, lai aicinātu tās, ņemot vērā šo jauno situāciju, izteikt viedokli jautājumā par īres līguma III panta piemērošanu, kurā paredzēts īres maksu pielāgot atkarībā no atskaites rādītāja novērtējuma. Valsts īpašuma pārvaldnieks atbildi sniedza tikai 2004. gada 28. septembra vēstulē, pieprasot samaksāt īres maksu, kas maksājama pēc tās pielāgošanas atbilstoši šī rādītāja novērtējumam, par laika periodu no 1999. līdz 2004. gadam.

| 9.21. | Iekšējais revidents vienlaikus ir arī “kontroles nodaļas” vadītājs, kurš ex-ante kontrolē kredītrīkotāju. Šāda iesaistīšanās finanšu darbībās nav savietojama ar neatkarīga iekšējā revidenta pienākumiem. Kopš iecelšanas amatā 2003. gadā iekšējais revidents nav pabeidzis nevienu no viņa darba programmā plānotajām revīzijām. |
| --- | --- |

9.21.

Iekšējais revidents vienlaikus ir arī “kontroles nodaļas” vadītājs, kurš ex-ante kontrolē kredītrīkotāju. Šāda iesaistīšanās finanšu darbībās nav savietojama ar neatkarīga iekšējā revidenta pienākumiem. Kopš iecelšanas amatā 2003. gadā iekšējais revidents nav pabeidzis nevienu no viņa darba programmā plānotajām revīzijām.

| 9.21. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Iepriekšējas pārbaudes darbības un iekšējās audita darbības veic dažādas personas. Jāatgādina, ka, ņemot vērā Tiesas lielumu, tika nolemts, ka pārbaudes veicēji atradīsies tikai viena ierēdņa administratīvā uzraudzībā, ko arī sauc par iekšējo revidentu. Šī administratīvā atbildība nekādā veidā neietekmē iekšējā revidenta neatkarību, pildot ar auditu saistītos uzdevumus.
  2004. gadā iekšējā audita dienestam nebija pietiekami daudz kvalificētu darbinieku, kā rezultātā nebija iespējams izpildīt plānotos revīzijas uzdevumus. Cenšoties novērst šo situāciju, 2004. gada decembrī viens revidents tika pieņemts darbā kā palīgdarbinieks un 2005. gada jūnijā vēl viens revidents tika pieņemts darbā kā pagaidu darbinieks. Visbeidzot, 2005. gada septembrī šai grupai pievienojās viens A* kategorijas ierēdnis, kas bija iekļauts rezerves sarakstā. Turpmāk dienests būs spējīgs strādāt pilnā apjomā. |
| --- | --- |

9.21.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Iepriekšējas pārbaudes darbības un iekšējās audita darbības veic dažādas personas. Jāatgādina, ka, ņemot vērā Tiesas lielumu, tika nolemts, ka pārbaudes veicēji atradīsies tikai viena ierēdņa administratīvā uzraudzībā, ko arī sauc par iekšējo revidentu. Šī administratīvā atbildība nekādā veidā neietekmē iekšējā revidenta neatkarību, pildot ar auditu saistītos uzdevumus.

2004. gadā iekšējā audita dienestam nebija pietiekami daudz kvalificētu darbinieku, kā rezultātā nebija iespējams izpildīt plānotos revīzijas uzdevumus. Cenšoties novērst šo situāciju, 2004. gada decembrī viens revidents tika pieņemts darbā kā palīgdarbinieks un 2005. gada jūnijā vēl viens revidents tika pieņemts darbā kā pagaidu darbinieks. Visbeidzot, 2005. gada septembrī šai grupai pievienojās viens A* kategorijas ierēdnis, kas bija iekļauts rezerves sarakstā. Turpmāk dienests būs spējīgs strādāt pilnā apjomā.

Revīzijas palāta

| 9.22. | Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu kompānija, kas ir izstrādājusi “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2004. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Ziņojumā ir atzīts, ka pēc revidenta ieskatiem “pašreizējie iekšējās kontroles noteikumi nodrošina to, ka darbības mērķi tiek sasniegti apmierinoši, finanšu pārskati tiek sagatavoti ticami un tiesiskais regulējums tiek ievērots”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.22.

Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu kompānija, kas ir izstrādājusi “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2004. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Ziņojumā ir atzīts, ka pēc revidenta ieskatiem “pašreizējie iekšējās kontroles noteikumi nodrošina to, ka darbības mērķi tiek sasniegti apmierinoši, finanšu pārskati tiek sagatavoti ticami un tiesiskais regulējums tiek ievērots”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs Oficiālajā Vēstnesī.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 9.23. | Uz Ekonomikas un sociālo lietu komiteju attiecas 9.6., 9.7., 9.8., 9.9. un 9.11. punkts. Iekšējās kontroles standarti tika pieņemti 2004. gada jūlijā. Vēl nav veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi šo standartu pilnīgai ievērošanai. |
| --- | --- |

9.23.

Uz Ekonomikas un sociālo lietu komiteju attiecas 9.6., 9.7., 9.8., 9.9. un 9.11. punkts. Iekšējās kontroles standarti tika pieņemti 2004. gada jūlijā. Vēl nav veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi šo standartu pilnīgai ievērošanai.

| 9.23. | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Lūdzu skatīt EESK piezīmes par šiem punktiem un par 9.4. punktu. |
| --- | --- |

9.23.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Lūdzu skatīt EESK piezīmes par šiem punktiem un par 9.4. punktu.

Reģionu komiteja

| 9.24. | Uz Reģionu komiteju attiecas 9.6., 9.7., 9.9., 9.11. un 9.13. punkts. Iekšējās kontroles standarti tika pieņemti tikai 2004. gada novembrī, bet vēl nav veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi to pilnīgai ievērošanai. Iekšējās revīzijas pienākumus pildīja pagaidu darbinieks, kurš strādāja, pamatojoties uz īstermiņa darba līgumiem, ko bija iespējams pagarināt. 2005. gada maijā iekšējā revidenta amatā sāka strādāt ierēdnis. |
| --- | --- |

9.24.

Uz Reģionu komiteju attiecas 9.6., 9.7., 9.9., 9.11. un 9.13. punkts. Iekšējās kontroles standarti tika pieņemti tikai 2004. gada novembrī, bet vēl nav veikti visi pasākumi, kas vajadzīgi to pilnīgai ievērošanai. Iekšējās revīzijas pienākumus pildīja pagaidu darbinieks, kurš strādāja, pamatojoties uz īstermiņa darba līgumiem, ko bija iespējams pagarināt. 2005. gada maijā iekšējā revidenta amatā sāka strādāt ierēdnis.

| 9.24. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  RK apņēmās 2004. gada laikā darīt visu iespējamo, lai pieņemtu darbā iekšējo revidentu, kā arī pārējos Revīzijas nodaļas darbiniekus. Tomēr, tā kā uz vakancēm pieteicās tikai daži kritērijiem atbilstoši ierēdņi, minētajā laika posmā nebija iespējams tās aizpildīt, pieņemot darbiniekus pastāvīgā darbā. |
| --- | --- |

9.24.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

RK apņēmās 2004. gada laikā darīt visu iespējamo, lai pieņemtu darbā iekšējo revidentu, kā arī pārējos Revīzijas nodaļas darbiniekus. Tomēr, tā kā uz vakancēm pieteicās tikai daži kritērijiem atbilstoši ierēdņi, minētajā laika posmā nebija iespējams tās aizpildīt, pieņemot darbiniekus pastāvīgā darbā.

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

| 9.25. | Revīzija nedeva pamatu apsvērumu formulēšanai. |
| --- | --- |

9.25.

Revīzija nedeva pamatu apsvērumu formulēšanai.

Vispārēji secinājumi un ieteikumi

| 9.26. | Visas iestādes ir veikušas pasākumus, lai pielāgotu savas pārraudzības un kontroles sistēmas jaunās Finanšu regulas prasībām. Tomēr pārraudzības un kontroles sistēmas 2004. gadā pietiekamā mērā nemazināja riskus, kas 2003. gadā tika apzināti saistībā ar Finanšu regulas piemērošanu (11), kā arī riskus, kas saistīti ar jauno Civildienesta noteikumu ieviešanu un jaunajām datorizētajām sistēmām algu un pensiju aprēķināšanai (sk. 9.6. punktu). |
| --- | --- |

9.26.

Visas iestādes ir veikušas pasākumus, lai pielāgotu savas pārraudzības un kontroles sistēmas jaunās Finanšu regulas prasībām. Tomēr pārraudzības un kontroles sistēmas 2004. gadā pietiekamā mērā nemazināja riskus, kas 2003. gadā tika apzināti saistībā ar Finanšu regulas piemērošanu (11), kā arī riskus, kas saistīti ar jauno Civildienesta noteikumu ieviešanu un jaunajām datorizētajām sistēmām algu un pensiju aprēķināšanai (sk. 9.6. punktu).

| 9.26. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Pilnīga atbilstība jaunās Finanšu regulas prasībām prasīs zināmu laiku. Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas NAP ieviešana un jaunie Civildienesta noteikumi palielināja riskus 2004. gadā, taču grūtības radīja galvenokārt sākotnējās tehniskās problēmas saistībā ar atalgojuma sistēmu vai Civildienesta noteikumu interpretēšana, un dienestiem tās bija zināmas. Lai gan tieši ar šīm grūtībām izskaidrojami daudzie līdzekļu iekasēšanas gadījumi, īstu aizmāršības izraisītu kļūdu bija maz, it īpaši tāpēc, ka struktūrvienība, kas kompetenta iecelt amatā, ir pakļauta stingrai kontrolei. Tomēr kontroles un uzraudzības sistēma būtu vēl vairāk jāpastiprina, un it īpaši kontrole pēc paveiktā saistībā ar atalgojumu. |
| --- | --- |

9.26.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Pilnīga atbilstība jaunās Finanšu regulas prasībām prasīs zināmu laiku. Jaunās atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammas NAP ieviešana un jaunie Civildienesta noteikumi palielināja riskus 2004. gadā, taču grūtības radīja galvenokārt sākotnējās tehniskās problēmas saistībā ar atalgojuma sistēmu vai Civildienesta noteikumu interpretēšana, un dienestiem tās bija zināmas. Lai gan tieši ar šīm grūtībām izskaidrojami daudzie līdzekļu iekasēšanas gadījumi, īstu aizmāršības izraisītu kļūdu bija maz, it īpaši tāpēc, ka struktūrvienība, kas kompetenta iecelt amatā, ir pakļauta stingrai kontrolei. Tomēr kontroles un uzraudzības sistēma būtu vēl vairāk jāpastiprina, un it īpaši kontrole pēc paveiktā saistībā ar atalgojumu.

| 9.26. | KOMISIJAS ATBILDE
  Jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku; šāds risks ir raksturīgs jaunu datorprogrammu ieviešanai. Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša algu aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs.
  Jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas darbības uzsākšana ir radījusi nepieciešamību pārvietot algu sistēmas datu kvalitātes kontroli uz piemaksu pārvaldības sistēmām, no kurienes dati tagad automātiski caur saskarni tiek pārsūtīti uz NAP datorprogrammu. 2003. gada laikā esošās kontroles tika novērtētas un reorganizētas, lai vadības sistēmu līmenī nodrošinātu, ka, sākot no 2004. gada 1. janvāra, tiktu ievērots jaunais Finanšu regulā ietvertais operācijas uzsākšanas un iepriekšējas pārbaudes princips. |
| --- | --- |

9.26.

KOMISIJAS ATBILDE

Jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas pakāpeniska darbības uzsākšana 2003. gadā un 2004. gada sākumā ir radījusi jaunu risku; šāds risks ir raksturīgs jaunu datorprogrammu ieviešanai. Komisijas dienesti to kontrolējuši, lielā skaitā veicot dažādu mēneša algu provizorisko aprēķinu rezultātu manuālu pārbaudi un konstatēto kļūdu tūlītēju labošanu, ko elektroniskās datu apstrādes darbinieki veica pirms galīgā mēneša algu aprēķina un algu izmaksas rīkojuma. Ex post konstatēto kļūdu skaits bija pavisam niecīgs.

Jaunās atalgojuma aprēķināšanas sistēmas darbības uzsākšana ir radījusi nepieciešamību pārvietot algu sistēmas datu kvalitātes kontroli uz piemaksu pārvaldības sistēmām, no kurienes dati tagad automātiski caur saskarni tiek pārsūtīti uz NAP datorprogrammu. 2003. gada laikā esošās kontroles tika novērtētas un reorganizētas, lai vadības sistēmu līmenī nodrošinātu, ka, sākot no 2004. gada 1. janvāra, tiktu ievērots jaunais Finanšu regulā ietvertais operācijas uzsākšanas un iepriekšējas pārbaudes princips.

| 9.27. | Palāta atklāja biežas – galvenokārt formālas – kļūdas. Saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību atklātās kļūdas administratīvos izdevumus kopumā būtiski neietekmēja. |
| --- | --- |

9.27.

Palāta atklāja biežas – galvenokārt formālas – kļūdas. Saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību atklātās kļūdas administratīvos izdevumus kopumā būtiski neietekmēja.

| 9.27. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija ņem vērā, ka konstatētās formālās kļūdas būtiski neietekmēja administratīvos izdevumus. Tomēr Komisija arī turpmāk veiks nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu to atkārtošanos. |
| --- | --- |

9.27.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija ņem vērā, ka konstatētās formālās kļūdas būtiski neietekmēja administratīvos izdevumus. Tomēr Komisija arī turpmāk veiks nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu to atkārtošanos.

| 9.28. | Pamatojoties uz veikto revīziju, Palāta uzskata, ka nolūkā mazināt apzinātos riskus pārraudzības un kontroles sistēmas ir jāuzlabo šādos aspektos: |
| --- | --- |

9.28.

Pamatojoties uz veikto revīziju, Palāta uzskata, ka nolūkā mazināt apzinātos riskus pārraudzības un kontroles sistēmas ir jāuzlabo šādos aspektos:

| 9.28. | |
| --- | --- |

9.28.

| a) | procedūru dokumentēšana; |
| --- | --- |

a)

procedūru dokumentēšana;

| a) | KOMISIJAS ATBILDE
  Ņemot vērā Palātas iepriekšējos apsvērumus, Komisija ir uzsākusi īpašu darbību, lai dokumentētu savas cilvēkresursu vadības administratīvās procedūras. Rezultāti būs pilnībā atspoguļoti jaunajā tīmekļa vietnē “Personāls un administrācija”, kas pakāpeniski kļūs pieejama no 2005. gada beigām. |
| --- | --- |

a)

KOMISIJAS ATBILDE

Ņemot vērā Palātas iepriekšējos apsvērumus, Komisija ir uzsākusi īpašu darbību, lai dokumentētu savas cilvēkresursu vadības administratīvās procedūras. Rezultāti būs pilnībā atspoguļoti jaunajā tīmekļa vietnē “Personāls un administrācija”, kas pakāpeniski kļūs pieejama no 2005. gada beigām.

| a)-b) | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  EESK piezīmēs par Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. gada budžetu (9.40. b) punkts) ir minēts, ka daudzas procedūras pastāv un tik tiešām ir dokumentētas. EESK riska analīzes rokasgrāmatā rakstisku procedūru ieviešana ir noteikta kā standarta līdzeklis risku samazināšanai. Tātad tām ir pastāvīgs raksturs. Konsolidētajā rīcības plānā, kas pieņemts 2004. gada beigās, dažādu procedūru aprakstu ieviešana ir plānota 2005. gadā. |
| --- | --- |

a)-b)

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

EESK piezīmēs par Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. gada budžetu (9.40. b) punkts) ir minēts, ka daudzas procedūras pastāv un tik tiešām ir dokumentētas. EESK riska analīzes rokasgrāmatā rakstisku procedūru ieviešana ir noteikta kā standarta līdzeklis risku samazināšanai. Tātad tām ir pastāvīgs raksturs. Konsolidētajā rīcības plānā, kas pieņemts 2004. gada beigās, dažādu procedūru aprakstu ieviešana ir plānota 2005. gadā.

| b) | to apliecinošo dokumentu definēšana, kas ļautu pārbaudīt, vai izdevumi veikti saskaņā ar līgumu nosacījumiem vai attiecīgiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

to apliecinošo dokumentu definēšana, kas ļautu pārbaudīt, vai izdevumi veikti saskaņā ar līgumu nosacījumiem vai attiecīgiem noteikumiem;

| b) | KOMISIJAS ATBILDE
  Šis ieteikums ir jau ņemts vērā, izstrādājot jaunus īpašus nolīgumus, piemēram, attiecībā uz pamatlīgumu par turpmāko kabeļu un palīgierīču uzstādīšanu Jean Monnet ēkā. Pakalpojumu cenas tiek noteiktas precīzāk, lai izvairītos no Palātas minētā riska. |
| --- | --- |

b)

KOMISIJAS ATBILDE

Šis ieteikums ir jau ņemts vērā, izstrādājot jaunus īpašus nolīgumus, piemēram, attiecībā uz pamatlīgumu par turpmāko kabeļu un palīgierīču uzstādīšanu Jean Monnet ēkā. Pakalpojumu cenas tiek noteiktas precīzāk, lai izvairītos no Palātas minētā riska.

| c) | darbinieku iedalīšana kategorijās saskaņā ar jaunajiem Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

darbinieku iedalīšana kategorijās saskaņā ar jaunajiem Civildienesta noteikumiem;

| c)-d) | KOMISIJAS ATBILDE
  Skat. atbildi uz 9.7. un 9.8. punktu. Tomēr Komisija no savas puses rūpējas, lai jaunie noteikumi tiktu īstenoti pareizi. |
| --- | --- |

c)-d)

KOMISIJAS ATBILDE

Skat. atbildi uz 9.7. un 9.8. punktu. Tomēr Komisija no savas puses rūpējas, lai jaunie noteikumi tiktu īstenoti pareizi.

| c) | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.11. punktu. |
| --- | --- |

c)

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.11. punktu.

| d) | atalgojums, jo īpaši piemaksas un algu daļas pārskaitīšana, piemērojot korekcijas koeficientu. |
| --- | --- |

d)

atalgojums, jo īpaši piemaksas un algu daļas pārskaitīšana, piemērojot korekcijas koeficientu.

| d) | EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE
  Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.7. punktu. |
| --- | --- |

d)

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

Lūdzu skatīt EESK piezīmes par 9.7. punktu.

| 9.28. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  Reģionu Komiteja pilnībā ieviesīs Revīzijas palātas ieteikumus, kas minēti galīgā revīzijas ziņojuma projekta 9.28. punktā, un turpinās darbu, lai uzlabotu esošo procedūru dokumentāciju, vienlaicīgi pievēršot īpašu uzmanību jautājumam par ex post kontroli attiecībā uz izdevumu pamatotību. |
| --- | --- |

9.28.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

Reģionu Komiteja pilnībā ieviesīs Revīzijas palātas ieteikumus, kas minēti galīgā revīzijas ziņojuma projekta 9.28. punktā, un turpinās darbu, lai uzlabotu esošo procedūru dokumentāciju, vienlaicīgi pievēršot īpašu uzmanību jautājumam par ex post kontroli attiecībā uz izdevumu pamatotību.

Īpašo ziņojumu galvenie apsvērumi

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

| 9.29. | Palātas Īpašais ziņojums ar Komisijas atbildēm ir publicēts 2005. gada 18. augustaOV C 202. |
| --- | --- |

9.29.

Palātas Īpašais ziņojums ar Komisijas atbildēm ir publicēts 2005. gada 18. augustaOV C 202.

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 par mutiskās tulkošanas izdevumiem Parlamentā, Komisijā un Padomē

| 9.30. | Palātas revīzijas mērķis bija vērtēt, vai Parlamentā, Komisijā un Padomē mutiskās tulkošanas pakalpojumu finanšu pārvaldība ir pareiza. |
| --- | --- |

9.30.

Palātas revīzijas mērķis bija vērtēt, vai Parlamentā, Komisijā un Padomē mutiskās tulkošanas pakalpojumu finanšu pārvaldība ir pareiza.

| 9.30. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Pilnīga daudzvalodība, kādu to ir iecerējis Eiropas Parlaments, ir saistīta ar ievērojamām izmaksām, ko it īpaši rada politiski lēmumi saistībā ar darba organizēšanu (darba grafiks un darba vietas) un nepieciešamību ātri reaģēt politiskās situācijās, kuras reizēm ir grūti paredzēt. Tomēr, lai uzlabotu nosacījumus mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieprasīšanai, Parlaments tam ir izstrādājis īpašu sistēmu rīcības kodeksā, kas pieņemts 1999. gadā un pārskatīts 2004. gadā. |
| --- | --- |

9.30.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Pilnīga daudzvalodība, kādu to ir iecerējis Eiropas Parlaments, ir saistīta ar ievērojamām izmaksām, ko it īpaši rada politiski lēmumi saistībā ar darba organizēšanu (darba grafiks un darba vietas) un nepieciešamību ātri reaģēt politiskās situācijās, kuras reizēm ir grūti paredzēt. Tomēr, lai uzlabotu nosacījumus mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieprasīšanai, Parlaments tam ir izstrādājis īpašu sistēmu rīcības kodeksā, kas pieņemts 1999. gadā un pārskatīts 2004. gadā.

Parlamenta dienesti savukārt nemitīgi uzlabo to izdevumu kontroli, kas saistīti ar šādu mutisko tulku nolīgšanu un it īpaši ar ceļa izdevumiem, un iestādēm kopīga viena dienesta izveide, kura uzdevums ir nodarboties ar visiem ārštata mutisko tulku izdevumiem sniedz pozitīvu ieguldījumu. Turklāt tie Parlamenta dienesti, kas izmanto mutisko tulkojumu, izpētīs citu iestāžu labāko praksi, lai uzlabotu darbu plānošanu, ievērojot iepriekšminētos politiskos imperatīvus.

| 9.30. | PADOMES ATBILDE
  PĢS vēlas norādīt, ka, ja sanāksmju rīkotāji labāk plānotu, tulkošanā varētu vairāk ietaupīt. Īpašajā Palātas ziņojumā norādīts, ka var ietaupīt arī citādi, piemēram, samazinot izdevumus par ārštata (ACI) tulkiem vai uzlabojot iestāžu sadarbību. |
| --- | --- |

9.30.

PADOMES ATBILDE

PĢS vēlas norādīt, ka, ja sanāksmju rīkotāji labāk plānotu, tulkošanā varētu vairāk ietaupīt. Īpašajā Palātas ziņojumā norādīts, ka var ietaupīt arī citādi, piemēram, samazinot izdevumus par ārštata (ACI) tulkiem vai uzlabojot iestāžu sadarbību.

| 9.31. | Revīzijā tika secināts, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte pārsvarā ir laba un atbilst vajadzībām, tomēr jāveic vairāki pasākumi, lai samazinātu izmaksas un izvairītos no tulkošanas nodrošināšanas gadījumos, kad pieprasīta tulkošana netiek izmantota. Lai gan revidētās iestādes sekmīgi ir mazinājušas nevajadzīgu mutisko tulkošanu, varētu ietaupīt vēl vairāk, izvairoties no vēlīnas sanāksmju atcelšanas, sanāksmju organizēšanas pēdējā brīdī, sanāksmju neviendabīga sadalījuma nedēļu un visa gada garumā, kā arī lieliem ceļa izdevumiem ārštata konferenču tulkiem. Tā kā šie jautājumi galvenokārt ir ārpus tulkošanas dienestu kontroles, tad ietaupīt varētu tikai tad, ja sanāksmes labāk plānotu to organizētāji. |
| --- | --- |

9.31.

Revīzijā tika secināts, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte pārsvarā ir laba un atbilst vajadzībām, tomēr jāveic vairāki pasākumi, lai samazinātu izmaksas un izvairītos no tulkošanas nodrošināšanas gadījumos, kad pieprasīta tulkošana netiek izmantota. Lai gan revidētās iestādes sekmīgi ir mazinājušas nevajadzīgu mutisko tulkošanu, varētu ietaupīt vēl vairāk, izvairoties no vēlīnas sanāksmju atcelšanas, sanāksmju organizēšanas pēdējā brīdī, sanāksmju neviendabīga sadalījuma nedēļu un visa gada garumā, kā arī lieliem ceļa izdevumiem ārštata konferenču tulkiem. Tā kā šie jautājumi galvenokārt ir ārpus tulkošanas dienestu kontroles, tad ietaupīt varētu tikai tad, ja sanāksmes labāk plānotu to organizētāji.

| 9.31. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija turpinās savu izmaksu kontroles politiku, izmantojot “faktisko vajadzību” pieeju, un paplašinās centienus samazināt mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu gadījumos, kad tie ir pieprasīti, bet netiek izmantoti. Turklāt Komisijas darbība būs vērsta uz cilvēkresursu izmantošanas uzlabošanu sadarbībā ar citu iestāžu mutiskās tulkošanas dienestiem un, gaidot, kamēr tie piekritīs pārskatīt pašreizējos nolīgumus, centīsies samazināt ārštata tulku izmaksas, īpaši tās, kas saistītas ar ceļa izdevumiem. |
| --- | --- |

9.31.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija turpinās savu izmaksu kontroles politiku, izmantojot “faktisko vajadzību” pieeju, un paplašinās centienus samazināt mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu gadījumos, kad tie ir pieprasīti, bet netiek izmantoti. Turklāt Komisijas darbība būs vērsta uz cilvēkresursu izmantošanas uzlabošanu sadarbībā ar citu iestāžu mutiskās tulkošanas dienestiem un, gaidot, kamēr tie piekritīs pārskatīt pašreizējos nolīgumus, centīsies samazināt ārštata tulku izmaksas, īpaši tās, kas saistītas ar ceļa izdevumiem.

AĢENTŪRAS UN CITAS DECENTRALIZĒTĀS STRUKTŪRAS

| 9.32. | Par Eiropas Savienības aģentūrām un citām decentralizētajām struktūrām (CDS) tiek sagatavoti īpašie ziņojumi (12). CDS kopējais budžets 2004. gadā bija 872,3 miljoni EUR, 2003. gadā – 778 miljoni EUR. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 009 vietām 2003. gadā līdz 2 233 vietām 2004. gadā. Galvenie dati par CDS ir doti
  9.3. tabulā

   (13). |
| --- | --- |

9.32.

Par Eiropas Savienības aģentūrām un citām decentralizētajām struktūrām (CDS) tiek sagatavoti īpašie ziņojumi (12). CDS kopējais budžets 2004. gadā bija 872,3 miljoni EUR, 2003. gadā – 778 miljoni EUR. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 009 vietām 2003. gadā līdz 2 233 vietām 2004. gadā. Galvenie dati par CDS ir doti
  9.3. tabulā

   (13).

9.3. tabula – ES aģentūras un citas decentralizētās struktūras – Galvenie dati

| Eiropas Savienības aģentūras un citas decentralizētās organizācijas | Centrālais birojs | Izveidošanas gads | Budžets (miljonos EUR) | Atļautais skaits amata vietu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Eiropas Arodizglītības attīstības centrs | Saloniki | 1975 | 16,6 | 14,7 | 88 | 83 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | Dublina | 1975 | 18,1 | 16,8 | 91 | 88 |
| Eiropas Vides aģentūra | Kopenhāgena | 1990 | 33,6 | 27,5 | 115 | 111 |
| Eiropas Arodizglītības fonds | Turīna | 1990 | 18,4 | 17,2 | 104 | 104 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (14) | Lisabona | 1993 | 12,2 | 10,5 | 77 | 63 |
| Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūra | Londona | 1993 | 99,1 | 84,2 | 314 | 287 |
| Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs | Luksemburga | 1994 | 29,8 | 29,0 | 181 | 158 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Anžēra | 1994 | 11,3 | 11,1 | 38 | 35 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | Alikante | 1994 | 190 | 157,4 | 675 | 675 |
| Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā | Bilbao | 1995 | 10,7 | 14,6 | 38 | 33 |
| Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs | Vīne | 1997 | 7,9 | 6,6 | 34 | 30 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (15) | Saloniki | 2000 | 374,6 | 358,6 | 114 | 120 |
| EUROJUST | Hāga | 2002 | 9,3 | 8,1 | 76 | 53 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | Ķelne (16) | 2002 | 11,3 | 4,7 | 95 | 80 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | Lisabona (16) | 2002 | 13,3 | 4,5 | 55 | 40 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | Parma (16) | 2002 | 29,1 | 12,6 | 138 | 49 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (17) | Hēraklija (16) | 2003 | — | — | — | — |
| Eiropas Dzelzceļu aģentūra (17) | Valansjēna | 2003 | — | — | — | — |
| Kopā | 885,3 | 778,1 | 2 233 | 2 009 |

Eiropas Savienības aģentūras un citas decentralizētās organizācijas

Centrālais birojs

Izveidošanas gads

Budžets (miljonos EUR)

Atļautais skaits amata vietu

2004

2003

2004

2003

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs

Saloniki

1975

16,6

14,7

88

83

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Dublina

1975

18,1

16,8

91

88

Eiropas Vides aģentūra

Kopenhāgena

1990

33,6

27,5

115

111

Eiropas Arodizglītības fonds

Turīna

1990

18,4

17,2

104

104

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (14)

Lisabona

1993

12,2

10,5

77

63

Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūra

Londona

1993

99,1

84,2

314

287

Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs

Luksemburga

1994

29,8

29,0

181

158

Kopienas Augu šķirņu birojs

Anžēra

1994

11,3

11,1

38

35

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

Alikante

1994

190

157,4

675

675

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā

Bilbao

1995

10,7

14,6

38

33

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

Vīne

1997

7,9

6,6

34

30

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (15)

Saloniki

2000

374,6

358,6

114

120

EUROJUST

Hāga

2002

9,3

8,1

76

53

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Ķelne (16)

2002

11,3

4,7

95

80

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Lisabona (16)

2002

13,3

4,5

55

40

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Parma (16)

2002

29,1

12,6

138

49

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (17)

Hēraklija (16)

2003

—

—

—

—

Eiropas Dzelzceļu aģentūra (17)

Valansjēna

2003

—

—

—

—

Kopā

885,3

778,1

2 233

2 009

| 9.33. | Tika atklāti gadījumi, kad nebija ievērots budžeta “gada pārskata princips”, kas visbiežāk izpaudās kā apropriāciju pārnešana bez pietiekama pamatojuma. Tāpat Palāta atklāja arī dažus gadījumus, kad nebija ievērots “specifikācijas princips” (apropriācijas pārnestas nepareizi vai bez pietiekama pamatojuma), “universāluma princips” (budžetā iegrāmatotās apropriācijas bija kompensētas ar negatīviem izdevumiem) un “budžeta precizitātes princips” (budžetā bija iegrāmatotas summas, kas neatbilda finanšu gada vajadzībām). |
| --- | --- |

9.33.

Tika atklāti gadījumi, kad nebija ievērots budžeta “gada pārskata princips”, kas visbiežāk izpaudās kā apropriāciju pārnešana bez pietiekama pamatojuma. Tāpat Palāta atklāja arī dažus gadījumus, kad nebija ievērots “specifikācijas princips” (apropriācijas pārnestas nepareizi vai bez pietiekama pamatojuma), “universāluma princips” (budžetā iegrāmatotās apropriācijas bija kompensētas ar negatīviem izdevumiem) un “budžeta precizitātes princips” (budžetā bija iegrāmatotas summas, kas neatbilda finanšu gada vajadzībām).

| 9.33.-9.34. | KOMISIJAS ATBILDE
  Aģentūras un “citas decentralizētās struktūras” ir neatkarīgas un tām ir atsevišķa budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra administratīvajām izmaksām. Tādējādi Palātas apsvērumi attiecas uz pašām aģentūrām. Ja vajadzīgs, Komisija var sniegt aģentūrām nepieciešamo palīdzību attiecībā uz noteikumu izpratni un interpretāciju, kā arī uz iekšējās kontroles ieviešanu. |
| --- | --- |

9.33.-9.34.

KOMISIJAS ATBILDE

Aģentūras un “citas decentralizētās struktūras” ir neatkarīgas un tām ir atsevišķa budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra administratīvajām izmaksām. Tādējādi Palātas apsvērumi attiecas uz pašām aģentūrām. Ja vajadzīgs, Komisija var sniegt aģentūrām nepieciešamo palīdzību attiecībā uz noteikumu izpratni un interpretāciju, kā arī uz iekšējās kontroles ieviešanu.

| 9.34. | Palāta konstatēja, ka dažos gadījumos varētu uzlabot CDS ieviestās iekšējās kontroles sistēmas. Cita starpā nebija veikta apmierinoša riska analīze. |
| --- | --- |

9.34.

Palāta konstatēja, ka dažos gadījumos varētu uzlabot CDS ieviestās iekšējās kontroles sistēmas. Cita starpā nebija veikta apmierinoša riska analīze.

| 9.35. | Palāta konstatēja vairākas nepilnības saistībā ar darbā pieņemšanas un iepirkumu procedūrām: tika izmantotas nepareizas vai nepietiekami pamatos procedūras amata kandidātu vai darbuzņēmēju atlasei; netika adekvāti pamatoti lēmumi par amata kandidātu vai konkursu pieteikumu pieņemšanu vai noraidīšanu. Tāpat, pārbaudot dažu darbinieku lietas, Palāta atklāja, ka netika sistemātiski atjaunoti dokumenti, uz kuru pamata tika piešķirtas piemaksas un citas finanšu tiesības. |
| --- | --- |

9.35.

Palāta konstatēja vairākas nepilnības saistībā ar darbā pieņemšanas un iepirkumu procedūrām: tika izmantotas nepareizas vai nepietiekami pamatos procedūras amata kandidātu vai darbuzņēmēju atlasei; netika adekvāti pamatoti lēmumi par amata kandidātu vai konkursu pieteikumu pieņemšanu vai noraidīšanu. Tāpat, pārbaudot dažu darbinieku lietas, Palāta atklāja, ka netika sistemātiski atjaunoti dokumenti, uz kuru pamata tika piešķirtas piemaksas un citas finanšu tiesības.

| 9.35. | KOMISIJAS ATBILDE
  Aģentūrām ir jāievēro vispārējās finanšu regulas noteikumi attiecībā uz līgumu piešķiršanu.
  Tā kā 2004. gads bija otrais jaunās Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanas gads, vairākām aģentūrām, īpaši nesen izveidotajām, nācās īstenot pārejas periodu. Šajā posmā Komisija sniedza pilnīgu atbalstu aģentūrām un iestādēm. Vairākas aģentūras – tomēr ne visas – ir izmantojušas piedāvātos pakalpojumus. |
| --- | --- |

9.35.

KOMISIJAS ATBILDE

Aģentūrām ir jāievēro vispārējās finanšu regulas noteikumi attiecībā uz līgumu piešķiršanu.

Tā kā 2004. gads bija otrais jaunās Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanas gads, vairākām aģentūrām, īpaši nesen izveidotajām, nācās īstenot pārejas periodu. Šajā posmā Komisija sniedza pilnīgu atbalstu aģentūrām un iestādēm. Vairākas aģentūras – tomēr ne visas – ir izmantojušas piedāvātos pakalpojumus.

| 9.36. | Gandrīz katra trešā CDS finanšu pārskatus sagatavoja, izmantojot uzkrājumu principa grāmatvedību. Pārējās CDS visumā ir uz pareizā ceļa, lai grāmatvedību pēc šīs metodes veiktu jau 2005. gadā, kā to paredz jaunā Finanšu regula. Tajās CDS, kur grāmatvedībā tika izmantota uzkrājumu metode, tika konstatētas problēmas saistībā ar tādu pārnesumu definēšanu, kas uzskatāmi par sedzamiem no konkrētā finanšu gada budžeta. |
| --- | --- |

9.36.

Gandrīz katra trešā CDS finanšu pārskatus sagatavoja, izmantojot uzkrājumu principa grāmatvedību. Pārējās CDS visumā ir uz pareizā ceļa, lai grāmatvedību pēc šīs metodes veiktu jau 2005. gadā, kā to paredz jaunā Finanšu regula. Tajās CDS, kur grāmatvedībā tika izmantota uzkrājumu metode, tika konstatētas problēmas saistībā ar tādu pārnesumu definēšanu, kas uzskatāmi par sedzamiem no konkrētā finanšu gada budžeta.

| 9.36. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisijas grāmatveža 2004. gada decembrī pieņemtie EK uzskaites noteikumi ir piemērojami visām struktūrām, uz kurām attiecas Finanšu regulas 185. pants.
  Lai nodrošinātu, ka ADS (aģentūras un decentralizētās struktūras) būs gatavas uz uzkrājumu principu balstītai uzskaitei un konsolidācijas prasībām, Komisija tām turpina regulāri sniegt norādījumus. Komisija ir nodrošinājusi ADS ar konkrētu dokumentāciju, lai palīdzētu tām apzināties, kādi pielāgojumi jāveic, tai skaitā ar starptautisko publiskā sektora uzskaites standartu (IPSAS) uzskaites veidlapu, turpmākajiem pārskatu sniegšanas noteikumiem attiecībā uz konsolidāciju un norādījumiem un veidlapu attiecībā uz sākuma bilanci 2005. gada 1. janvārī. 2005. gada otrajā pusgadā saziņas process tiks vēl vairāk kāpināts, lai nodrošinātu sekmīgu ADS pirmo konsolidāciju. |
| --- | --- |

9.36.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisijas grāmatveža 2004. gada decembrī pieņemtie EK uzskaites noteikumi ir piemērojami visām struktūrām, uz kurām attiecas Finanšu regulas 185. pants.

Lai nodrošinātu, ka ADS (aģentūras un decentralizētās struktūras) būs gatavas uz uzkrājumu principu balstītai uzskaitei un konsolidācijas prasībām, Komisija tām turpina regulāri sniegt norādījumus. Komisija ir nodrošinājusi ADS ar konkrētu dokumentāciju, lai palīdzētu tām apzināties, kādi pielāgojumi jāveic, tai skaitā ar starptautisko publiskā sektora uzskaites standartu (IPSAS) uzskaites veidlapu, turpmākajiem pārskatu sniegšanas noteikumiem attiecībā uz konsolidāciju un norādījumiem un veidlapu attiecībā uz sākuma bilanci 2005. gada 1. janvārī. 2005. gada otrajā pusgadā saziņas process tiks vēl vairāk kāpināts, lai nodrošinātu sekmīgu ADS pirmo konsolidāciju.

| 9.37. | Dažādās CDS ir dažāda pamatlīdzekļu uzraudzības kvalitāte. Dažās CDS adekvāta uzraudzības sistēma vēl nav ieviesta, kamēr citās – kur tāda sistēma ir ieviesta – netiek adekvāti pildītas visas tās prasības. Tādēļ grāmatvedības uzskaites dati nesakrīt ar fiziskās inventarizācijas datiem. |
| --- | --- |

9.37.

Dažādās CDS ir dažāda pamatlīdzekļu uzraudzības kvalitāte. Dažās CDS adekvāta uzraudzības sistēma vēl nav ieviesta, kamēr citās – kur tāda sistēma ir ieviesta – netiek adekvāti pildītas visas tās prasības. Tādēļ grāmatvedības uzskaites dati nesakrīt ar fiziskās inventarizācijas datiem.

| 9.37. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija uzsver, ka par gada pārskatu sagatavošanu pilnībā atbildīgs ir katras ADS grāmatvedis. |
| --- | --- |

9.37.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija uzsver, ka par gada pārskatu sagatavošanu pilnībā atbildīgs ir katras ADS grāmatvedis.

EIROPAS SKOLAS

| 9.38. | Revidējot Eiropas skolas, Palāta izstrādā īpašo ziņojumu, ko nepublicē Oficiālajā Vēstnesī, bet ko adresē Eiropas skolu Valdei un skolu direktoriem. Skolu budžetu, kas bija 222,1 miljons EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (118,4 miljoni EUR) un dalībvalstu iemaksām (47,3 miljoni EUR). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  9.4. tabulā
  . |
| --- | --- |

9.38.

Revidējot Eiropas skolas, Palāta izstrādā īpašo ziņojumu, ko nepublicē Oficiālajā Vēstnesī, bet ko adresē Eiropas skolu Valdei un skolu direktoriem. Skolu budžetu, kas bija 222,1 miljons EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (118,4 miljoni EUR) un dalībvalstu iemaksām (47,3 miljoni EUR). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  9.4. tabulā
  .

9.4. tabula – Eiropas skolas – Galveni dati

| Eiropas skola | Valsts | Izveides gads | Budžets (18)
   (19)

  (miljonos EUR) | No Komisijas saņemtā dotācija (19)

  (miljonos EUR) | Skolēnu skaits skolā (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Birojs | Beļģija | 1957 | 7,9 | 7,2 | 5,7 | 6,1 | — | — |
| Luksemburga I | Luksemburga | 1953 | 34,6 | 31,9 | 20,3 | 19,1 | 3 101 | 3 753 |
| Luksemburga II | Luksemburga | 2004 | 2,7 | — | 1,2 | — | 827 | — |
| Brisele I (Uccle) | Beļģija | 1958 | 26,0 | 24,3 | 17,0 | 15,8 | 2 394 | 2 289 |
| Brisele II (Woluwé) | Beļģija | 1974 | 27,1 | 25,0 | 17,7 | 15,9 | 2 917 | 2 769 |
| Brisele III (Ixelles) | Beļģija | 1999 | 24,2 | 22,7 | 15,7 | 15,0 | 2 773 | 2 592 |
| Mola | Beļģija | 1960 | 10,9 | 10,7 | 6,4 | 6,5 | 643 | 641 |
| Varēze | Itālija | 1960 | 15,8 | 15,3 | 7,8 | 7,5 | 1 317 | 1 323 |
| Karlsrūe | Vācija | 1962 | 11,8 | 11,5 | 3,9 | 4,1 | 1 074 | 1 091 |
| Minhene | Vācija | 1977 | 18,6 | 16,4 | 1 | 1,0 | 1 504 | 1 455 |
| Frankfurte | Vācija | 2002 | 8,8 | 6,1 | 4,2 | 2,9 | 809 | 633 |
| Alikante | Spānija | 2002 | 9,9 | 6,2 | 5,7 | 3,4 | 950 | 858 |
| Bergena | Nīderlande | 1963 | 11,5 | 11,9 | 6,3 | 6,4 | 664 | 695 |
| Kalema | Apvienotā Karaliste | 1978 | 12,3 | 12,3 | 5,5 | 6,1 | 889 | 884 |
| Kopā | 222,1 | 201,5 | 118,4 | 109,8 | 19 862 | 18 983 |
| NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums. |

Eiropas skola

Valsts

Izveides gads

Budžets (18)
   (19)

(miljonos EUR)

No Komisijas saņemtā dotācija (19)

(miljonos EUR)

Skolēnu skaits skolā (20)

2004

2003

2004

2003

2004

2003

Birojs

Beļģija

1957

7,9

7,2

5,7

6,1

—

—

Luksemburga I

Luksemburga

1953

34,6

31,9

20,3

19,1

3 101

3 753

Luksemburga II

Luksemburga

2004

2,7

—

1,2

—

827

—

Brisele I (Uccle)

Beļģija

1958

26,0

24,3

17,0

15,8

2 394

2 289

Brisele II (Woluwé)

Beļģija

1974

27,1

25,0

17,7

15,9

2 917

2 769

Brisele III (Ixelles)

Beļģija

1999

24,2

22,7

15,7

15,0

2 773

2 592

Mola

Beļģija

1960

10,9

10,7

6,4

6,5

643

641

Varēze

Itālija

1960

15,8

15,3

7,8

7,5

1 317

1 323

Karlsrūe

Vācija

1962

11,8

11,5

3,9

4,1

1 074

1 091

Minhene

Vācija

1977

18,6

16,4

1

1,0

1 504

1 455

Frankfurte

Vācija

2002

8,8

6,1

4,2

2,9

809

633

Alikante

Spānija

2002

9,9

6,2

5,7

3,4

950

858

Bergena

Nīderlande

1963

11,5

11,9

6,3

6,4

664

695

Kalema

Apvienotā Karaliste

1978

12,3

12,3

5,5

6,1

889

884

Kopā

222,1

201,5

118,4

109,8

19 862

18 983

NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

| 9.39. | Palātas veiktajā revīzijā attiecībā uz 2004. gadu netika atklāti būtiski jautājumi, ko vajadzētu minēt Palātas gada pārskatā. |
| --- | --- |

9.39.

Palātas veiktajā revīzijā attiecībā uz 2004. gadu netika atklāti būtiski jautājumi, ko vajadzētu minēt Palātas gada pārskatā.

| 9.39. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija ņem vērā Palātas apsvērumu. |
| --- | --- |

9.39.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija ņem vērā Palātas apsvērumu.

---

(1)  Padome IKS neieviesa vispār, Tiesa nepiemēroja dažus no tiem, un pārējās iestādēs vēl jāstrādā pie IKS pilnīgas piemērošanas.

(2)  Parlaments līdz 2005. gada februārim, un Reģionu komiteja – līdz 2004. gada augustam.

(3)  Tiesa, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja un Padome.

(4)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja.

(5)  Padome un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja.

(6)  Padome, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja.

(7)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Tiesa un Padome.

(8)  Tiesa un Reģionu komiteja.

(9)  Komisijā par administratīvajiem izdevumiem atbild galvenokārt šādi dienesti: Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts, Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Preses un sakaru ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā, Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē, Individuālu tiesību pārvaldes un maksājumu birojs, Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs, Publikāciju birojs.

(10)  Šāds rīcības veids nav nekas neparasts, ja ņem vērā, piemēram to, ka GEOS ēkas īres līguma 5.1. punkta 4. daļā ir norādīts: “Summas, kas maksājamas pēc indeksācijas veikšanas, izīrētājam ieskaitāmas 45 dienu laikā, skaitot no dienas, kurā saņemts īrnieka lūgums veikt indeksāciju”.

(11)  2003. gada pārskata 9.68. punkts.

(12)  Pašlaik tiek publicēti OV.

(13)  Eiropas Dzelzceļu aģentūras un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras budžetus 2004. gadā tieši pārvaldīja Komisija. Tādēļ par šīm aģentūrām īpašie ziņojumi netiks izstrādāti.

(14)  Ieskaitot PHARE programmas.

(15)  Kopējais skaits amata vietu, ja pieskaita arī vietējiem darbiniekiem atvēlētās vietas, 2004. gadā bija 309 (2003. gadā – 321).

(16)  Šīs organizācijas centrālais birojs 2004. gadā (visu gadu vai daļu no tā) uz pagaidu laiku atradās Briselē.

(17)  Par šīs organizācijas budžeta pārvaldību 2004. gadā atbildēja Komisija. Par šā budžeta izpildi īpašais ziņojums netika sagatavots.

(18)  Kopējie ieņēmumi un izdevumi, kas paredzēti katras Eiropas skolas un Biroja budžetā, ieskaitot visus grozījumus sākotnēji pieņemtajos budžetos.

(19)  Avots: Eiropas skolas.

(20)  Avots: Ģenerālsekretāra 2005. gada pārskats, kas sagatavots Eiropas skolu Valdei.

NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

---

10. NODAĻA

Finanšu instrumenti un banku darbības

SATURS

Ievads

Komisijas veiktā uzraudzība pār tās finansiālo līdzdalību

Ieskats par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes

Garantiju fonds ārējām darbībām

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 10.1. | Kopienas finanšu instrumenti saistībā ar banku darbību ir šādi:






  — | aizdevumi, ko piešķir no budžeta līdzekļiem vai no aizņemtiem līdzekļiem; |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

10.1.

Kopienas finanšu instrumenti saistībā ar banku darbību ir šādi:

—

aizdevumi, ko piešķir no budžeta līdzekļiem vai no aizņemtiem līdzekļiem;

| — | procentu subsīdijas no budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

procentu subsīdijas no budžeta līdzekļiem;

| — | garantijas par parakstītiem aizņēmumiem un par aizdevumiem, kas piešķirti trešajām personām; |
| --- | --- |

—

garantijas par parakstītiem aizņēmumiem un par aizdevumiem, kas piešķirti trešajām personām;

| — | kapitāla līdzdalība kopīgu interešu organizācijās (1); un |
| --- | --- |

—

kapitāla līdzdalība kopīgu interešu organizācijās (1); un

| — | dalība speciālās darbībās, tādās kā riska kapitāla nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

dalība speciālās darbībās, tādās kā riska kapitāla nodrošināšana.

10.2.

| 10.2. | Šie finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saistībā ar tās ārējo politiku. To galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt darbavietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, īstenojot pasākumus, lai uzlabotu finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena ir iesaistījusies līdzīgos darījumos. |
| --- | --- |

Šie finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saistībā ar tās ārējo politiku. To galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt darbavietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, īstenojot pasākumus, lai uzlabotu finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena ir iesaistījusies līdzīgos darījumos.

10.3.

| 10.3. | Palātas veiktā revīzija ietvēra:






  — | Komisijas veikto uzraudzību pār tās finanšu līdzdalību; |
| --- | --- | --- |

Palātas veiktā revīzija ietvēra:

—

Komisijas veikto uzraudzību pār tās finanšu līdzdalību;

| — | ieskatu par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes; |
| --- | --- |

—

ieskatu par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes;

| — | to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām (sk. 
  10.1. tabulu
  ); un |
| --- | --- |

—

to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām (sk. 
  10.1. tabulu
  ); un

| — | Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) darbības (sk. 
  10.2. tabulu
  ). |
| --- | --- |

—

Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) darbības (sk. 
  10.2. tabulu
  ).

10.1. Tabula – Stāvoklis Garantiju fondā (2)

| (milj. EUR) |
| --- |
| Finanšu gads | Neizpildītās garantijas kopā 31. decembrī (3) | Fonda līdzekļi kopā 31. decembrī (4) | Segums (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |
| 2004 | 12 068 | 1 273,3 (5) | 10,6 |
| Avots: Komisija. |

(milj. EUR)

Finanšu gads

Neizpildītās garantijas kopā 31. decembrī (3)

Fonda līdzekļi kopā 31. decembrī (4)

Segums (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

2004

12 068

1 273,3 (5)

10,6

Avots: Komisija.

10.2. Tabula – Likvidējamās EOTK bilance (attīstība pēc EOTK līguma beigām) un EOTK kārtējā budžeta neizpildītās saistības 2004. gada 31. decembrī

Likvidējamās EOTK bilance 2004. gada 31. decembrī

| | 2004. gada 31. decembris | 2003. gada 31. decembris | 2002. gada 31. decembris | 2002. gada 23. jūlijs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| milj. EUR | % | milj. EUR | % | milj. EUR | % | milj. EUR | % |
| Aktīvi |
| Aizdevumi un avansa maksājumi bankām | 103,38 | 4,82 | 133,43 | 6,49 | 113,57 | 4,75 | 155,62 | 6,36 |
| Aizdevumi un avansa maksājumi klientiem | 315,35 | 14,71 | 361,66 | 17,59 | 628,95 | 26,33 | 682,42 | 27,87 |
| Obligācijas un citi vērtspapīri ar fiksētu ienākumu | 1 488,96 | 69,46 | 1 485,91 | 72,25 | 1 551,46 | 64,94 | 1 528,90 | 62,44 |
| Akcijas un citi vērtspapīri ar nefiksētu ienākumu | 7,09 | 0,33 | 15,75 | 0,77 | 18,77 | 0,79 | 28,00 | 1,14 |
| Citi aktīvi | 171,68 | 8,01 | 3,28 | 0,16 | 3,31 | 0,14 | 6,02 | 0,25 |
| Priekšsamaksa un uzkrātie ienākumi | 57,07 | 2,66 | 56,46 | 2,75 | 73,04 | 3,06 | 47,57 | 1,94 |
| Aktīvi kopā | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |
| Pasīvi |
| Saistības pret trešām pusēm | 456,34 | 21,29 | 468,33 | 22,77 | 764,13 | 31,98 | 801,68 | 32,74 |
| EOTK kārtējais budžets | 109,24 | 5,10 | 222,46 | 10,82 | 342,56 | 14,34 | 400,92 | 16,37 |
| Uzkrājumi saistībām un komisijām | 213,22 | 9,95 | 247,15 | 12,02 | 554,74 | 23,22 | 586,01 | 23,93 |
| Budžets zinātnisko pētījumu finansēšanai ogļu un tērauda rūpniecībā | 296,30 | 13,82 | 293,00 | 14,25 | 240,00 | 10,05 | 240,00 | 9,80 |
| Rezerves un atlikums | 1 068,43 | 49,84 | 825,55 | 40,14 | 487,67 | 20,41 | 419,92 | 17,15 |
| Pasīvi kopā | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |

2004. gada 31. decembris

2003. gada 31. decembris

2002. gada 31. decembris

2002. gada 23. jūlijs

milj. EUR

%

milj. EUR

%

milj. EUR

%

milj. EUR

%

Aktīvi

Aizdevumi un avansa maksājumi bankām

103,38

4,82

133,43

6,49

113,57

4,75

155,62

6,36

Aizdevumi un avansa maksājumi klientiem

315,35

14,71

361,66

17,59

628,95

26,33

682,42

27,87

Obligācijas un citi vērtspapīri ar fiksētu ienākumu

1 488,96

69,46

1 485,91

72,25

1 551,46

64,94

1 528,90

62,44

Akcijas un citi vērtspapīri ar nefiksētu ienākumu

7,09

0,33

15,75

0,77

18,77

0,79

28,00

1,14

Citi aktīvi

171,68

8,01

3,28

0,16

3,31

0,14

6,02

0,25

Priekšsamaksa un uzkrātie ienākumi

57,07

2,66

56,46

2,75

73,04

3,06

47,57

1,94

Aktīvi kopā

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Pasīvi

Saistības pret trešām pusēm

456,34

21,29

468,33

22,77

764,13

31,98

801,68

32,74

EOTK kārtējais budžets

109,24

5,10

222,46

10,82

342,56

14,34

400,92

16,37

Uzkrājumi saistībām un komisijām

213,22

9,95

247,15

12,02

554,74

23,22

586,01

23,93

Budžets zinātnisko pētījumu finansēšanai ogļu un tērauda rūpniecībā

296,30

13,82

293,00

14,25

240,00

10,05

240,00

9,80

Rezerves un atlikums

1 068,43

49,84

825,55

40,14

487,67

20,41

419,92

17,15

Pasīvi kopā

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

EOTK kārtējā budžeta neizpildītās saistības 2004. gada 31. decembrī

| (milj. EUR) |
| --- |
| | Summas 2002. gada 23. jūlijā | Summas 2002. gada 31. decembrī | Summas 2003. gada 31. decembrī | Maksājumi 2004. gadā | 2004. gadā atceltās saistības | Summas 2004. gada 31. decembrī |
| Readaptācija | 132,61 | 121,24 | 75,76 | 22,24 | 9,78 | 43,74 |
| Zinātniskie pētījumi | 180,83 | 158,71 | 99,11 | 44,25 | 6,22 | 48,64 |
| Procentu subsīdijas (56. pants) | 16,84 | 16,05 | 11,21 | 0,25 | 9,99 | 0,97 |
| Sociālie pasākumi ogļu rūpniecībā (RECHAR) | 70,64 | 46,56 | 36,39 | 17,54 | 2,96 | 15,89 |
| Kopā | 400,92 | 342,56 | 222,47 | 84,28 | 28,95 | 109,24 |
| Avots: Likvidējamās EOTK finanšu pārskati 2004. gada 31. decembrī. |

(milj. EUR)

Summas 2002. gada 23. jūlijā

Summas 2002. gada 31. decembrī

Summas 2003. gada 31. decembrī

Maksājumi 2004. gadā

2004. gadā atceltās saistības

Summas 2004. gada 31. decembrī

Readaptācija

132,61

121,24

75,76

22,24

9,78

43,74

Zinātniskie pētījumi

180,83

158,71

99,11

44,25

6,22

48,64

Procentu subsīdijas (56. pants)

16,84

16,05

11,21

0,25

9,99

0,97

Sociālie pasākumi ogļu rūpniecībā (RECHAR)

70,64

46,56

36,39

17,54

2,96

15,89

Kopā

400,92

342,56

222,47

84,28

28,95

109,24

Avots: Likvidējamās EOTK finanšu pārskati 2004. gada 31. decembrī.

KOMISIJAS VEIKTĀ UZRAUDZĪBA PĀR TĀS FINANSIĀLO LĪDZDALĪBU

| 10.4. | ES pieder akcijas divās finanšu iestādēs – Eiropas Investīciju fondā (EIF) (6) un Eiropas Rekonstrukcijas un Attīstības bankā (ERAB) (7). Dalība šo divu asociēto organizāciju kapitālā 2004. gada 31. decembrī kopumā sasniedza 277,5 miljonus EUR (8). |
| --- | --- |

10.4.

ES pieder akcijas divās finanšu iestādēs – Eiropas Investīciju fondā (EIF) (6) un Eiropas Rekonstrukcijas un Attīstības bankā (ERAB) (7). Dalība šo divu asociēto organizāciju kapitālā 2004. gada 31. decembrī kopumā sasniedza 277,5 miljonus EUR (8).

10.5.

| 10.5. | Palāta pārbaudīja, kā Komisija uzrauga (9) tās dalību divās finanšu iestādēs, vērtējot:






  a) | vai Komisijas veiktie uzraudzības pasākumi (ne vien no finansiālā viedokļa, bet arī saistībā ar nākotnē iespējamiem riskiem) ir pietiekami, lai nodrošinātu produktīvu, efektīvu un ekonomisku kontroli pār tās kapitālieguldījumiem; |
| --- | --- | --- |

Palāta pārbaudīja, kā Komisija uzrauga (9) tās dalību divās finanšu iestādēs, vērtējot:

a)

vai Komisijas veiktie uzraudzības pasākumi (ne vien no finansiālā viedokļa, bet arī saistībā ar nākotnē iespējamiem riskiem) ir pietiekami, lai nodrošinātu produktīvu, efektīvu un ekonomisku kontroli pār tās kapitālieguldījumiem;

| b) | vai uzraudzības un pārvaldības informācija sniedz Komisijai pamatotu pārliecību par to, ka darbības ar kapitālieguldījumiem asociētajās organizācijās saskan ar ES politiku un nav pretrunā piemērojamiem ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

vai uzraudzības un pārvaldības informācija sniedz Komisijai pamatotu pārliecību par to, ka darbības ar kapitālieguldījumiem asociētajās organizācijās saskan ar ES politiku un nav pretrunā piemērojamiem ES tiesību aktiem.

10.6.

| 10.6. | Komisija ieceļ divus locekļus (10) (un divus viņu aizstājējus) EIF Direktoru padomē, ko ievēl EIF akcionāru kopsapulcē, un vēl vienu pārstāvi (bez aizstājēja) kā EIF Revīzijas padomes locekli. EIF ētikas kodekss neļauj šiem pārstāvjiem izpaust informāciju ārpus EIF, izņemot personām, kas palīdz viņiem pildīt Valdes locekļu pienākumus. Nav pierādījumu tam, vai citi Komisijas dienesti vajadzības gadījumā tiek informēti un vai ar tiem konsultējas, lai pārbaudītu, vai tiek ievērota Kopienas politika un tiesību akti. |
| --- | --- |

Komisija ieceļ divus locekļus (10) (un divus viņu aizstājējus) EIF Direktoru padomē, ko ievēl EIF akcionāru kopsapulcē, un vēl vienu pārstāvi (bez aizstājēja) kā EIF Revīzijas padomes locekli. EIF ētikas kodekss neļauj šiem pārstāvjiem izpaust informāciju ārpus EIF, izņemot personām, kas palīdz viņiem pildīt Valdes locekļu pienākumus. Nav pierādījumu tam, vai citi Komisijas dienesti vajadzības gadījumā tiek informēti un vai ar tiem konsultējas, lai pārbaudītu, vai tiek ievērota Kopienas politika un tiesību akti.

| 10.6. | Eiropas Investīciju fonda (EIF) darbība ir galvenokārt vērsta uz mazo un vidējo (MVU) uzņēmumu atbalstu. Komisijas pārstāvji EIF padomē ir augstas amatpersonas trijos ģenerāldirektorātos, kuriem ir vislielākā interese par šo nozari un plašākās zināšanas par to (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Minētie dienesti cieši sadarbojas, koordinējot savu nostāju, pirms katras padomes sanāksmes. Citu dienestu viedokli neformālā kārtā laiku pa laikam ņem vērā konkrētos gadījumos (piemēram, par valsts atbalstu), taču Komisija neuzskata, ka ir nepieciešams ar šiem dienestiem konsultēties regulāri.
  Tomēr, ja runa ir par atbilstību Kopienas mērķiem, Komisija uzskata, ka 2005. gada vidū Eiropas Investīciju fondā (pēc Direktoru padomes pieprasījuma un Komisijas pārstāvju pārliecinoša atbalsta) izveidotā atbilstības funkcija ir nākamais nopietnais solis, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas politikai. |
| --- | --- |

10.6.

Eiropas Investīciju fonda (EIF) darbība ir galvenokārt vērsta uz mazo un vidējo (MVU) uzņēmumu atbalstu. Komisijas pārstāvji EIF padomē ir augstas amatpersonas trijos ģenerāldirektorātos, kuriem ir vislielākā interese par šo nozari un plašākās zināšanas par to (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāts, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Minētie dienesti cieši sadarbojas, koordinējot savu nostāju, pirms katras padomes sanāksmes. Citu dienestu viedokli neformālā kārtā laiku pa laikam ņem vērā konkrētos gadījumos (piemēram, par valsts atbalstu), taču Komisija neuzskata, ka ir nepieciešams ar šiem dienestiem konsultēties regulāri.

Tomēr, ja runa ir par atbilstību Kopienas mērķiem, Komisija uzskata, ka 2005. gada vidū Eiropas Investīciju fondā (pēc Direktoru padomes pieprasījuma un Komisijas pārstāvju pārliecinoša atbalsta) izveidotā atbilstības funkcija ir nākamais nopietnais solis, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas politikai.

| 10.7. | Saistībā ar dalību EIF pilnīgi ticami ir ziņojumi (11), kas sniegti akcionāriem EIF akcionāru kopsapulcē. Palātai netika sniegti pierādījumi par būtisku jautājumu jebkura veida turpmāku uzraudzību. |
| --- | --- |

10.7.

Saistībā ar dalību EIF pilnīgi ticami ir ziņojumi (11), kas sniegti akcionāriem EIF akcionāru kopsapulcē. Palātai netika sniegti pierādījumi par būtisku jautājumu jebkura veida turpmāku uzraudzību.

| 10.7. | Attiecībā uz finanšu ziņojumiem par EIF, Komisija pilnīgi uzticas iekšējo un neatkarīgo, kā arī EIF Revīzijas padomes auditoru paveiktajam darbam. Auditori nav konstatējuši materiālas dabas neskaidrības attiecībā uz EIF finanšu ziņojumiem.
  Akcionāru gada sanāksmē parasti apstiprina gada ziņojumu un ar to saistītos finanšu ziņojumus, kā arī izvirza kandidātus padomes amatiem. Komisija ir tiesīga pieņemt visus ārkārtas lēmumus pēc formālam konsultācijām ar citiem dienestiem. Visus akcionāru lēmumus, kā arī Revīzijas padomes gada ziņojumā minētos ieteikumus uzrauga Direktoru padome. |
| --- | --- |

10.7.

Attiecībā uz finanšu ziņojumiem par EIF, Komisija pilnīgi uzticas iekšējo un neatkarīgo, kā arī EIF Revīzijas padomes auditoru paveiktajam darbam. Auditori nav konstatējuši materiālas dabas neskaidrības attiecībā uz EIF finanšu ziņojumiem.

Akcionāru gada sanāksmē parasti apstiprina gada ziņojumu un ar to saistītos finanšu ziņojumus, kā arī izvirza kandidātus padomes amatiem. Komisija ir tiesīga pieņemt visus ārkārtas lēmumus pēc formālam konsultācijām ar citiem dienestiem. Visus akcionāru lēmumus, kā arī Revīzijas padomes gada ziņojumā minētos ieteikumus uzrauga Direktoru padome.

| 10.8. | Starp EIF un attiecīgajām EIB struktūrām pastāv cieša sadarbība. EIF darbības tiek saskaņotas ar EIB korporatīvo plānu. Nav pierādījumu tam, vai līdzīga veida saskaņošana un sadarbība notiek ar Komisiju. Lai nodrošinātu pārskatāmību, Komisijai vajadzētu nodrošināt to, ka tā saņem to pašu informāciju par finanšu iestādes (EIF) pārvaldību, ko saņem tās galvenais akcionārs EIB. |
| --- | --- |

10.8.

Starp EIF un attiecīgajām EIB struktūrām pastāv cieša sadarbība. EIF darbības tiek saskaņotas ar EIB korporatīvo plānu. Nav pierādījumu tam, vai līdzīga veida saskaņošana un sadarbība notiek ar Komisiju. Lai nodrošinātu pārskatāmību, Komisijai vajadzētu nodrošināt to, ka tā saņem to pašu informāciju par finanšu iestādes (EIF) pārvaldību, ko saņem tās galvenais akcionārs EIB.

| 10.8. | EIB kā lielākajam akcionāram, kuram pieder 60 % akciju, pretēji Komisijai, kam pieder 30 % akciju, jāatbilst īpašām grupas izvirzītajām prasībām. Minētā regula attiecas uz korporatīvo plānu, kā arī uz konsolidācijas procesu.
  EIF korporatīvo plānu pirms iekļaušanas EIB grupas plānā vispirms izskata un apstiprina EIF Direktoru padome. Pirms nostājas ieņemšanas Padomē plāna projektu īpaši sīki caurskata Komisijas iecelto direktoru darbinieki.
  Lai veiktu konsolidācijas procesu, daži EIF grāmatvedības dienestu rīcībā esoši finanšu dati ir pieejami EIB, ņemot vērā ļoti specifiskas konsolidācijas vajadzības EIB grupas uzskaitē. Komisijas rīcībā nav informācijas par citām atšķirībām attieksmē pret akcionāriem. |
| --- | --- |

10.8.

EIB kā lielākajam akcionāram, kuram pieder 60 % akciju, pretēji Komisijai, kam pieder 30 % akciju, jāatbilst īpašām grupas izvirzītajām prasībām. Minētā regula attiecas uz korporatīvo plānu, kā arī uz konsolidācijas procesu.

EIF korporatīvo plānu pirms iekļaušanas EIB grupas plānā vispirms izskata un apstiprina EIF Direktoru padome. Pirms nostājas ieņemšanas Padomē plāna projektu īpaši sīki caurskata Komisijas iecelto direktoru darbinieki.

Lai veiktu konsolidācijas procesu, daži EIF grāmatvedības dienestu rīcībā esoši finanšu dati ir pieejami EIB, ņemot vērā ļoti specifiskas konsolidācijas vajadzības EIB grupas uzskaitē. Komisijas rīcībā nav informācijas par citām atšķirībām attieksmē pret akcionāriem.

| 10.9. | Saistībā ar dalību ERAB (12) Komisija ERAB Direktoru padomē ieceļ vienu locekli (13) un viņa aizstājēju, kuri regulāri ziņo par stāvokli un notikumiem atbildīgajam komisāram un ekonomikas un finanšu (ECFIN) ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

10.9.

Saistībā ar dalību ERAB (12) Komisija ERAB Direktoru padomē ieceļ vienu locekli (13) un viņa aizstājēju, kuri regulāri ziņo par stāvokli un notikumiem atbildīgajam komisāram un ekonomikas un finanšu (ECFIN) ģenerāldirektoram.

10.10.

| 10.10. | Saskaņā ar Komisijas teikto viens no mērķiem ES dalībai ERAB kapitālā ir nodrošināt ERAB darbības atbilstību ES politikai, piemēram, saistībā ar atbilstību vides aizsardzības normatīviem, kas nav juridiski saistoši valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. ĢD ECFIN veic regulāru kontroli. Uzraudzības process Komisijā darbojas un arī nodrošina to, ka tiek izvērtēta atbilstība Kopienas politikai un tiesību aktiem un ka to ņem vērā Komisijas ieceltais loceklis, veicot savus pienākumus ERAB Direktoru padomē. |
| --- | --- |

Saskaņā ar Komisijas teikto viens no mērķiem ES dalībai ERAB kapitālā ir nodrošināt ERAB darbības atbilstību ES politikai, piemēram, saistībā ar atbilstību vides aizsardzības normatīviem, kas nav juridiski saistoši valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. ĢD ECFIN veic regulāru kontroli. Uzraudzības process Komisijā darbojas un arī nodrošina to, ka tiek izvērtēta atbilstība Kopienas politikai un tiesību aktiem un ka to ņem vērā Komisijas ieceltais loceklis, veicot savus pienākumus ERAB Direktoru padomē.

| 10.10. | ES pirmkārt interesē sasniegt Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai (ERAB) noteiktos mērķus, proti, veicināt pāreju uz tirgus ekonomiku un privātā sektora attīstību. Tās dalība ES arī nodrošina atbilstību ES tiesību aktiem, piemēram, attiecībā uz vides aizsardzību, kā arī ERAB popularizē starptautiskos standartus valstīs, kas nav ES dalībvalstis un kurām ES tiesību akti nav saistoši. |
| --- | --- |

10.10.

ES pirmkārt interesē sasniegt Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai (ERAB) noteiktos mērķus, proti, veicināt pāreju uz tirgus ekonomiku un privātā sektora attīstību. Tās dalība ES arī nodrošina atbilstību ES tiesību aktiem, piemēram, attiecībā uz vides aizsardzību, kā arī ERAB popularizē starptautiskos standartus valstīs, kas nav ES dalībvalstis un kurām ES tiesību akti nav saistoši.

| 10.11. | Lai gan uzraudzību veic viens un tas pats ģenerāldirektorāts, pieejamais informācijas daudzums par ERAB uzraudzību ir detalizētāks nekā par EIF un ietver ar citiem dienestiem veikto konsultāciju rezultātus. |
| --- | --- |

10.11.

Lai gan uzraudzību veic viens un tas pats ģenerāldirektorāts, pieejamais informācijas daudzums par ERAB uzraudzību ir detalizētāks nekā par EIF un ietver ar citiem dienestiem veikto konsultāciju rezultātus.

| 10.11. | Komisija uzskata, ka tās dalības ERAB un EIF uzraudzība jāveic ņemot vērā tiesisko regulējumu, kas katrā iestādē ir atšķirīgs.
  Kā noteikts 10.6. punktā attiecībā uz EIF, Komisija neuzskata par lietderīgu rīkot sistemātiskas konsultācijas ar dienestiem, kuru pārstāvji nav pārstāvēti Padomē. |
| --- | --- |

10.11.

Komisija uzskata, ka tās dalības ERAB un EIF uzraudzība jāveic ņemot vērā tiesisko regulējumu, kas katrā iestādē ir atšķirīgs.

Kā noteikts 10.6. punktā attiecībā uz EIF, Komisija neuzskata par lietderīgu rīkot sistemātiskas konsultācijas ar dienestiem, kuru pārstāvji nav pārstāvēti Padomē.

| 10.12. | Veicot revīziju tika konstatēts, ka uzraudzības un pārvaldības informācija par ERAB sniedz Komisijai pamatotu pārliecību par to, ka ERAB darbības saskan ar ES politiku un nav pretrunā piemērojamiem ES tiesību aktiem. Lai Komisijai būtu tādā paša līmeņa pārliecība par dalību EIF, jāuzlabo EIF uzraudzības un pārvaldības informācija. |
| --- | --- |

10.12.

Veicot revīziju tika konstatēts, ka uzraudzības un pārvaldības informācija par ERAB sniedz Komisijai pamatotu pārliecību par to, ka ERAB darbības saskan ar ES politiku un nav pretrunā piemērojamiem ES tiesību aktiem. Lai Komisijai būtu tādā paša līmeņa pārliecība par dalību EIF, jāuzlabo EIF uzraudzības un pārvaldības informācija.

| 10.12. | Kā noteikts 10.6. punktā un 10.11. punktā EIF darbā visvairāk ieinteresēto trīs dienestu augstāko amatpersonu dalība Direktoru padomē lielā mērā izskaidro atšķirību, ko atzīmēja Revīzijas palāta attiecībā uz ERAB. Minēto augstāko amatpersonu dalība padomes darbā ir vislabākā garantija Kopienas interešu aizsardzībai.
  Eiropas Investīciju fonda 2005. gada vidū izveidotā atbilstības funkcija, kura ir pilnvarota nodrošināt piemērotu atbilstības kārtību attiecībā uz ES politiku un tiesību aktiem, nodrošina iespēju turpmāk veicināt šādas garantijas. Komisija sadarbosies ar EIF, lai nodrošinātu šīs jaunās funkcijas efektivitāti.
  Turklāt Komisija pārbaudīs nepieciešamību noskaidrot attiecīgo dienestu iekšējās procedūras konkrētos gadījumos 10.6. punktā minētajā ad hoc konsultāciju procesā. |
| --- | --- |

10.12.

Kā noteikts 10.6. punktā un 10.11. punktā EIF darbā visvairāk ieinteresēto trīs dienestu augstāko amatpersonu dalība Direktoru padomē lielā mērā izskaidro atšķirību, ko atzīmēja Revīzijas palāta attiecībā uz ERAB. Minēto augstāko amatpersonu dalība padomes darbā ir vislabākā garantija Kopienas interešu aizsardzībai.

Eiropas Investīciju fonda 2005. gada vidū izveidotā atbilstības funkcija, kura ir pilnvarota nodrošināt piemērotu atbilstības kārtību attiecībā uz ES politiku un tiesību aktiem, nodrošina iespēju turpmāk veicināt šādas garantijas. Komisija sadarbosies ar EIF, lai nodrošinātu šīs jaunās funkcijas efektivitāti.

Turklāt Komisija pārbaudīs nepieciešamību noskaidrot attiecīgo dienestu iekšējās procedūras konkrētos gadījumos 10.6. punktā minētajā ad hoc konsultāciju procesā.

IESKATS PAR AKTĪVIEM, KO KOMISIJAS INTERESĒS PĀRVALDA FINANŠU IESTĀDES

| 10.13. | Neskaitot Komisijas finansiālo līdzdalību, rūpīgi jāuzrauga arī aktīvi, ko pārvalda finanšu iestādes. Šie aktīvi ir paredzēti pasākumiem, ko finanšu iestādes veic Komisijas interesēs, lai īstenotu ES politikas atsevišķas darbības (14). |
| --- | --- |

10.13.

Neskaitot Komisijas finansiālo līdzdalību, rūpīgi jāuzrauga arī aktīvi, ko pārvalda finanšu iestādes. Šie aktīvi ir paredzēti pasākumiem, ko finanšu iestādes veic Komisijas interesēs, lai īstenotu ES politikas atsevišķas darbības (14).

10.14.

| 10.14. | Palāta vērtēja, vai Komisijai ir pilnīgs un atjaunināts ieskats par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes. |
| --- | --- |

Palāta vērtēja, vai Komisijai ir pilnīgs un atjaunināts ieskats par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes.

10.15.

| 10.15. | Attiecībā uz finanšu iestādēm pastāv vienošanās, jo īpaši, ar EIB, ERAB, EIF, Eiropas Padomes Attīstības banku un Vācijas Attīstības banku (German Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)). Saskaņā ar Komisijas informāciju līdzekļi (15), kas atrodas trasta un īpašos kontos, ko pārrauga ĢD ECFIN, 2004. gada beigās kopumā bija 360,9 miljoni EUR. |
| --- | --- |

Attiecībā uz finanšu iestādēm pastāv vienošanās, jo īpaši, ar EIB, ERAB, EIF, Eiropas Padomes Attīstības banku un Vācijas Attīstības banku (German Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)). Saskaņā ar Komisijas informāciju līdzekļi (15), kas atrodas trasta un īpašos kontos, ko pārrauga ĢD ECFIN, 2004. gada beigās kopumā bija 360,9 miljoni EUR.

10.16.

| 10.16. | Revīzijā tika konstatēts, ka: |
| --- | --- |

Revīzijā tika konstatēts, ka:

| 10.16. | |
| --- | --- |

10.16.

| a) | Komisijai ir informācija par visiem kontiem ERAB, taču trūkst pilnīga pārskata par kontiem EIF un EIB, kas atvērti visiem ģenerāldirektorātiem; |
| --- | --- |

a)

Komisijai ir informācija par visiem kontiem ERAB, taču trūkst pilnīga pārskata par kontiem EIF un EIB, kas atvērti visiem ģenerāldirektorātiem;

b)

| b) | ieguldījumu bankas pasākumā, ko Kreditanstalt für Wiederaufbau īsteno Bosnijā un Hercegovinā un kam izmaksāti 44,25 miljoni EUR, Komisija neiegrāmatoja kā aktīvu un tādējādi neiekļāva pārskatos; |
| --- | --- |

ieguldījumu bankas pasākumā, ko Kreditanstalt für Wiederaufbau īsteno Bosnijā un Hercegovinā un kam izmaksāti 44,25 miljoni EUR, Komisija neiegrāmatoja kā aktīvu un tādējādi neiekļāva pārskatos;

| b) | Attiecīgās summas ir iekļautas 2004. gada pārskata sadaļā “finanšu starpnieki”. |
| --- | --- |

b)

Attiecīgās summas ir iekļautas 2004. gada pārskata sadaļā “finanšu starpnieki”.

| c) | ES finansējums 16 miljonu EUR apmērā ir sniegts Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai (ERA), lai īstenotu KfW pārvaldītas bankas darbības Kosovā, Melnkalnē un Serbijā, kā arī mājokļu kredītiem un lauku kopienas un mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai. Ne Komisija, ne arī ERA nav iekļāvušas šos līdzekļus 2004. gada pārskatu projektos. |
| --- | --- |

c)

ES finansējums 16 miljonu EUR apmērā ir sniegts Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai (ERA), lai īstenotu KfW pārvaldītas bankas darbības Kosovā, Melnkalnē un Serbijā, kā arī mājokļu kredītiem un lauku kopienas un mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai. Ne Komisija, ne arī ERA nav iekļāvušas šos līdzekļus 2004. gada pārskatu projektos.

| c) | Attiecīgās summas ir iekļautas 2004. gada pārskata sadaļā “finanšu starpnieki”. |
| --- | --- |

c)

Attiecīgās summas ir iekļautas 2004. gada pārskata sadaļā “finanšu starpnieki”.

Lai gan šie pēdējie minētie aspekti ir izlaboti un tādējādi neietekmē pārskatu ticamību, tie norāda uz to, ka trūkst pilnīga ieskata par iepriekš minētajiem pārskatiem.

10.17.

| 10.17. | Komisijai nav pilnīga ieskata par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes. |
| --- | --- |

Komisijai nav pilnīga ieskata par aktīviem, ko Komisijas interesēs pārvalda finanšu iestādes.

| 10.17. | Katra kredītrīkotāja atbildība ir nodrošināt, lai viņa rīcībā esošie aktīvi tiktu regulāri un atbilstīgi uzraudzīti. Tādējādi šo aktīvu pārvaldību un uzraudzību veic ģenerāldirektorāta atbildīgā persona, kura arī nodrošina aktīvu pareizu un pilnīgu reģistrāciju grāmatvedības sistēmā. Pamatojoties uz ģenerāldirektorātu sniegto informāciju, Budžeta ģenerāldirektorāts sagatavo gada pārskatus. Tie sniedz pārskatu par dažādiem Komisijas aktīviem, ieskaitot finanšu iestāžu aktīvus. Taču Komisija negatavo ziņojumu saskaņā ar finanšu iestādes informāciju, bet gan saskaņā ar atskaites noteikumiem, pēc aktīvu daļas bilancē. |
| --- | --- |

10.17.

Katra kredītrīkotāja atbildība ir nodrošināt, lai viņa rīcībā esošie aktīvi tiktu regulāri un atbilstīgi uzraudzīti. Tādējādi šo aktīvu pārvaldību un uzraudzību veic ģenerāldirektorāta atbildīgā persona, kura arī nodrošina aktīvu pareizu un pilnīgu reģistrāciju grāmatvedības sistēmā. Pamatojoties uz ģenerāldirektorātu sniegto informāciju, Budžeta ģenerāldirektorāts sagatavo gada pārskatus. Tie sniedz pārskatu par dažādiem Komisijas aktīviem, ieskaitot finanšu iestāžu aktīvus. Taču Komisija negatavo ziņojumu saskaņā ar finanšu iestādes informāciju, bet gan saskaņā ar atskaites noteikumiem, pēc aktīvu daļas bilancē.

| 10.18. | Šādam ieskatam jānodrošina, ka aktīvus regulāri un pienācīgi uzrauga. Ieskata gūšanai jāizmanto pieredze, kas ir pieejama ĢD ECFIN, lai harmonizētu saistītās konvencijas un nodrošinātu labāku caurskatāmību budžeta lēmējinstitūcijām. |
| --- | --- |

10.18.

Šādam ieskatam jānodrošina, ka aktīvus regulāri un pienācīgi uzrauga. Ieskata gūšanai jāizmanto pieredze, kas ir pieejama ĢD ECFIN, lai harmonizētu saistītās konvencijas un nodrošinātu labāku caurskatāmību budžeta lēmējinstitūcijām.

| 10.18. | Katra kredītrīkotāja atbildība ir nodrošināt, lai viņa rīcībā esošie aktīvi tiktu regulāri un atbilstīgi uzraudzīti (skatīt Finanšu regulas 60. pantu). Kredītrīkotājiem jau liek iekļaut šo informāciju grāmatvedības sistēmā, lai pēc tam to apkopotu gada pārskatā.
  Ieviešot jaunu grāmatvedības sistēmu 2005. gadā, kredītrīkotāju rīcībā ir labāki līdzekļi, lai uzraudzītu viņu atbildībā esošos aktīvus, kā arī informācija tiek labāk centralizēta sistēmā, kas sniedz labāku pārskatu par kopējo stāvokli, un kuru lietojot vajadzētu izvairīties no Revīzijas palātas izklāstītās situācijas. |
| --- | --- |

10.18.

Katra kredītrīkotāja atbildība ir nodrošināt, lai viņa rīcībā esošie aktīvi tiktu regulāri un atbilstīgi uzraudzīti (skatīt Finanšu regulas 60. pantu). Kredītrīkotājiem jau liek iekļaut šo informāciju grāmatvedības sistēmā, lai pēc tam to apkopotu gada pārskatā.

Ieviešot jaunu grāmatvedības sistēmu 2005. gadā, kredītrīkotāju rīcībā ir labāki līdzekļi, lai uzraudzītu viņu atbildībā esošos aktīvus, kā arī informācija tiek labāk centralizēta sistēmā, kas sniedz labāku pārskatu par kopējo stāvokli, un kuru lietojot vajadzētu izvairīties no Revīzijas palātas izklāstītās situācijas.

GARANTIJU FONDS ĀRĒJĀM DARBĪBĀM

| 10.19. | Kopienas budžets jo īpaši ir pakļauts kredītriskam saistībā ar aizdevumu garantijām trešajām valstīm. Garantiju fonda ārējām darbībām (16) mērķis ir izmaksāt atlīdzību Kopienas kreditoriem (17), ja aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saistības, un novērst Kopienas budžeta līdzekļu tiešus pieprasījumus. |
| --- | --- |

10.19.

Kopienas budžets jo īpaši ir pakļauts kredītriskam saistībā ar aizdevumu garantijām trešajām valstīm. Garantiju fonda ārējām darbībām (16) mērķis ir izmaksāt atlīdzību Kopienas kreditoriem (17), ja aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saistības, un novērst Kopienas budžeta līdzekļu tiešus pieprasījumus.

10.20.

| 10.20. | ĢD ECFIN veic Fonda administratīvu pārvaldību un EIB atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību. Palātas veiktajā revīzijā uzmanība tika pievērsta Fonda pareizai finanšu pārvaldībai 2004. finanšu gadā (18). |
| --- | --- |

ĢD ECFIN veic Fonda administratīvu pārvaldību un EIB atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību. Palātas veiktajā revīzijā uzmanība tika pievērsta Fonda pareizai finanšu pārvaldībai 2004. finanšu gadā (18).

10.21.

| 10.21. | Fonda attīstība desmit gados līdz 2004. gada beigām ir parādīta
  10.1. tabulā
  . Attiecīgais paredzētais apjoms (19) 2004. gada beigās kopumā bija 1 086 miljoni EUR, un tādējādi budžetā atmaksājamais līdzekļu apjoms bija 187 miljoni EUR. |
| --- | --- |

Fonda attīstība desmit gados līdz 2004. gada beigām ir parādīta
  10.1. tabulā
  . Attiecīgais paredzētais apjoms (19) 2004. gada beigās kopumā bija 1 086 miljoni EUR, un tādējādi budžetā atmaksājamais līdzekļu apjoms bija 187 miljoni EUR.

10.22.

| 10.22. | Palāta konstatēja, ka 2004. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši. |
| --- | --- |

Palāta konstatēja, ka 2004. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši.

10.23.

| 10.23. | ĢD ECFIN ir oficiāli jānosaka un jādokumentē pārbaudes, kas veiktas par datiem, kuri saņemti no EIB. Jo īpaši tas attiecas uz summām, kas nav atmaksātas no aizdevumiem, kuri ar Kopienas garantijām izsniegti trešajām personām. |
| --- | --- |

ĢD ECFIN ir oficiāli jānosaka un jādokumentē pārbaudes, kas veiktas par datiem, kuri saņemti no EIB. Jo īpaši tas attiecas uz summām, kas nav atmaksātas no aizdevumiem, kuri ar Kopienas garantijām izsniegti trešajām personām.

| 10.23. | Komisija apspriežas ar EIB, lai nākotnē iegūtu revīzijas sertifikātu par izsniegtajiem aizdevumiem, kurus sedz Garantiju fonds. Procedūru rokasgrāmata tiks atjaunināta, lai tajā iekļautu jau veiktās dokumentu kontroles. |
| --- | --- |

10.23.

Komisija apspriežas ar EIB, lai nākotnē iegūtu revīzijas sertifikātu par izsniegtajiem aizdevumiem, kurus sedz Garantiju fonds. Procedūru rokasgrāmata tiks atjaunināta, lai tajā iekļautu jau veiktās dokumentu kontroles.

LIKVIDĒJAMĀ EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA

| 10.24. | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā. EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (20). Šos aktīvus to tīrajā vērtībā – dēvētus par likvidējamo EOTK – piešķir zinātnisko pētījumu veikšanai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību. |
| --- | --- |

10.24.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā. EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (20). Šos aktīvus to tīrajā vērtībā – dēvētus par likvidējamo EOTK – piešķir zinātnisko pētījumu veikšanai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību.

10.25.

| 10.25. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija iegūt pamatotu pārliecību par to, ka tiek pienācīgi īstenoti tiesību akti attiecībā uz likvidējamo EOTK. |
| --- | --- |

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija iegūt pamatotu pārliecību par to, ka tiek pienācīgi īstenoti tiesību akti attiecībā uz likvidējamo EOTK.

10.26.

| 10.26. | Kā jau iepriekšējos gados likvidējamās EOTK pārskatus ir pārbaudījis ārējais revidents, kas ir sniedzis atzinumu bez piezīmēm (21). |
| --- | --- |

Kā jau iepriekšējos gados likvidējamās EOTK pārskatus ir pārbaudījis ārējais revidents, kas ir sniedzis atzinumu bez piezīmēm (21).

10.27.

| 10.27. | Likvidējamās EOTK bilances attīstība un tās kārtējā budžeta neizpildītās saistības ir izklāstītas
  10.2. tabulā
  . Likvidējamās EOTK finanšu darbības tiek pabeigtas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp Padomes izstrādātajām daudzgadu finanšu vadlīnijām, kurās ir ietverti stingri noteikumi par likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

Likvidējamās EOTK bilances attīstība un tās kārtējā budžeta neizpildītās saistības ir izklāstītas
  10.2. tabulā
  . Likvidējamās EOTK finanšu darbības tiek pabeigtas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp Padomes izstrādātajām daudzgadu finanšu vadlīnijām, kurās ir ietverti stingri noteikumi par likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldību.

10.28.

| 10.28. | Palāta ir ieguvusi pamatotu pārliecību par to, ka likvidējamajai EOTK piemērojamie tiesību akti tiek pienācīgi īstenoti. Tomēr Palāta vēlas atzīmēt, ka Komisijai būtu pilnībā jāievēro daudzgadu finanšu vadlīnijas saistībā ar visu vērtspapīru maksājumu termiņu un kredītnovērtējumu ierobežojumiem. |
| --- | --- |

Palāta ir ieguvusi pamatotu pārliecību par to, ka likvidējamajai EOTK piemērojamie tiesību akti tiek pienācīgi īstenoti. Tomēr Palāta vēlas atzīmēt, ka Komisijai būtu pilnībā jāievēro daudzgadu finanšu vadlīnijas saistībā ar visu vērtspapīru maksājumu termiņu un kredītnovērtējumu ierobežojumiem.

| 10.28. | Komisija jau atbilst visiem termiņu un novērtējuma ierobežojumiem investīcijām, kas ieguldītas kopš pamatnostādņu stāšanās spēkā un kas nosaka stingru procedūru, lai nodrošinātu atbilstību šajā sakarā. Pirms pamatnostādnes stājās spēkā, Komisija noslēdza cenu fiksēšanas nolīgumu ar AAA partneriem, lai panāktu atbilstību diviem ilgtermiņa aizņēmumiem. Tas bija nepieciešams, lai aizsargātu EOTK intereses pēc liela restrukturizācijai paredzēta aizņēmuma saņemšanas 1998. gadā, kurā pret visiem aizdevējiem bija vienāda attieksme un kuras rezultātā trīs EOTK aizdevumus pārveidoja par citiem atbalsta instrumentiem. |
| --- | --- |

10.28.

Komisija jau atbilst visiem termiņu un novērtējuma ierobežojumiem investīcijām, kas ieguldītas kopš pamatnostādņu stāšanās spēkā un kas nosaka stingru procedūru, lai nodrošinātu atbilstību šajā sakarā. Pirms pamatnostādnes stājās spēkā, Komisija noslēdza cenu fiksēšanas nolīgumu ar AAA partneriem, lai panāktu atbilstību diviem ilgtermiņa aizņēmumiem. Tas bija nepieciešams, lai aizsargātu EOTK intereses pēc liela restrukturizācijai paredzēta aizņēmuma saņemšanas 1998. gadā, kurā pret visiem aizdevējiem bija vienāda attieksme un kuras rezultātā trīs EOTK aizdevumus pārveidoja par citiem atbalsta instrumentiem.

---

(1)  Piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankā (ERAB).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2728/94 nosaka, ka Garantiju fondam jāsasniedz atbilstīgs līmenis iespējamajiem maksājumiem (paredzētais apjoms), kas kopš 1999. gada noteikts 9 % apmērā no garantētās summas. Fonda finansējumu veido pagaidu iemaksas no budžeta finanšu gada sākumā. Finanšu gada beigās Fonda aktīvi var pārsniegt paredzēto apjomu. Tādā gadījumā veic līdzekļu atmaksāšanu.

(3)  Tai skaitā aprēķinātie soda procenti, kas vēl nav nomaksāti 31. decembrī.

(4)  Pēc tam, kad atskaitītas 31. decembrī nenomaksātās EIB komisijas maksas.

(5)  Pēc ES paplašināšanās ar Padomes 2004. gada 22.decembra Regulu (EK) Nr. 2273/2004 Fonda paredzēto apjomu samazināja par 338,8 milj. EUR, ko ieskaitīja Kopienas budžetā valutācijas datumā, proti, 2005. gada 10. janvārī.

Avots: Komisija.

(6)  Tika pieprasīti 20 % (120 miljoni EUR, kuri 2004. gada 31. decembrī Kopienu konsolidētajā bilancē tika uzrādīti kā 176 miljoni EUR) no dalības 600 miljonu EUR apmērā (30 % no reģistrētā kapitāla, kas ir kopumā 2 miljardi EUR).

(7)  Tika pieprasīti 26,25 % (157,5 miljoni EUR, no kuriem 138,9 miljoni EUR jau ir samaksāti un atlikušie 18,6 miljoni EUR ir maksājami laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam) no dalības 600 miljonu EUR apmērā (3 % no reģistrētā kapitāla, kas ir kopumā 20 miljardi EUR).

(8)  Papildus šiem kapitālieguldījumiem pastāv arī Kopienas dalība kopuzņēmumā Galileo 282 miljonu EUR apmērā (Kopienu konsolidētajā bilancē 2004. gada 31. decembrī pieprasītā summa 2004. gada 31. decembrī bija novērtēta 192,7 miljonu apmērā) no dalības 520 miljonu apmērā (90 % no kapitāla, kas ir kopumā 575 miljoni EUR). Turklāt Kopienu konsolidētajā bilancē ir ietverti citi finanšu pamatlīdzekļi kopumā 1 810,9 miljonu EUR apmērā, kas nebija iekļauti uzraudzības revīzijā.

(9)  Attiecībā uz ES dalību Eiropas Investīciju fondā, piemēro Trīspusējo nolīgumu, kas noslēgts starp Palātu, Komisiju un EIF. Šā nolīguma spēkā esamības termiņu pagarināja par diviem gadiem līdz 2005. gada 25. septembrim. To ir iespējams pagarināt uz nākamajiem diviem gadiem, pusēm tam piekrītot klusējot.

(10)  Pašreizējo EIF Direktoru padomes priekšsēdētāju 2004. gadā ir iecēlusi Komisija. Viņš nepildīja nevienu funkciju Komisijas hierarhijā, jo viņš ir pensionējies.

(11)  Piemēram, gada pārskats un Revīzijas padomes ziņojums.

(12)  ERAB dibināšanas līgums, kas parakstīts Parīzē 1990. gada 29. maijā (1991. gada aprīļa ERAB pamatdokumenti).

(13)  Komisijas ieceltais ERAB Padomes loceklis strādā Londonā.

(14)  Komisija un finanšu iestādes noslēdz konvencijas, kurās izklāsta noteikumus par mandātu (piem., procedūras, pārskatu sagatavošanas pienākumu un finansējumu no kopbudžeta).

(15)  Norēķinu konti, termiņdepozīti un naudas ieguldījumi.

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94 (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 1149/99 (OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

(17)  Ne tikai EIB, bet arī Euratom ārējā kreditēšana un ES makrofinansiālā atbalsta (MFA) aizdevumi trešajām valstīm.

(18)  Palātas veiktais revīzijas darbs balstās uz īpašu trīspusēju nolīgumu, kas parakstīts 1996. gada janvārī starp Palātu, EIF un Komisiju.

(19)  Paredzētais apjoms ir noteikts 9 % apmērā no garantēto aizdevumu neatmaksātās summas.

(20)  Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotais protokols.

(21)  “Likvidējamās EOTK finanšu pārskatā 2004. gada 31. decembrī” (19. lpp.) ārējais revidents ir secinājis, ka: “... finanšu pārskati ... ticami atspoguļo ... likvidējamās EOTK aktīvus un finansiālo stāvokli 2004. gada 31. decembrī un finanšu gada rezultātus iepriekš minētajā datumā”.

---

| 30.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 301/249 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 301/249

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO SESTĀ, SEPTĪTĀ, ASTOTĀ UN DEVĪTĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

(2005/C 301/02)

SATURS

| | Ievads |
| --- | --- |

| I nodaļa | – | Sestā, septītā, astotā un devītā EAF ieviešana |
| --- | --- | --- |

I nodaļa

–

Sestā, septītā, astotā un devītā EAF ieviešana

| II nodaļa | – | Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par EAF |
| --- | --- | --- |

II nodaļa

–

Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par EAF

| III nodaļa | – | Iepriekšējo apsvērumu izpilde |
| --- | --- | --- |

III nodaļa

–

Iepriekšējo apsvērumu izpilde

| IV nodaļa | – | Galvenie apsvērumi īpašajos ziņojumos, ko Palāta publicējusi kopš pēdējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras |
| --- | --- | --- |

IV nodaļa

–

Galvenie apsvērumi īpašajos ziņojumos, ko Palāta publicējusi kopš pēdējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO SESTĀ, SEPTĪTĀ, ASTOTĀ UN DEVĪTĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

SATURS

Ievads

I nodaļa – Sestā, septītā, astotā un devītā EAF ieviešana

Novēlota finanšu pārvaldības ziņojuma nosūtīšana

Vajadzīgi papildu skaidrojumi par galvenajiem jautājumiem

Vajadzīgas labākas norādes par veicamo rīcību

Jāuzlabo ziņošana par finanšu pārvaldību

Secinājumi

II nodaļa – Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par EAF

Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par sesto, septīto, astoto un devīto Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2004. finanšu gadam

Informācija Ticamības deklarācijas atbalstam

Pārskatu ticamība

Darījumu likumība un pareizība

Izmaiņas pārraudzības un kontroles sistēmu realizācijā

III nodaļa – Iepriekšējo apsvērumu izpilde

EAF finansētais infrastruktūras darbs

Budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas nostāja

Komisijas rīcība, ievērojot Palātas ieteikumus

Secinājums

IV nodaļa – Galvenie apsvērumi īpašajos ziņojumos, ko Palāta publicējusi kopš pēdējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par EK ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Eiropas Attīstības fondi (EAF) ir izveidoti pēc starptautisku konvenciju vai nolīgumu (1) noslēgšanas starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un noteiktām Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī ar Padomes lēmumiem par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Eiropas Attīstības fondi (EAF) ir izveidoti pēc starptautisku konvenciju vai nolīgumu (1) noslēgšanas starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un noteiktām Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), kā arī ar Padomes lēmumiem par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju.

| 2. | Komisijai kopā ar ĀKK valstīm ir pienākums un atbildība par lielākās daļas EAF – piešķīrumu daļas – pārvaldību. Kopš 2003. gada 1. aprīļa EIB ir pilnībā atbildīga par atlikušās EAF daļas – investīciju instrumenta – ieviešanu, bet tas nav ņemts vērā Palātas Ticamības deklarācijā vai Eiropas Parlamenta piemērotajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā (2)
   (3)
   (4). |
| --- | --- |

2.

Komisijai kopā ar ĀKK valstīm ir pienākums un atbildība par lielākās daļas EAF – piešķīrumu daļas – pārvaldību. Kopš 2003. gada 1. aprīļa EIB ir pilnībā atbildīga par atlikušās EAF daļas – investīciju instrumenta – ieviešanu, bet tas nav ņemts vērā Palātas Ticamības deklarācijā vai Eiropas Parlamenta piemērotajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā (2)
   (3)
   (4).

| 3. | Finanses katram no četriem EAF, ko īsteno 2004. gadā, izņemot instrumentus, kas pašlaik ir tikai EIB pārvaldībā, galvenokārt tiek piešķirtas:






  a) | programmējamam atbalstam (5) ar mērķi īstenot attīstības projektus (apmēram puse no kopējiem asignējumiem); |
| --- | --- | --- |

3.

Finanses katram no četriem EAF, ko īsteno 2004. gadā, izņemot instrumentus, kas pašlaik ir tikai EIB pārvaldībā, galvenokārt tiek piešķirtas:

a)

programmējamam atbalstam (5) ar mērķi īstenot attīstības projektus (apmēram puse no kopējiem asignējumiem);

| b) | programmējamam atbalstam (5) ar mērķi sniegt budžeta atbalstu saņēmējvalstīm (gandrīz ceturtā daļa no kopējiem asignējumiem); |
| --- | --- |

b)

programmējamam atbalstam (5) ar mērķi sniegt budžeta atbalstu saņēmējvalstīm (gandrīz ceturtā daļa no kopējiem asignējumiem);

| c) | neprogrammējamam atbalstam, kas paredzēts īpašām sadarbības jomām, piemēram, humānā un ārkārtas palīdzība, atbalsts eksporta ieņēmumiem (Stabex un Sysmin vai tagad – FLEX), vai finanšu ieguldījumiem, piemēram, riska kapitāls (6) un atbalsts parādu dzēšanai (vairāk par ceturto daļu no kopējiem asignējumiem). |
| --- | --- |

c)

neprogrammējamam atbalstam, kas paredzēts īpašām sadarbības jomām, piemēram, humānā un ārkārtas palīdzība, atbalsts eksporta ieņēmumiem (Stabex un Sysmin vai tagad – FLEX), vai finanšu ieguldījumiem, piemēram, riska kapitāls (6) un atbalsts parādu dzēšanai (vairāk par ceturto daļu no kopējiem asignējumiem).

| 4. | Kad programmu plānošana ir pabeigta, EAF resursus izlieto divos posmos. Ja prasība tiek saņemta no ĀKK valsts, Komisija kā galvenais kredītrīkotājs pieņem finansēšanas lēmumus (pārskatos minētās finanšu saistības) pēc tam, kad saņēmusi labvēlīgu atzinumu no EAF komitejas (7) (kurā ir dalībvalstu pārstāvji). Pēc tam saskaņā ar finansēšanas nolīgumiem Komisija un ĀKK valsts izstrādā noteikumus par šo lēmumu izpildi, ko veic valsts kredītrīkotājs (8) konkrētajā valstī. Minētais kredītrīkotājs slēdz līgumus (pārskatos minēti kā individuālas juridiskās saistības) un apstiprina maksājumus, ko pārbaudīs un veiks Komisija saskaņā ar EAF īstenošanas procedūrām. |
| --- | --- |

4.

Kad programmu plānošana ir pabeigta, EAF resursus izlieto divos posmos. Ja prasība tiek saņemta no ĀKK valsts, Komisija kā galvenais kredītrīkotājs pieņem finansēšanas lēmumus (pārskatos minētās finanšu saistības) pēc tam, kad saņēmusi labvēlīgu atzinumu no EAF komitejas (7) (kurā ir dalībvalstu pārstāvji). Pēc tam saskaņā ar finansēšanas nolīgumiem Komisija un ĀKK valsts izstrādā noteikumus par šo lēmumu izpildi, ko veic valsts kredītrīkotājs (8) konkrētajā valstī. Minētais kredītrīkotājs slēdz līgumus (pārskatos minēti kā individuālas juridiskās saistības) un apstiprina maksājumus, ko pārbaudīs un veiks Komisija saskaņā ar EAF īstenošanas procedūrām.

| 5. | Šī pārvaldības sistēma neattiecas uz budžeta atbalstu. Vienīgais kredītrīkotājs paliek Komisija. Finansēšanas nolīgumi veido juridiskās saistības un ir pamats maksājumiem, neslēdzot citas juridiskās saistības. Tiklīdz Komisija ir pārbaudījusi, ka Kotonu nolīguma un finansēšanas nolīguma nosacījumi ir izpildīti, tā veic sākotnēju naudas līdzekļu pārskaitījumu saņēmējvalstu budžetā, pamatojoties tikai uz savu parakstu. Kad šie līdzekļi ir pārskaitīti, tie nonāk ĀKK valstu budžetos, kur tos izmanto un revidē saskaņā ar likumiem un procedūrām, ko piemēro saņēmējvalstīs. Komisija un pārējie galvenie starptautiskie donori izvērtē gan uzlabojumus, kas veikti valsts finanšu pārvaldībā attiecīgajās valstīs, gan nabadzības samazināšanas rezultātus. Pirms turpmāku finansējuma daļu izmaksas Komisija pārbauda, vai ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti finansēšanas nolīgumā. |
| --- | --- |

5.

Šī pārvaldības sistēma neattiecas uz budžeta atbalstu. Vienīgais kredītrīkotājs paliek Komisija. Finansēšanas nolīgumi veido juridiskās saistības un ir pamats maksājumiem, neslēdzot citas juridiskās saistības. Tiklīdz Komisija ir pārbaudījusi, ka Kotonu nolīguma un finansēšanas nolīguma nosacījumi ir izpildīti, tā veic sākotnēju naudas līdzekļu pārskaitījumu saņēmējvalstu budžetā, pamatojoties tikai uz savu parakstu. Kad šie līdzekļi ir pārskaitīti, tie nonāk ĀKK valstu budžetos, kur tos izmanto un revidē saskaņā ar likumiem un procedūrām, ko piemēro saņēmējvalstīs. Komisija un pārējie galvenie starptautiskie donori izvērtē gan uzlabojumus, kas veikti valsts finanšu pārvaldībā attiecīgajās valstīs, gan nabadzības samazināšanas rezultātus. Pirms turpmāku finansējuma daļu izmaksas Komisija pārbauda, vai ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti finansēšanas nolīgumā.

| 6. | Komisija 2000. gadā nolēma deleģēt ievērojamu daļu savu funkciju un resursu (izņemot jo īpaši finansēšanas priekšlikumu apstiprināšanu, lēmumu par budžeta atbalsta maksājumu un ĀKK iekšējo projektu pārvaldību) savām delegācijām ĀKK valstīs. Tādējādi apmēram 80 % EAF maksājumu tika veikti ar deleģēšanas starpniecību. ĀKK valstīs 2004. gada beigās vairs tikai četrām no 44 delegācijām vēl bija deleģējamas funkcijas. |
| --- | --- |

6.

Komisija 2000. gadā nolēma deleģēt ievērojamu daļu savu funkciju un resursu (izņemot jo īpaši finansēšanas priekšlikumu apstiprināšanu, lēmumu par budžeta atbalsta maksājumu un ĀKK iekšējo projektu pārvaldību) savām delegācijām ĀKK valstīs. Tādējādi apmēram 80 % EAF maksājumu tika veikti ar deleģēšanas starpniecību. ĀKK valstīs 2004. gada beigās vairs tikai četrām no 44 delegācijām vēl bija deleģējamas funkcijas.

| 6. | No 2005. gada jūlija visas delegācijas ĀKK ir decentralizētas. |
| --- | --- |

6.

No 2005. gada jūlija visas delegācijas ĀKK ir decentralizētas.

I NODAĻA – SESTĀ, SEPTĪTĀ, ASTOTĀ UN DEVĪTĀ EAF IEVIEŠANA (9)

Novēlota finanšu pārvaldības ziņojuma nosūtīšana

| 7. | Finanšu pārvaldības ziņojumu 2004. finanšu gadam par sesto, septīto, astoto un devīto EAF Komisija nosūtīja Palātai 2005. gada 7. jūlijā, pēc 31. maija galīgā termiņa, kas noteikts 102. un 135. pantā Finanšu regulā, ko piemēro devītajam EAF. |
| --- | --- |

7.

Finanšu pārvaldības ziņojumu 2004. finanšu gadam par sesto, septīto, astoto un devīto EAF Komisija nosūtīja Palātai 2005. gada 7. jūlijā, pēc 31. maija galīgā termiņa, kas noteikts 102. un 135. pantā Finanšu regulā, ko piemēro devītajam EAF.

| 7. | Komisija centīsies ievērot termiņu. |
| --- | --- |

7.

Komisija centīsies ievērot termiņu.

Vajadzīgi papildu skaidrojumi par galvenajiem jautājumiem

| 8. | Ziņojumā aprakstītas galvenās EAF pārvaldības iezīmes 2004. gadā. Tajā salīdzināti 2004. gada sasniegumi ar iepriekšējā gada mērķiem un rezultātiem finanšu saistību, juridisko saistību un maksājumu jomā (sk. 
  1. un 2. tabulu
  ), kā arī sīki izskatīti īpaši gadījumi, kas ietekmēja finanšu pārvaldību visās Komisijas pārvaldības jomās. Tomēr ziņojumu joprojām varētu veidot saprotamāku un precīzāku, un tā informatīvā vērtība būtu lielāka, ja atsevišķi fakti būtu skaidrāk aprakstīti un ietverti kopējā kontekstā. Jo īpaši svarīgi saistībā ar EAF finanšu pārvaldību 2004. gadā bija šādi punkti, un tos būtu vērts aprakstīt ziņojumā: |
| --- | --- |

8.

Ziņojumā aprakstītas galvenās EAF pārvaldības iezīmes 2004. gadā. Tajā salīdzināti 2004. gada sasniegumi ar iepriekšējā gada mērķiem un rezultātiem finanšu saistību, juridisko saistību un maksājumu jomā (sk. 
  1. un 2. tabulu
  ), kā arī sīki izskatīti īpaši gadījumi, kas ietekmēja finanšu pārvaldību visās Komisijas pārvaldības jomās. Tomēr ziņojumu joprojām varētu veidot saprotamāku un precīzāku, un tā informatīvā vērtība būtu lielāka, ja atsevišķi fakti būtu skaidrāk aprakstīti un ietverti kopējā kontekstā. Jo īpaši svarīgi saistībā ar EAF finanšu pārvaldību 2004. gadā bija šādi punkti, un tos būtu vērts aprakstīt ziņojumā:

| 8. | Pašreiz ziņojumam ir 35 lappuses, ieskaitot astoņus pielikumus, kas attiecināmi uz Revīzijas Palātas un Eiropas Parlamenta īpaši pieprasīto papildu informāciju un analīzēm par ikgadējām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrām. Tomēr Komisija savās atbildēs turpmāk tekstā norāda, ka papildu informāciju par dažiem punktiem tā sniegs nākamā gada ziņojumā. |
| --- | --- |

8.

Pašreiz ziņojumam ir 35 lappuses, ieskaitot astoņus pielikumus, kas attiecināmi uz Revīzijas Palātas un Eiropas Parlamenta īpaši pieprasīto papildu informāciju un analīzēm par ikgadējām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrām. Tomēr Komisija savās atbildēs turpmāk tekstā norāda, ka papildu informāciju par dažiem punktiem tā sniegs nākamā gada ziņojumā.

| a) | galvenie elementi, kas palielināja devītā EAF resursus (papildu 105 miljoni EUR Kongo Demokrātiskajai Republikai); |
| --- | --- |

a)

galvenie elementi, kas palielināja devītā EAF resursus (papildu 105 miljoni EUR Kongo Demokrātiskajai Republikai);

| a) | Finanšu vadības ziņojums izceļ visnozīmīgākos notikumus, un sīkāka informācija ir sniegta finanšu pārskatos, kuriem ziņojums pievienots (par 9. EAF līdzekļu palielinājumu Kongo Demokrātiskajai Republikai sk. pārskatu 1. piezīmi). |
| --- | --- |

a)

Finanšu vadības ziņojums izceļ visnozīmīgākos notikumus, un sīkāka informācija ir sniegta finanšu pārskatos, kuriem ziņojums pievienots (par 9. EAF līdzekļu palielinājumu Kongo Demokrātiskajai Republikai sk. pārskatu 1. piezīmi).

| b) | lielais maksājumu apjoms (2004. gadā neto 2 414 miljoni EUR), kam tāpat kā iepriekšējos gados daļēji par iemeslu bija instrumenti, kuri ļauj ātri izmaksāt lielas summas (budžeta atbalsts, parāda atvieglojumi utt.); |
| --- | --- |

b)

lielais maksājumu apjoms (2004. gadā neto 2 414 miljoni EUR), kam tāpat kā iepriekšējos gados daļēji par iemeslu bija instrumenti, kuri ļauj ātri izmaksāt lielas summas (budžeta atbalsts, parāda atvieglojumi utt.);

| b) | Rādītāji par iemaksām budžeta atbalstā ir ietverti tabulā ziņojuma 16. lpp., un budžeta atbalsta izlietojuma attīstība ir norādīta 2.2. iedaļā. Rekordlielais maksājumu skaits 2004. gadā atspoguļo uzlabojumus visu instrumentu vadībā. Faktiski 2004. gadā budžeta atbalsta daļa, parādu samazinājuma daļa u. c. bija mazāka nekā 2003. gadā. 2004. gadā tika samaksāti aptuveni 724 miljoni EUR (bruto) saskaņā ar HIPC, STABEX, Vispasaules veselības fonda un makroekonomikas budžeta atbalsta instrumentiem. Atbilstošie skaitļi par iepriekšējiem gadiem ir: 2003. gadā – 976 miljoni EUR; 2002. gadā – 567 miljoni EUR; 2001. gadā – 1 021 miljons EUR. |
| --- | --- |

b)

Rādītāji par iemaksām budžeta atbalstā ir ietverti tabulā ziņojuma 16. lpp., un budžeta atbalsta izlietojuma attīstība ir norādīta 2.2. iedaļā. Rekordlielais maksājumu skaits 2004. gadā atspoguļo uzlabojumus visu instrumentu vadībā. Faktiski 2004. gadā budžeta atbalsta daļa, parādu samazinājuma daļa u. c. bija mazāka nekā 2003. gadā. 2004. gadā tika samaksāti aptuveni 724 miljoni EUR (bruto) saskaņā ar HIPC, STABEX, Vispasaules veselības fonda un makroekonomikas budžeta atbalsta instrumentiem. Atbilstošie skaitļi par iepriekšējiem gadiem ir: 2003. gadā – 976 miljoni EUR; 2002. gadā – 567 miljoni EUR; 2001. gadā – 1 021 miljons EUR.

1. tabula – Kumulatīvais EAF resursu izlietojums 2004. gada 31. decembrī

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | | Stāvoklis 2003. gada beigās (12) | Budžeta izpilde 2004. finanšu gada laikā (12) | Stāvoklis 2004. gada beigās (12) |
| Kopsumma | Izpilde % (11) | Sestais EAF | Septītais EAF | Astotais EAF | Devītais EAF | Kopsumma | Sestais EAF | Septītais EAF | Astotais EAF | Devītais EAF | Kopsumma (12) | Izpilde % (11) |
| A — | Resursi
   (10) | 43 408,7 | | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 656,0 | 393,1 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 13 904,1 | 43 801,8 | |
| B — |
| Izlietojums |
| | 1. Finanšu saistības | 33 317,0 | 76,8 | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 2 638,1 | 2 375,2 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 5 794,5 | 35 692,2 | 81,5 |
| | 2. Individuālās juridiskās saistības | 27 566,9 | 63,5 | 28,7 | 121,4 | 848,7 | 1 747,5 | 2 746,3 | 7 378,3 | 10 418,5 | 9 775,2 | 2 741,2 | 30 313,2 | 69,2 |
| | 3. Maksājumi
   (11) | 23 504,1 | 54,1 | 30,0 | 244,5 | 1 191,9 | 947,6 | 2 413,9 | 7 312,1 | 9 849,6 | 7 531,1 | 1 225,2 | 25 918,0 | 59,2 |
| C — | Nenokārtotie maksājumi (B1–B3) | 9 812,9 | 22,6 | | | | | | 127,3 | 1 018,1 | 4 059,5 | 4 569,3 | 9 774,1 | 22,3 |
| D — | Pieejamais atlikums (A–B1) | 10 091,7 | 23,2 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 8 109,6 | 8 109,6 | 18,5 |
| Avots: Revīzijas Palāta, pamatojoties uz EAF finanšu pārskatiem 2004. gada 31. decembrī. |

(miljonos EUR)

Stāvoklis 2003. gada beigās (12)

Budžeta izpilde 2004. finanšu gada laikā (12)

Stāvoklis 2004. gada beigās (12)

Kopsumma

Izpilde % (11)

Sestais EAF

Septītais EAF

Astotais EAF

Devītais EAF

Kopsumma

Sestais EAF

Septītais EAF

Astotais EAF

Devītais EAF

Kopsumma (12)

Izpilde % (11)

A —

Resursi
   (10)

43 408,7

–32,2

–58,4

– 172,3

656,0

393,1

7 439,4

10 867,7

11 590,6

13 904,1

43 801,8

B —

Izlietojums

1. Finanšu saistības

33 317,0

76,8

–32,2

–58,4

– 172,3

2 638,1

2 375,2

7 439,4

10 867,7

11 590,6

5 794,5

35 692,2

81,5

2. Individuālās juridiskās saistības

27 566,9

63,5

28,7

121,4

848,7

1 747,5

2 746,3

7 378,3

10 418,5

9 775,2

2 741,2

30 313,2

69,2

3. Maksājumi
   (11)

23 504,1

54,1

30,0

244,5

1 191,9

947,6

2 413,9

7 312,1

9 849,6

7 531,1

1 225,2

25 918,0

59,2

C —

Nenokārtotie maksājumi (B1–B3)

9 812,9

22,6

127,3

1 018,1

4 059,5

4 569,3

9 774,1

22,3

D —

Pieejamais atlikums (A–B1)

10 091,7

23,2

0,0

0,0

0,0

8 109,6

8 109,6

18,5

Avots: Revīzijas Palāta, pamatojoties uz EAF finanšu pārskatiem 2004. gada 31. decembrī.

2. tabula – Budžeta izpilde no 2000. līdz 2004. finanšu gadam, ieskaitot

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (13) | 2004 (13) |
| 1. Finanšu saistības | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 |
| 2. Individuālās juridiskās saistības | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 |
| 3. Maksājumi | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 293,1 | 2 413,9 |
| Avots: Revīzijas Palāta. |

(miljonos EUR)

2000

2001

2002

2003 (13)

2004 (13)

1. Finanšu saistības

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 395,8

2 375,2

2. Individuālās juridiskās saistības

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 742,7

2 746,3

3. Maksājumi

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 293,1

2 413,9

Avots: Revīzijas Palāta.

| c) | piedāvātie risinājumi kārtējai valsts kases iztrūkumu problēmai; |
| --- | --- |

c)

piedāvātie risinājumi kārtējai valsts kases iztrūkumu problēmai;

| c) | Līdz 2007. gada beigām spēkā esošā (9. EAF) Finanšu regula nepieļauj veikt būtiskas izmaiņas. Turpmāk (pēc 9. EAF) Komisija ir piedāvājusi EAF iekļaušanu budžetā. EAF finansējumu veido trīs maksājumi gadā, kas, salīdzinot ar kopējo budžetu, trīskāršo šāda veida kases deficīta risku.
  Būtu jāuzsver tas, ka vajadzīgā finansējuma nodrošināšana ir Komisijas un dalībvalstu kopējā atbildība. Dalībvalstīm ir jāizlemj un jāveic maksājumi, ievērojot juridiski saistošos termiņus. Daļa no līdzekļu trūkuma 2003. gada beigās un līdzekļu trūkums 2004. gada beigās radās dalībvalstu novēloto maksājumu dēļ.
  Komisija veica pasākumus, lai uzlabotu prognozes par izmaksām, un 2005. gadā attiecīgi tika pielāgots uzaicinājums par iemaksu veikšanu. |
| --- | --- |

c)

Līdz 2007. gada beigām spēkā esošā (9. EAF) Finanšu regula nepieļauj veikt būtiskas izmaiņas. Turpmāk (pēc 9. EAF) Komisija ir piedāvājusi EAF iekļaušanu budžetā. EAF finansējumu veido trīs maksājumi gadā, kas, salīdzinot ar kopējo budžetu, trīskāršo šāda veida kases deficīta risku.

Būtu jāuzsver tas, ka vajadzīgā finansējuma nodrošināšana ir Komisijas un dalībvalstu kopējā atbildība. Dalībvalstīm ir jāizlemj un jāveic maksājumi, ievērojot juridiski saistošos termiņus. Daļa no līdzekļu trūkuma 2003. gada beigās un līdzekļu trūkums 2004. gada beigās radās dalībvalstu novēloto maksājumu dēļ.

Komisija veica pasākumus, lai uzlabotu prognozes par izmaksām, un 2005. gadā attiecīgi tika pielāgots uzaicinājums par iemaksu veikšanu.

| d) | aizvien lielākas summām, kas iesaistītas pasākumos ar lielākajām starptautiskajām organizācijām (2004. gadā jaunās juridiskās saistībās apmēram 300 miljoni EUR); |
| --- | --- |

d)

aizvien lielākas summām, kas iesaistītas pasākumos ar lielākajām starptautiskajām organizācijām (2004. gadā jaunās juridiskās saistībās apmēram 300 miljoni EUR);

| d) | Šo informāciju Komisija iekļaus nākamajā finanšu vadības ziņojumā. |
| --- | --- |

d)

Šo informāciju Komisija iekļaus nākamajā finanšu vadības ziņojumā.

| e) | EAF kārtējās administratīvās izmaksas, par kurām vispār nav iesniegts pārskats, lai gan Eiropas Savienības kopbudžets ir strukturēts pēc darbības veida, lai ļautu sagatavot pārskatu par pārvaldības izmaksām, neatkarīgi no Komisijas piekrišanas izpētīt šo virzību (14). |
| --- | --- |

e)

EAF kārtējās administratīvās izmaksas, par kurām vispār nav iesniegts pārskats, lai gan Eiropas Savienības kopbudžets ir strukturēts pēc darbības veida, lai ļautu sagatavot pārskatu par pārvaldības izmaksām, neatkarīgi no Komisijas piekrišanas izpētīt šo virzību (14).

| e) | Šo jautājumu Komisija izskata savā ziņojumā par turpmāko rīcību attiecībā uz 2003. gada samaksāto parādu. Administratīvās izmaksas, kas saistītas ar attīstības atbalsta īstenošanu ĀKK valstīs (EAF un budžeta pozīcijas), galvenokārt ir ietvertas ES vispārējā budžeta 21. politikas jomā “Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm”. Kopējie izdevumi šīs politikas jomā 2004. gadā sasniedza 238,9 miljonus EUR. Šis rādītājs ietver personāla izdevumus galvenajās mītnēs un delegācijās, kā arī izdevumus par ārštata darbiniekiem, izdevumus par ēkām un citus saistītos izdevumus.
  Tomēr, tā kā ar EAF saistītās darbības ir integrētas citās Komisijas darbībās saistībā ar atbalstu attīstībai un politiskām attiecībām ar jaunattīstības valstīm, kopējās administratīvās izmaksas no vispārējā budžeta nevar saprātīgā veidā sadalīt starp EAF darbībām un citām darbībām.
  Papildus jāpiezīmē, ka 9. EAF radīja iespēju dažus administratīvos izdevumus finansēt tieši no EAF. Šie izdevumi kopā veido 233 miljonus EUR, aptverot 9. EAF visu piecu gadu laikposmu. |
| --- | --- |

e)

Šo jautājumu Komisija izskata savā ziņojumā par turpmāko rīcību attiecībā uz 2003. gada samaksāto parādu. Administratīvās izmaksas, kas saistītas ar attīstības atbalsta īstenošanu ĀKK valstīs (EAF un budžeta pozīcijas), galvenokārt ir ietvertas ES vispārējā budžeta 21. politikas jomā “Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm”. Kopējie izdevumi šīs politikas jomā 2004. gadā sasniedza 238,9 miljonus EUR. Šis rādītājs ietver personāla izdevumus galvenajās mītnēs un delegācijās, kā arī izdevumus par ārštata darbiniekiem, izdevumus par ēkām un citus saistītos izdevumus.

Tomēr, tā kā ar EAF saistītās darbības ir integrētas citās Komisijas darbībās saistībā ar atbalstu attīstībai un politiskām attiecībām ar jaunattīstības valstīm, kopējās administratīvās izmaksas no vispārējā budžeta nevar saprātīgā veidā sadalīt starp EAF darbībām un citām darbībām.

Papildus jāpiezīmē, ka 9. EAF radīja iespēju dažus administratīvos izdevumus finansēt tieši no EAF. Šie izdevumi kopā veido 233 miljonus EUR, aptverot 9. EAF visu piecu gadu laikposmu.

Vajadzīgas labākas norādes par veicamo rīcību

| 9. | Kas attiecas uz Stabex fondu stāvokli, konsultāciju firma, kuru Komisija pilnvaroja veikt inventarizāciju, noslēguma ziņojumā, kas ir pieejams kopš 2004. gada septembra, secināja, ka “no kopējiem pārskaitījumiem [...] 2 164 miljonu EUR apmērā 2002. gada 31. decembrī vēl nav iesniegti dati par pārskaitījumiem uz deviņām valstīm kopā par 46,5 miljoniem EUR [...]. No pārējām 36 valstīm tikai dažas spēja sniegt pilnīgus un ticamus datus”. Liela daļa vajadzīgās informācijas nekad nebūs pieejama. Ziņojumā nav norādīts, kā rīkosies Komisija, lai izskatītu šīs atrunas (sk. arī 16. punktu par pārskatu ticamību). Turklāt Palāta 2003. gada pārskatā uzsvēra, cik svarīgi ir ziņojumi par finanšu līdzekļu izlietojumu, ko saņēmējas ĀKK valstis ir nosūtījušas Komisijai (pārskatītās Lomes Konvencijas 212. pants). Ziņojumā nekas neliecina par to, ka Komisija rīkotos, lai panāktu šo ziņojumu sagatavošanu. |
| --- | --- |

9.

Kas attiecas uz Stabex fondu stāvokli, konsultāciju firma, kuru Komisija pilnvaroja veikt inventarizāciju, noslēguma ziņojumā, kas ir pieejams kopš 2004. gada septembra, secināja, ka “no kopējiem pārskaitījumiem [...] 2 164 miljonu EUR apmērā 2002. gada 31. decembrī vēl nav iesniegti dati par pārskaitījumiem uz deviņām valstīm kopā par 46,5 miljoniem EUR [...]. No pārējām 36 valstīm tikai dažas spēja sniegt pilnīgus un ticamus datus”. Liela daļa vajadzīgās informācijas nekad nebūs pieejama. Ziņojumā nav norādīts, kā rīkosies Komisija, lai izskatītu šīs atrunas (sk. arī 16. punktu par pārskatu ticamību). Turklāt Palāta 2003. gada pārskatā uzsvēra, cik svarīgi ir ziņojumi par finanšu līdzekļu izlietojumu, ko saņēmējas ĀKK valstis ir nosūtījušas Komisijai (pārskatītās Lomes Konvencijas 212. pants). Ziņojumā nekas neliecina par to, ka Komisija rīkotos, lai panāktu šo ziņojumu sagatavošanu.

| 9. | Pasākumi patiešām ir veikti, un pilnībā tie tiks izklāstīti 2005. gada ziņojumā. Komisijas delegācijām saskaņā ar instrukcijām ir jānodrošina, lai ĀKK valstu ikgadējie pārskati būtu sagatavoti, ievērojot noteikto formu. Vietējos auditorus galvenokārt pieņem darbā, lai tie sagatavotu ziņojumu gadījumos, kad attiecīgās valsts kredītrīkotāja personāls šo uzdevumu nespēj veikt. Kvalitātes kontrole, protams, ir svarīgs šā procesa aspekts. Par savu darbības prioritāti Komisija ir izvirzījusi visu STABEX “primāro” saistību pabeigšanu, kas nozīmē jebkura jauna savstarpējo saistību satvara (FMO) apstiprināšanu, esošās savstarpējo saistību sistēmas pārskatīšanu un agrāko vai novecojušo satvaru slēgšanu. Priekšnoteikums šo darbību sekmīgai izpildei ir, lai 43 STABEX saņēmējvalstis iesniegtu uzticamus gada pārskatus par STABEX izlietojumu. |
| --- | --- |

9.

Pasākumi patiešām ir veikti, un pilnībā tie tiks izklāstīti 2005. gada ziņojumā. Komisijas delegācijām saskaņā ar instrukcijām ir jānodrošina, lai ĀKK valstu ikgadējie pārskati būtu sagatavoti, ievērojot noteikto formu. Vietējos auditorus galvenokārt pieņem darbā, lai tie sagatavotu ziņojumu gadījumos, kad attiecīgās valsts kredītrīkotāja personāls šo uzdevumu nespēj veikt. Kvalitātes kontrole, protams, ir svarīgs šā procesa aspekts. Par savu darbības prioritāti Komisija ir izvirzījusi visu STABEX “primāro” saistību pabeigšanu, kas nozīmē jebkura jauna savstarpējo saistību satvara (FMO) apstiprināšanu, esošās savstarpējo saistību sistēmas pārskatīšanu un agrāko vai novecojušo satvaru slēgšanu. Priekšnoteikums šo darbību sekmīgai izpildei ir, lai 43 STABEX saņēmējvalstis iesniegtu uzticamus gada pārskatus par STABEX izlietojumu.

| 10. | EAF ir jāpāriet uz uzkrājumu principa grāmatvedību nolūkā no 2005. gada 1. janvāra stingri ievērot IPSAS
   (15) standartus. Papildus noderīgajam un sīki izstrādātajam tehniskajam saturam, ko savos ceturkšņa progresa ziņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei sniegusi Komisija, šajā ziņojumā par finanšu pārvaldību būtu īsumā jāiekļauj 2004. gada pasākumi, kas attiecas uz šo izšķirošo termiņu, jo īpaši 2005. finanšu gada sākuma bilances sagatavošana. |
| --- | --- |

10.

EAF ir jāpāriet uz uzkrājumu principa grāmatvedību nolūkā no 2005. gada 1. janvāra stingri ievērot IPSAS
   (15) standartus. Papildus noderīgajam un sīki izstrādātajam tehniskajam saturam, ko savos ceturkšņa progresa ziņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei sniegusi Komisija, šajā ziņojumā par finanšu pārvaldību būtu īsumā jāiekļauj 2004. gada pasākumi, kas attiecas uz šo izšķirošo termiņu, jo īpaši 2005. finanšu gada sākuma bilances sagatavošana.

| 10. | Šis jautājums īsumā ir minēts 2004. gada finanšu vadības ziņojuma 5.1.1.2. iedaļā. Par uzkrājumu grāmatvedības (ABAC) projekta attīstību turpmāk tiks ziņots 2005. gada ziņojumā. |
| --- | --- |

10.

Šis jautājums īsumā ir minēts 2004. gada finanšu vadības ziņojuma 5.1.1.2. iedaļā. Par uzkrājumu grāmatvedības (ABAC) projekta attīstību turpmāk tiks ziņots 2005. gada ziņojumā.

Jāuzlabo ziņošana par finanšu pārvaldību

| 11. | Finanšu pārvaldības ziņojums paskaidro gada pārskatos sniegtos datus. Pašreizējā prakse ir tāda (102. un 135. pants Finanšu regulā par devīto EAF), ka ziņojuma galīgā redakcija ir gatava jau 31. maijā, balstoties uz pagaidu pārskatiem, kas sagatavoti 30. aprīlī. Galīgajā veidā pārskati tiek publicēti 31. oktobrī. Tādējādi var izrādīties, ka finanšu dati finanšu pārvaldības ziņojumā vairs neatbilst galīgajiem publicētajiem pārskatiem. Palāta iesaka ziņojuma galīgo versiju balstīt uz galīgajiem pārskatiem un publicēt tajā pašā laikā, kad EAF gada pārskatus. |
| --- | --- |

11.

Finanšu pārvaldības ziņojums paskaidro gada pārskatos sniegtos datus. Pašreizējā prakse ir tāda (102. un 135. pants Finanšu regulā par devīto EAF), ka ziņojuma galīgā redakcija ir gatava jau 31. maijā, balstoties uz pagaidu pārskatiem, kas sagatavoti 30. aprīlī. Galīgajā veidā pārskati tiek publicēti 31. oktobrī. Tādējādi var izrādīties, ka finanšu dati finanšu pārvaldības ziņojumā vairs neatbilst galīgajiem publicētajiem pārskatiem. Palāta iesaka ziņojuma galīgo versiju balstīt uz galīgajiem pārskatiem un publicēt tajā pašā laikā, kad EAF gada pārskatus.

| 11. | EAF Finanšu regulās noteiktie termiņi nozīmē to, ka šis ziņojums tiek pievienots provizoriskajam, nevis galīgajam pārskatam.
  Finanšu vadības ziņojums būtībā ir vadības ziņojums par EAF darbību saistībā ar konkrētajā gadā izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

11.

EAF Finanšu regulās noteiktie termiņi nozīmē to, ka šis ziņojums tiek pievienots provizoriskajam, nevis galīgajam pārskatam.

Finanšu vadības ziņojums būtībā ir vadības ziņojums par EAF darbību saistībā ar konkrētajā gadā izvirzītajiem mērķiem.

Secinājumi

| 12. | Palāta galvenokārt atzīmē, ka: |
| --- | --- |

12.

Palāta galvenokārt atzīmē, ka:

| 12. | |
| --- | --- |

12.

| a) | finanšu pārvaldības ziņojumā jāiekļauj vairāki svarīgi informācijas punkti vai arī informācija jāpapildina vai labāk jāparāda kontekstā; |
| --- | --- |

a)

finanšu pārvaldības ziņojumā jāiekļauj vairāki svarīgi informācijas punkti vai arī informācija jāpapildina vai labāk jāparāda kontekstā;

| a) | Finanšu vadības ziņojums izceļ visnozīmīgākos notikumus, un sīkāka informācija ir sniegta finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

a)

Finanšu vadības ziņojums izceļ visnozīmīgākos notikumus, un sīkāka informācija ir sniegta finanšu pārskatos.

| b) | ziņojumā Komisija nav noteikusi galvenos pasākumus, kas joprojām jāveic pēc Stabex inventarizācijas ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

b)

ziņojumā Komisija nav noteikusi galvenos pasākumus, kas joprojām jāveic pēc Stabex inventarizācijas ĀKK valstīs;

| b) | Komisija ir sniegusi instrukcijas un noteikusi prioritātes tām delegācijām, kurām jāstrādā ar 43 STABEX saņēmējvalstu kredītrīkotājiem, lai iegūtu vajadzīgo informāciju un arīdzan nodrošinātu pareizu to STABEX līdzekļu izlietojumu, kuri vēl jāizmaksā. Ņemot vērā saņemtās informācijas dažādo kvalitāti, ir grūti sniegt vispārīgu ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti līdz šim. |
| --- | --- |

b)

Komisija ir sniegusi instrukcijas un noteikusi prioritātes tām delegācijām, kurām jāstrādā ar 43 STABEX saņēmējvalstu kredītrīkotājiem, lai iegūtu vajadzīgo informāciju un arīdzan nodrošinātu pareizu to STABEX līdzekļu izlietojumu, kuri vēl jāizmaksā. Ņemot vērā saņemtās informācijas dažādo kvalitāti, ir grūti sniegt vispārīgu ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti līdz šim.

| c) | būtu daudz lietderīgāk, ja finanšu pārvaldības ziņojums atbilstu galīgajiem datiem un tiktu publicēts tajā pašā laikā, kad galīgie gada pārskati. |
| --- | --- |

c)

būtu daudz lietderīgāk, ja finanšu pārvaldības ziņojums atbilstu galīgajiem datiem un tiktu publicēts tajā pašā laikā, kad galīgie gada pārskati.

| c) | Sk. atbildi 11. punktā. |
| --- | --- |

c)

Sk. atbildi 11. punktā.

II NODAĻA – REVĪZIJAS PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Revīzijas palātas Ticamības deklarācija par sesto, septīto, astoto un devīto Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2004. finanšu gadam

I.

| I. | Eiropas Revīzijas palāta (Palāta) ir pārbaudījusi sestā, septītā, astotā un devītā EAF pārskatus un pakārtotos darījumus par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati, finanšu izpildes ziņojumi, kā arī Eiropas Investīciju bankas (EIB) sniegtie finanšu pārskati un informācija (16). Ievērojot finanšu regulas, Palātai ir uzdots iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finanšu pārvaldību atbild Komisija (17). Palāta veica revīziju saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem. Šī politika un standarti ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, tomēr pielāgoti EAF kontekstam. Palāta guva pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam. |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta (Palāta) ir pārbaudījusi sestā, septītā, astotā un devītā EAF pārskatus un pakārtotos darījumus par 2004. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu. Šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati, finanšu izpildes ziņojumi, kā arī Eiropas Investīciju bankas (EIB) sniegtie finanšu pārskati un informācija (16). Ievērojot finanšu regulas, Palātai ir uzdots iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei Ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz to EAF resursu daļu, par kuras finanšu pārvaldību atbild Komisija (17). Palāta veica revīziju saskaņā ar savu revīzijas politiku un standartiem. Šī politika un standarti ir balstīti uz vispārpieņemtajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, tomēr pielāgoti EAF kontekstam. Palāta guva pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam.

II.   Pārskatu ticamībaIzņemot to problēmu ietekmi, kas attiecas uz:





  a)

| a) | līdzekļu nepilnīgumu, jo Komisija nav pienācīgi izpētījusi, kuru nenokārtoto avansu kreditoriem ir jāveic atmaksa EAF (sk. 14. punktu); |
| --- | --- |

līdzekļu nepilnīgumu, jo Komisija nav pienācīgi izpētījusi, kuru nenokārtoto avansu kreditoriem ir jāveic atmaksa EAF (sk. 14. punktu);

| b) | uzkrājumu nepilnīgumu par šaubīgajiem parādiem, kas neatspoguļo slikto parādu faktisko līmeni (sk. 15. punktu); |
| --- | --- |

b)

uzkrājumu nepilnīgumu par šaubīgajiem parādiem, kas neatspoguļo slikto parādu faktisko līmeni (sk. 15. punktu);

| c) | Stabex fondu atlikuma neuzticamību, kas atklāta finanšu pārskatiem pievienotajā ziņojumā (832 miljoni EUR) (sk. 16. punktu); |
| --- | --- |

c)

Stabex fondu atlikuma neuzticamību, kas atklāta finanšu pārskatiem pievienotajā ziņojumā (832 miljoni EUR) (sk. 16. punktu);

III.   Pakārtoto darījumu likumība un pareizībaPārraudzības un kontroles sistēmu analīzePalāta izskatīja Komisijas iekšējās kontroles standartus un pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti. Lai gan attīstība ir notikusi, turpmāki uzlabojumi ir vajadzīgi šādās jomās:





  a)

| a) | riska pārvaldība (sk. 20.-22. punktu); |
| --- | --- |

riska pārvaldība (sk. 20.-22. punktu);

| b) | kontroles sistēma (sk. 23.-33. punktu); |
| --- | --- |

b)

kontroles sistēma (sk. 23.-33. punktu);

| c) | atbildīgumu par delegāciju iekšējo kontroli (sk. 34.-35. punktu); |
| --- | --- |

c)

atbildīgumu par delegāciju iekšējo kontroli (sk. 34.-35. punktu);

| d) | EuropeAid ģenerāldirektora Darbības pārskats (sk. 36. punktu). |
| --- | --- |

d)

EuropeAid ģenerāldirektora Darbības pārskats (sk. 36. punktu).

2005. gada 28. septembrī

Priekšsēdētājs

Hubert WEBER

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| Informācija Ticamības deklarācijas atbalstam |
| --- |
| Pārskatu ticamība |
| 13. | Apsvērumi, kas ietverti Ticamības deklarācijas II punktā, ir balstīti uz turpmāk minētajiem konstatējumiem. |

Informācija Ticamības deklarācijas atbalstam

Pārskatu ticamība

13.

Apsvērumi, kas ietverti Ticamības deklarācijas II punktā, ir balstīti uz turpmāk minētajiem konstatējumiem.

| 14. | Izdoto iekasēšanas rīkojumu summa par 18 miljoniem EUR, kas vēl nav iekasēti 2004. gada beigās, neatbilst kopējai debitoru parādu vērtībai. Tā kā Komisija nav pienācīgi (18) izpētījusi visus saņēmējiem izmaksātos avansus, nav iespējams noteikt atgūstamās summas. Saistībā ar nenokārtotajiem avansiem, par kuriem jāveic izpēte (19), 2004. gada beigās Komisija summu nebija aprēķinājusi (20). |
| --- | --- |

14.

Izdoto iekasēšanas rīkojumu summa par 18 miljoniem EUR, kas vēl nav iekasēti 2004. gada beigās, neatbilst kopējai debitoru parādu vērtībai. Tā kā Komisija nav pienācīgi (18) izpētījusi visus saņēmējiem izmaksātos avansus, nav iespējams noteikt atgūstamās summas. Saistībā ar nenokārtotajiem avansiem, par kuriem jāveic izpēte (19), 2004. gada beigās Komisija summu nebija aprēķinājusi (20).

18

19

20

| 14. | Saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem Komisija ir sistemātiski veikusi atgūstamo maksājumu analīzi un uzraudzību. Šis uzraudzības darbs ir atspoguļots vadības ziņojuma vienā nodaļā.
  Komisija centīsies arī turpmāk veikt avansu uzskaiti pirms to atgūšanas. |
| --- | --- |

14.

Saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem Komisija ir sistemātiski veikusi atgūstamo maksājumu analīzi un uzraudzību. Šis uzraudzības darbs ir atspoguļots vadības ziņojuma vienā nodaļā.

Komisija centīsies arī turpmāk veikt avansu uzskaiti pirms to atgūšanas.

| 15. | Uzkrājumi šaubīgajiem parādiem, kas reģistrēti pārskatos (0,03 miljoni EUR), neatspoguļo faktisko slikto parādu līmeni (21) 18 miljonu EUR apmērā, par ko izdoti iekasēšanas rīkojumi. Tā kā no 2005. gada ir pieņemta uzkrājumu principa grāmatvedība, tad būs vēl vairāk nepieciešams identificēt sliktos parādus un attiecīgos uzkrājumus (20). |
| --- | --- |

15.

Uzkrājumi šaubīgajiem parādiem, kas reģistrēti pārskatos (0,03 miljoni EUR), neatspoguļo faktisko slikto parādu līmeni (21) 18 miljonu EUR apmērā, par ko izdoti iekasēšanas rīkojumi. Tā kā no 2005. gada ir pieņemta uzkrājumu principa grāmatvedība, tad būs vēl vairāk nepieciešams identificēt sliktos parādus un attiecīgos uzkrājumus (20).

21

20

| 15. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas novērojumam, un tā plāno šī darba izpildi 2005. finanšu gadā. |
| --- | --- |

15.

Komisija piekrīt Revīzijas palātas novērojumam, un tā plāno šī darba izpildi 2005. finanšu gadā.

| 16. | 2004. gadā Komisija pabeidza Stabex fondu inventarizāciju. Šie fondi, lai gan jau pieder ĀKK valstīm, ir atspoguļoti ziņojumā, kas pievienots finanšu pārskatiem (22), jo Komisija tos līdzpārvalda un atļauj izmaksājumus no vietējās bankas kontiem. Stabex fondu inventarizācijā tika secināts, ka ir ĀKK valstis, no kurām nav gaidāma turpmāka informācija, un citas, no kurām informācija ir vajadzīga bankas pārskatu vai izmaksājumu uzskaites veidā, bet kas vēl var nebūt pieejama lielākoties tādēļ, ka nav pagājis pietiekami ilgs laiks. Tādēļ nezināmu bankas atlikuma daļu, kas ir pieprasīta 832 miljonu EUR apmērā, Komisija nav apstiprinājusi, pamatojoties uz ticamiem dokumentiem. |
| --- | --- |

16.

2004. gadā Komisija pabeidza Stabex fondu inventarizāciju. Šie fondi, lai gan jau pieder ĀKK valstīm, ir atspoguļoti ziņojumā, kas pievienots finanšu pārskatiem (22), jo Komisija tos līdzpārvalda un atļauj izmaksājumus no vietējās bankas kontiem. Stabex fondu inventarizācijā tika secināts, ka ir ĀKK valstis, no kurām nav gaidāma turpmāka informācija, un citas, no kurām informācija ir vajadzīga bankas pārskatu vai izmaksājumu uzskaites veidā, bet kas vēl var nebūt pieejama lielākoties tādēļ, ka nav pagājis pietiekami ilgs laiks. Tādēļ nezināmu bankas atlikuma daļu, kas ir pieprasīta 832 miljonu EUR apmērā, Komisija nav apstiprinājusi, pamatojoties uz ticamiem dokumentiem.

Stabex

22

Stabex

| 16. | Ar delegāciju palīdzību Komisija cenšas iegūt skaidrāku priekšstatu par STABEX līdzekļu izlietojumu, izmantojot STABEX gada pārskatus standarta formā, ar mērķi atvieglot vispārējā pārskata sniegšanu. Pēc pabeigtās STABEX līdzekļu uzskaites atbilstīgi Komisijas politikai par pilnvaru nodošanu delegācijām ĀKK valstīs tagad katrā valstī atsevišķi tiks precizēta situācija un nodoti un izmaksāti visi atlikušie STABEX līdzekļi. |
| --- | --- |

16.

Ar delegāciju palīdzību Komisija cenšas iegūt skaidrāku priekšstatu par STABEX līdzekļu izlietojumu, izmantojot STABEX gada pārskatus standarta formā, ar mērķi atvieglot vispārējā pārskata sniegšanu. Pēc pabeigtās STABEX līdzekļu uzskaites atbilstīgi Komisijas politikai par pilnvaru nodošanu delegācijām ĀKK valstīs tagad katrā valstī atsevišķi tiks precizēta situācija un nodoti un izmaksāti visi atlikušie STABEX līdzekļi.

Darījumu likumība un pareizība

| 17. | Ticamības deklarācijas III punktā paustie apsvērumi pamatojas uz:






  a) | pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu gan Komisijas centrālajos dienestos Briselē, jo īpaši EuropeAid, gan četrās delegācijās (Vagadugu, Konakri, Abudžā un Džordžtaunā) (23); |
| --- | --- | --- |

17.

Ticamības deklarācijas III punktā paustie apsvērumi pamatojas uz:

a)

pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumu gan Komisijas centrālajos dienestos Briselē, jo īpaši EuropeAid, gan četrās delegācijās (Vagadugu, Konakri, Abudžā un Džordžtaunā) (23);

EuropeAid

23

| b) | darījumu padziļinātu revīziju, balstoties uz dokumentāciju un pārbaudēm uz vietas; |
| --- | --- |

b)

darījumu padziļinātu revīziju, balstoties uz dokumentāciju un pārbaudēm uz vietas;

| c) | EuropeAid ģenerāldirektora Gada darbības pārskata un deklarācijas un tās sagatavošanas procesa pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid ģenerāldirektora Gada darbības pārskata un deklarācijas un tās sagatavošanas procesa pārbaudi.

EuropeAid

| 18. | Palāta atzīmē, ka apzinātus pārkāpšanas un korupcijas gadījumus ārpus Komisijas kontroles jomas pēc to būtības nevar sistemātiski atklāt, piemērojot Palātas revīzijas politiku un standartus. |
| --- | --- |

18.

Palāta atzīmē, ka apzinātus pārkāpšanas un korupcijas gadījumus ārpus Komisijas kontroles jomas pēc to būtības nevar sistemātiski atklāt, piemērojot Palātas revīzijas politiku un standartus.

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

Pārraudzības un kontroles sistēmu vispārīga pilnveidošana

| 19. | Komisijas iekšējās kontroles standartu (IKS) īstenošana gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās 2004. gadā nepārtraukti turpinājās un sekmēja labāku pārraudzības un kontroles sistēmu darbību. Tomēr vēl vairākās jomās veicami uzlabojumi (sk. 20.-36. punktu). |
| --- | --- |

19.

Komisijas iekšējās kontroles standartu (IKS) īstenošana gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās 2004. gadā nepārtraukti turpinājās un sekmēja labāku pārraudzības un kontroles sistēmu darbību. Tomēr vēl vairākās jomās veicami uzlabojumi (sk. 20.-36. punktu).

Riska pārvaldība ir uzlabota, bet joprojām ir pārāk vispārīga

| 20. | Katru gadu neskaitāmas struktūrvienības izlieto apmēram 2 500 miljonus EUR. Šī ļoti komplicētā vide aptver piecus ģenerāldirektorātus (Ārējo attiecību, EuropeAid, ECHO, Attīstības un Budžeta ģenerāldirektorātus (24)), 44 delegācijas (gandrīz visām deleģētas pilnvaras) (25), 76 partnervalstis no pasaulē nabadzīgāko valstu vidus, kurām turklāt ir vāja administratīvā struktūra (26), un tūkstošiem izpildvienību ar dažādām vadības spējām (privātie līgumslēdzēji, NVO, starptautiskas organizācijas, pašpārvaldes vienības utt.). |
| --- | --- |

20.

Katru gadu neskaitāmas struktūrvienības izlieto apmēram 2 500 miljonus EUR. Šī ļoti komplicētā vide aptver piecus ģenerāldirektorātus (Ārējo attiecību, EuropeAid, ECHO, Attīstības un Budžeta ģenerāldirektorātus (24)), 44 delegācijas (gandrīz visām deleģētas pilnvaras) (25), 76 partnervalstis no pasaulē nabadzīgāko valstu vidus, kurām turklāt ir vāja administratīvā struktūra (26), un tūkstošiem izpildvienību ar dažādām vadības spējām (privātie līgumslēdzēji, NVO, starptautiskas organizācijas, pašpārvaldes vienības utt.).

EuropeAid, ECHO

24

25

26

| 20. | Komisija apzinās, ka EAF pārvaldība ietver zināmus riskus. Pastiprinātu kontroles, uzraudzības un regulāru revīzijas sistēmu ieviešana palīdz samazināt šos riskus. |
| --- | --- |

20.

Komisija apzinās, ka EAF pārvaldība ietver zināmus riskus. Pastiprinātu kontroles, uzraudzības un regulāru revīzijas sistēmu ieviešana palīdz samazināt šos riskus.

| 21. | EuropeAid ir centies uzlabot savu darbības un finanšu riska pārvaldību, ievērojot attiecīgas Komisijas instrukcijas. 2003. gadā tas veica vispārēju riska novērtējumu ārējām darbībām kopumā (tostarp EAF), bet augstākie vadītāji veica risku pašnovērtējumu. Tādējādi EuropeAid identificēja riskus, kas saistīti ar tā reorganizāciju (kas stājās spēkā 2005. gada marta vidū) un infrastruktūras projektu izpildi. |
| --- | --- |

21.

EuropeAid ir centies uzlabot savu darbības un finanšu riska pārvaldību, ievērojot attiecīgas Komisijas instrukcijas. 2003. gadā tas veica vispārēju riska novērtējumu ārējām darbībām kopumā (tostarp EAF), bet augstākie vadītāji veica risku pašnovērtējumu. Tādējādi EuropeAid identificēja riskus, kas saistīti ar tā reorganizāciju (kas stājās spēkā 2005. gada marta vidū) un infrastruktūras projektu izpildi.

EuropeAid

EuropeAid

| 22. | Tomēr katra delegācija nav pienācīgi identificējusi specifiskus finanšu riskus (projekta portfelis un personāla iespējas, kredītrīkotāja biroja iespējas un projekta vadības iespējas). Delegācijas var būt informētas par šādiem riskiem, bet nav instruētas par to, kā tos novērtēt un ziņot par tiem. Tādēļ nav iespējams ne pienācīgi identificēt, ne novērst specifiskos riskus (27). |
| --- | --- |

22.

Tomēr katra delegācija nav pienācīgi identificējusi specifiskus finanšu riskus (projekta portfelis un personāla iespējas, kredītrīkotāja biroja iespējas un projekta vadības iespējas). Delegācijas var būt informētas par šādiem riskiem, bet nav instruētas par to, kā tos novērtēt un ziņot par tiem. Tādēļ nav iespējams ne pienācīgi identificēt, ne novērst specifiskos riskus (27).

27

| 22. | Komisija jau ir veikusi svarīgus pasākumus, lai konstatētu Revīzijas palātas minētos riskus, jo īpaši ieviešot standartizētu metodoloģiju delegāciju riska pašnovērtējumam 2004. gadā, kas jāpiemēro no 2005. gada. Turklāt jāatzīmē, ka projektu un programmu noteikšanas un finansēšanas gaita ietver to ierobežojumu un nosacījumu analīzi, kas ir vajadzīgi projekta un programmas sekmīgai īstenošanai, tai skaitā ilgtspējības aspektus (galīgā saņēmēja kompetence). Projektu regulāra uzraudzība un “in cursu” pārskati ļauj Komisijai veikt atbilstošus pasākumus projektu labošanā vai pielāgošanā.
  Pārbaudē pirms atbildības nodošanas tiek novērtēti visi vajadzīgie priekšnosacījumi, tai skaitā delegācijas kompetence. Vajadzības gadījumā Komisija sniedz atbalstu valsts kredītrīkotāja kompetencei, veicot īpašas darbības kompetences spēju palielināšanai. |
| --- | --- |

22.

Komisija jau ir veikusi svarīgus pasākumus, lai konstatētu Revīzijas palātas minētos riskus, jo īpaši ieviešot standartizētu metodoloģiju delegāciju riska pašnovērtējumam 2004. gadā, kas jāpiemēro no 2005. gada. Turklāt jāatzīmē, ka projektu un programmu noteikšanas un finansēšanas gaita ietver to ierobežojumu un nosacījumu analīzi, kas ir vajadzīgi projekta un programmas sekmīgai īstenošanai, tai skaitā ilgtspējības aspektus (galīgā saņēmēja kompetence). Projektu regulāra uzraudzība un “in cursu” pārskati ļauj Komisijai veikt atbilstošus pasākumus projektu labošanā vai pielāgošanā.

in cursu

Pārbaudē pirms atbildības nodošanas tiek novērtēti visi vajadzīgie priekšnosacījumi, tai skaitā delegācijas kompetence. Vajadzības gadījumā Komisija sniedz atbalstu valsts kredītrīkotāja kompetencei, veicot īpašas darbības kompetences spēju palielināšanai.

Kontroles sistēmai vajadzīga labāka risku pārvaldība

| 23. | Darījumu likumības un pareizības nodrošināšana lielā mērā atkarīga no tā, vai efektīvi darbojas turpmāk minētās sistēmas: ĀKK valstu, delegāciju un EuropeAid veiktā tehniskā un finansiālā pārraudzība, ex-ante un ex-post kontroles mehānismi EuropeAid, delegāciju un EuropeAid sāktās revīzijas un EuropeAid iekšējās revīzijas resursi. Uzlabota riska pārvaldība ļautu izveidot saskanīgāku un piemērotāku kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

23.

Darījumu likumības un pareizības nodrošināšana lielā mērā atkarīga no tā, vai efektīvi darbojas turpmāk minētās sistēmas: ĀKK valstu, delegāciju un EuropeAid veiktā tehniskā un finansiālā pārraudzība, ex-ante un ex-post kontroles mehānismi EuropeAid, delegāciju un EuropeAid sāktās revīzijas un EuropeAid iekšējās revīzijas resursi. Uzlabota riska pārvaldība ļautu izveidot saskanīgāku un piemērotāku kontroles sistēmu.

EuropeAid

ex-ante

ex-post

EuropeAid

EuropeAid

EuropeAid

| 23. | Komisija nepārtraukti strādā pie riska vadības pieejas turpmākās darbības un vadības uzlabojumiem un noteikumiem.
  Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas raksturotais kontroles sistēmu kopums, kas izveidots EAF, ļauj nodrošināt atbilstošo darbību likumību un pareizību. Šī sistēma ļauj veikt darbības, kas novērstu iespējamās nepilnības no vietējo varas iestāžu puses. Turklāt Revīzijas palātas veiktā darījumu kontrole ir apstiprinājusi, ka kļūdas nav materiāla rakstura. |
| --- | --- |

23.

Komisija nepārtraukti strādā pie riska vadības pieejas turpmākās darbības un vadības uzlabojumiem un noteikumiem.

Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas raksturotais kontroles sistēmu kopums, kas izveidots EAF, ļauj nodrošināt atbilstošo darbību likumību un pareizību. Šī sistēma ļauj veikt darbības, kas novērstu iespējamās nepilnības no vietējo varas iestāžu puses. Turklāt Revīzijas palātas veiktā darījumu kontrole ir apstiprinājusi, ka kļūdas nav materiāla rakstura.

Pilnveidojumi tehniskās un finansiālās uzraudzības jomā

| 24. | Veicot deleģēšanu, galvenā atbildība par projektu tehnisko un finansiālo uzraudzību tika nodota delegācijām, turpretim EuropeAid atbild par kopējo uzraudzību. Uzraudzība ietver plaša spektra pasākumus, sākot no dokumentu administratīvām pārbaudēm, līdz pārbaudēm uz vietas, grāmatvedības sistēmas datu analīzi un visu līmeņu pārvaldības vērtēšanu. Gan delegācijām, gan EuropeAid ir pieejami daudzi instrumenti: ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi, datorizēta informācijas sistēma (CRIS), ikgadējie semināri Komisijas centrālajiem dienestiem un katrai no sešu ģeogrāfisko reģionu delegācijām, ikdienas saziņa starp delegācijām un ģeogrāfiskajiem koordinatoriem Komisijas centrālajos dienestos, kontrolsaraksti, Komisijas centrālo dienestu darbinieku komandējumi uz delegācijām un otrādi. |
| --- | --- |

24.

Veicot deleģēšanu, galvenā atbildība par projektu tehnisko un finansiālo uzraudzību tika nodota delegācijām, turpretim EuropeAid atbild par kopējo uzraudzību. Uzraudzība ietver plaša spektra pasākumus, sākot no dokumentu administratīvām pārbaudēm, līdz pārbaudēm uz vietas, grāmatvedības sistēmas datu analīzi un visu līmeņu pārvaldības vērtēšanu. Gan delegācijām, gan EuropeAid ir pieejami daudzi instrumenti: ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi, datorizēta informācijas sistēma (CRIS), ikgadējie semināri Komisijas centrālajiem dienestiem un katrai no sešu ģeogrāfisko reģionu delegācijām, ikdienas saziņa starp delegācijām un ģeogrāfiskajiem koordinatoriem Komisijas centrālajos dienestos, kontrolsaraksti, Komisijas centrālo dienestu darbinieku komandējumi uz delegācijām un otrādi.

EuropeAid

EuropeAid

CRIS

| 25. | Pateicoties šiem līdzekļiem, uzraudzības efektivitāte kopumā ir apmierinoša. Tomēr uzraudzības efektivitāti uzlabotu skaidrāk un detalizētāk noteikti uzdevumi un funkcijas gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās. |
| --- | --- |

25.

Pateicoties šiem līdzekļiem, uzraudzības efektivitāte kopumā ir apmierinoša. Tomēr uzraudzības efektivitāti uzlabotu skaidrāk un detalizētāk noteikti uzdevumi un funkcijas gan Komisijas centrālajos dienestos, gan delegācijās.

| 25. | EuropeAid reorganizācijas mērķis 2005. gada sākumā ir uzlabot uzraudzību un galveno mītņu atbalsta lomu. |
| --- | --- |

25.

25.

EuropeAid reorganizācijas mērķis 2005. gada sākumā ir uzlabot uzraudzību un galveno mītņu atbalsta lomu.

EuropeAid

Apmierinoša otrā līmeņa ex-ante kontrole

ex-ante

| 26. | EuropeAid 2003. gada otrajā pusē ieviesa izvēles ex-ante kontroles mehānismu. Tas ietver maksājumu un saistību pārbaudi, par paraugu ņemot vienas pilnas dienas dokumentus, tos brīvi atlasot no tiem, kas gatavi izpildes rīkojumu sagatavošanai, pēc tam, kad pabeigtas standartpārbaudes (28) kredītrīkotāja vadībā. Šāds otrā līmeņa kontroles mehānisms ir piesaistīts direkcijai, kas atbild par ĀKK valstīm, tādējādi nodrošinot neatkarību no kredītrīkotāja vairumā gadījumu (izņemot darījumus, ko atļāvis pats direktors, jo īpaši budžeta atbalstu). Šā kontroles mehānisma mērķis ir veicināt efektīvu pāreju no pilnībā centralizētas finanšu kontroles uz pilnībā decentralizētu finanšu kontroli (t. i., kredītrīkotāja vadībā) un ieviest efektīvu ex-post kontroli. Izvēles ex-ante kontrole tika pārtraukta 2005. gadā, pēc EuropeAid reorganizācijas. |
| --- | --- |

26.

EuropeAid 2003. gada otrajā pusē ieviesa izvēles ex-ante kontroles mehānismu. Tas ietver maksājumu un saistību pārbaudi, par paraugu ņemot vienas pilnas dienas dokumentus, tos brīvi atlasot no tiem, kas gatavi izpildes rīkojumu sagatavošanai, pēc tam, kad pabeigtas standartpārbaudes (28) kredītrīkotāja vadībā. Šāds otrā līmeņa kontroles mehānisms ir piesaistīts direkcijai, kas atbild par ĀKK valstīm, tādējādi nodrošinot neatkarību no kredītrīkotāja vairumā gadījumu (izņemot darījumus, ko atļāvis pats direktors, jo īpaši budžeta atbalstu). Šā kontroles mehānisma mērķis ir veicināt efektīvu pāreju no pilnībā centralizētas finanšu kontroles uz pilnībā decentralizētu finanšu kontroli (t. i., kredītrīkotāja vadībā) un ieviest efektīvu ex-post kontroli. Izvēles ex-ante kontrole tika pārtraukta 2005. gadā, pēc EuropeAid reorganizācijas.

EuropeAid

ex-ante

28

ex-post

ex-ante

EuropeAid

| 27. | Ex-ante kontrolē pārbaudīja 6 % 2004. gadā veikto darījumu un 6 % no tiem identificēja dažādu veidu kļūdas, ļaujot veikt koriģējošus pasākumus. Lai gan šīs kļūdas nav sarindotas atbilstoši to potenciālajām sekām, izrādās, ka vairumā gadījumu tās radījusi mazāk nozīmīgu iekšējo procedūru neievērošana. Palāta pārskatīja 23 nejauši atlasītu darījumu paraugu, kas bija pārbaudīts otrā līmeņa ex-ante kontrolē, un konstatēja, ka kontrole darbojusies efektīvi, izņemot nenozīmīgus gadījumus. |
| --- | --- |

27.

Ex-ante kontrolē pārbaudīja 6 % 2004. gadā veikto darījumu un 6 % no tiem identificēja dažādu veidu kļūdas, ļaujot veikt koriģējošus pasākumus. Lai gan šīs kļūdas nav sarindotas atbilstoši to potenciālajām sekām, izrādās, ka vairumā gadījumu tās radījusi mazāk nozīmīgu iekšējo procedūru neievērošana. Palāta pārskatīja 23 nejauši atlasītu darījumu paraugu, kas bija pārbaudīts otrā līmeņa ex-ante kontrolē, un konstatēja, ka kontrole darbojusies efektīvi, izņemot nenozīmīgus gadījumus.

Ex-ante

ex-ante

Ex-post kontrole ir labāk dokumentējama

Ex-post

| 28. | EuropeAid ieviesa ex-post kontroli 2004. gada jūnijā, lai pārbaudītu jau notikušos darījumus. Kontrolē, kas izrietēja tikai no apliecinošo dokumentu administratīvas pārbaudes, bija mērķis pārbaudīt 3 % maksājumu, tostarp avansu noskaidrošanu (29), lai identificētu vienreizējas un atkārtotas kļūdas, noteiktu procedūru pilnveidošanas iespējas un sniegtu papildu nodrošinājumu tam, ka maksājumi ir pareizi un likumīgi. Pārbaužu apjoms ir vairāk fokusēts, nekā tas ir izvēles ex-ante kontrolē. |
| --- | --- |

28.

EuropeAid ieviesa ex-post kontroli 2004. gada jūnijā, lai pārbaudītu jau notikušos darījumus. Kontrolē, kas izrietēja tikai no apliecinošo dokumentu administratīvas pārbaudes, bija mērķis pārbaudīt 3 % maksājumu, tostarp avansu noskaidrošanu (29), lai identificētu vienreizējas un atkārtotas kļūdas, noteiktu procedūru pilnveidošanas iespējas un sniegtu papildu nodrošinājumu tam, ka maksājumi ir pareizi un likumīgi. Pārbaužu apjoms ir vairāk fokusēts, nekā tas ir izvēles ex-ante kontrolē.

EuropeAid

ex-post

29

ex-ante

| 29. | Tā kā nepietika personālresursu, 2005. gada janvāra beigās bija pārbaudīti tikai pirmie trīs ceturkšņi no 2004. gada kvotas, reprezentējot 1 % maksājumu darījumu salīdzinājumā ar 3 % mērķi. |
| --- | --- |

29.

Tā kā nepietika personālresursu, 2005. gada janvāra beigās bija pārbaudīti tikai pirmie trīs ceturkšņi no 2004. gada kvotas, reprezentējot 1 % maksājumu darījumu salīdzinājumā ar 3 % mērķi.

| 29. | Lai arī rādītāji par finanšu darījumiem, izmantojot informācijas sistēmas, nesasniedza plānotos 3 %, ex-post pārbaudes aptvēra 14 % no 2004. gada darījumu kopējā finanšu apjoma. |
| --- | --- |

29.

Lai arī rādītāji par finanšu darījumiem, izmantojot informācijas sistēmas, nesasniedza plānotos 3 %, ex-post pārbaudes aptvēra 14 % no 2004. gada darījumu kopējā finanšu apjoma.

ex-post

| 30. | Palāta pārskatīja 51 darījumu paraugu no ex-post kontrolē pārbaudītajiem darījumiem un konstatēja, ka kontrole darbojusies pietiekami efektīvi, izņemot nenozīmīgus gadījumus. Tomēr kontrole varētu sniegt lielāku garantiju, ja pārbaudes attiecinātu arī uz finanšu saistībām un ja būtu izstrādāti detalizēti kontrolsaraksti, tādējādi nodrošinot saskanīgas un dokumentētas pārbaudes. |
| --- | --- |

30.

Palāta pārskatīja 51 darījumu paraugu no ex-post kontrolē pārbaudītajiem darījumiem un konstatēja, ka kontrole darbojusies pietiekami efektīvi, izņemot nenozīmīgus gadījumus. Tomēr kontrole varētu sniegt lielāku garantiju, ja pārbaudes attiecinātu arī uz finanšu saistībām un ja būtu izstrādāti detalizēti kontrolsaraksti, tādējādi nodrošinot saskanīgas un dokumentētas pārbaudes.

ex-post

| 30. | Lēmums par centralizētas darījumu ex-post kontroles sistēmas ieviešanu un tās pamatdarbību noteikšanu radās, novērtējot atlikušo risku, kā arī darījumu ex-post kontroles saistību ar citām kontroles sistēmas daļām.
  Ieviešanas procedūrā ir paredzēts, ka kontroli attiecina gan uz uzraudzības dokumentāciju, gan uz visiem īstenošanas posmiem. |
| --- | --- |

30.

Lēmums par centralizētas darījumu ex-post kontroles sistēmas ieviešanu un tās pamatdarbību noteikšanu radās, novērtējot atlikušo risku, kā arī darījumu ex-post kontroles saistību ar citām kontroles sistēmas daļām.

ex-post

ex-post

Ieviešanas procedūrā ir paredzēts, ka kontroli attiecina gan uz uzraudzības dokumentāciju, gan uz visiem īstenošanas posmiem.

Revīzija kā pārvaldības kontroles pasākumu daļa

| 31. | Kļūdas, kas pieļautas saistībā ar atbilstību regulām un kā rezultātā veikti neatbilstīgi izdevumi, galvenokārt notiek projektu vadības līmenī, tā kā vairumā gadījumu to veic ĀKK valstu administrācijas, kuru vadības spēja ir nepietiekama. Revīzijas “pārskatu apliecināšanas” veidā ir galvenais līdzeklis šādu kļūdu atklāšanai, bet “sistēmu revīzijas” tiek veiktas, lai konsultētu projektu vadību par to, kā uzlabot finanšu pārvaldību un samazināt risku kļūdīties nākotnē. Sākt revīzijas var pati projekta vadība, valsts kredītrīkotājs, delegācija vai Komisijas centrālie dienesti, un pirmajos divos gadījumos tās var finansēt no projekta līdzekļiem, bet pēdējos divos – no EAF administratīvajiem līdzekļiem (30). Finansēšanas nolīgumi ar ĀKK valstīm aizvien vairāk paredz to, ka revīzijas sāk projekta vadība un valsts kredītrīkotājs, jo īpaši tās, kuru mērķis ir iegūt apliecinājumu programmu tāmju pārskatiem. Turklāt jaunie vispārīgie līgumu nosacījumi (31) paredz, ka delegācijas un Komisijas centrālie dienesti var izmantot projekta līdzekļus revīziju sākšanai devītā EAF projektos. |
| --- | --- |

31.

Kļūdas, kas pieļautas saistībā ar atbilstību regulām un kā rezultātā veikti neatbilstīgi izdevumi, galvenokārt notiek projektu vadības līmenī, tā kā vairumā gadījumu to veic ĀKK valstu administrācijas, kuru vadības spēja ir nepietiekama. Revīzijas “pārskatu apliecināšanas” veidā ir galvenais līdzeklis šādu kļūdu atklāšanai, bet “sistēmu revīzijas” tiek veiktas, lai konsultētu projektu vadību par to, kā uzlabot finanšu pārvaldību un samazināt risku kļūdīties nākotnē. Sākt revīzijas var pati projekta vadība, valsts kredītrīkotājs, delegācija vai Komisijas centrālie dienesti, un pirmajos divos gadījumos tās var finansēt no projekta līdzekļiem, bet pēdējos divos – no EAF administratīvajiem līdzekļiem (30). Finansēšanas nolīgumi ar ĀKK valstīm aizvien vairāk paredz to, ka revīzijas sāk projekta vadība un valsts kredītrīkotājs, jo īpaši tās, kuru mērķis ir iegūt apliecinājumu programmu tāmju pārskatiem. Turklāt jaunie vispārīgie līgumu nosacījumi (31) paredz, ka delegācijas un Komisijas centrālie dienesti var izmantot projekta līdzekļus revīziju sākšanai devītā EAF projektos.

30

31

| 32. | EuropeAid pilnveidoja savu revīzijas funkciju 2004. gadā. Tas ieviesa visaptverošu revīzijas stratēģiju, kas gan EuropeAid, gan delegācijām jāpiemēro devītā EAF projektiem, definēja riska kritērijus veicamo revīziju identificēšanai, izdeva revidentiem standarta revīzijas uzdevumus, veica sešus revīzijas atbalsta apmeklējumus delegācijās, sagatavoja divus darbības pārskatus un ieviesa CRIS-Audit – datorizētu sistēmu revīziju atbalstam un uzraudzībai. Revīzijās, ko EuropeAid pabeidza 2004. gadā (32), atklājās, ka nepareizi veikti 2 % izdevumu. Turpmākās revīzijas, kas balstījās uz īpašām aizdomām par pārkāpumiem, atklāja lielu daudzumu pārkāpumu vai dokumentācijas trūkumu. Šīs revīzijas palīdzēja gūt labāku izpratni par EAF īstenošanas likumību un pareizību. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid pilnveidoja savu revīzijas funkciju 2004. gadā. Tas ieviesa visaptverošu revīzijas stratēģiju, kas gan EuropeAid, gan delegācijām jāpiemēro devītā EAF projektiem, definēja riska kritērijus veicamo revīziju identificēšanai, izdeva revidentiem standarta revīzijas uzdevumus, veica sešus revīzijas atbalsta apmeklējumus delegācijās, sagatavoja divus darbības pārskatus un ieviesa CRIS-Audit – datorizētu sistēmu revīziju atbalstam un uzraudzībai. Revīzijās, ko EuropeAid pabeidza 2004. gadā (32), atklājās, ka nepareizi veikti 2 % izdevumu. Turpmākās revīzijas, kas balstījās uz īpašām aizdomām par pārkāpumiem, atklāja lielu daudzumu pārkāpumu vai dokumentācijas trūkumu. Šīs revīzijas palīdzēja gūt labāku izpratni par EAF īstenošanas likumību un pareizību.

EuropeAid

EuropeAid

CRIS-Audit

EuropeAid

32

| 32. | EuropeAid patiešām turpināja sniegt un apkopot informāciju par revīzijām. Tāpat tika ieviests un centralizēti vadīts uzraudzības darbs. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid patiešām turpināja sniegt un apkopot informāciju par revīzijām. Tāpat tika ieviests un centralizēti vadīts uzraudzības darbs.

EuropeAid

| 33. | Tomēr nav izmērīts delegāciju un valsts kredītrīkotāju uzsākto revīziju aptvertais procentuālais daudzums un nav centralizēti apkopots revīziju savlaicīgums. Arī visu šo revīziju pēcpārbaudes netiek centralizēti uzraudzītas, un nav iespējams efektīvi noteikt gadījumus, kad pēc revīzijas veikti nepietiekami pasākumi (piemēram, revidenti atklāja, ka pārmaksāšanas gadījumos nav iekasēšanas rīkojuma). Riska analīze revīziju sākšanai galvenokārt balstās uz kvalitatīviem kritērijiem. CRIS-Audit varētu atrisināt dažas no iepriekš uzskaitītajām nepilnībām, jo īpaši saistībā ar revīzijas segumu un pēcpārbaudēm. Lai gan jau 2003. gadā tika paziņots, ka CRIS-Audit ir izmēģinājuma posmā, tas vēl joprojām nav sniedzis visus gaidītos rezultātus. |
| --- | --- |

33.

Tomēr nav izmērīts delegāciju un valsts kredītrīkotāju uzsākto revīziju aptvertais procentuālais daudzums un nav centralizēti apkopots revīziju savlaicīgums. Arī visu šo revīziju pēcpārbaudes netiek centralizēti uzraudzītas, un nav iespējams efektīvi noteikt gadījumus, kad pēc revīzijas veikti nepietiekami pasākumi (piemēram, revidenti atklāja, ka pārmaksāšanas gadījumos nav iekasēšanas rīkojuma). Riska analīze revīziju sākšanai galvenokārt balstās uz kvalitatīviem kritērijiem. CRIS-Audit varētu atrisināt dažas no iepriekš uzskaitītajām nepilnībām, jo īpaši saistībā ar revīzijas segumu un pēcpārbaudēm. Lai gan jau 2003. gadā tika paziņots, ka CRIS-Audit ir izmēģinājuma posmā, tas vēl joprojām nav sniedzis visus gaidītos rezultātus.

CRIS-Audit

CRIS-Audit

| 33. | 2004. gada revīzijas plāna seguma likme, balstīta uz risku analīzi un pārvaldīta centralizēti, ir lielāka par 5 % no maksājumu apjoma, kas ieteikta EuropeAid attīstītajā metodoloģijā. 2004. gada galvenās mītnes revīzijas plāns ietvēra 35 revīzijas, turklāt delegāciju revīzijas plāni kopumā ietvēra 426 revīzijas.
  Par revīziju uzraudzību un iespējamās atgūšanas rīkojuma izdošanu ir atbildīga decentralizētā delegācija. Tomēr EuropeAid ar piemēra pārbaudi pārliecinās, ka šīs revīzijas un to uzraudzība (iespējamās atgūšanas rīkojuma izdošana) ir pietiekami kvalitatīvas.
  Kopējās informācijas sistēmas RELEX (CRIS) revīzija 2003. gadā patiešām bija izmēģinājuma posmā, 2004. gada aprīlī tā sāka darboties, un no 2004. gada jūnija tā kļuva pieejama lietotājiem. Delegācijas ĀKK valstīs būs spējīgas pilnībā izmantot šo moduli, kopš EAF grāmatvedības sistēma arī ir pārgājusi uz CRIS. |
| --- | --- |

33.

2004. gada revīzijas plāna seguma likme, balstīta uz risku analīzi un pārvaldīta centralizēti, ir lielāka par 5 % no maksājumu apjoma, kas ieteikta EuropeAid attīstītajā metodoloģijā. 2004. gada galvenās mītnes revīzijas plāns ietvēra 35 revīzijas, turklāt delegāciju revīzijas plāni kopumā ietvēra 426 revīzijas.

EuropeAid

Par revīziju uzraudzību un iespējamās atgūšanas rīkojuma izdošanu ir atbildīga decentralizētā delegācija. Tomēr EuropeAid ar piemēra pārbaudi pārliecinās, ka šīs revīzijas un to uzraudzība (iespējamās atgūšanas rīkojuma izdošana) ir pietiekami kvalitatīvas.

EuropeAid

Kopējās informācijas sistēmas RELEX (CRIS) revīzija 2003. gadā patiešām bija izmēģinājuma posmā, 2004. gada aprīlī tā sāka darboties, un no 2004. gada jūnija tā kļuva pieejama lietotājiem. Delegācijas ĀKK valstīs būs spējīgas pilnībā izmantot šo moduli, kopš EAF grāmatvedības sistēma arī ir pārgājusi uz CRIS.

Atbildīgumam par delegāciju iekšējo kontroli jābūt lielākā saskaņā ar Finanšu regulu

| 34. | Ievērojot resorpakļautības principu, EuropeAid ģenerāldirektors ir deleģējis EAF finanšu izpildes pilnvaras un atbildību direktoram. Savukārt atbilstīgi decentralizācijas procesam direktors ir deleģējis lielāko daļu pilnvaru un atbildības, izņemot lēmumu par budžeta atbalsta izmaksu, delegāciju vadītājiem. Saskaņā ar šo pašu principu delegāciju vadītāji atbild minētajam direktoram, kurš savukārt atbild EuropeAid ģenerāldirektoram (sk. Finanšu regulas 21. panta 1. punktu un 25. pantu). Citu aspektu starpā atbildīguma pienākums ietver efektīvi darbojošos iekšējās kontroles sistēmu, kas ir balstīta uz Komisijas iekšējās kontroles standartiem. |
| --- | --- |

34.

Ievērojot resorpakļautības principu, EuropeAid ģenerāldirektors ir deleģējis EAF finanšu izpildes pilnvaras un atbildību direktoram. Savukārt atbilstīgi decentralizācijas procesam direktors ir deleģējis lielāko daļu pilnvaru un atbildības, izņemot lēmumu par budžeta atbalsta izmaksu, delegāciju vadītājiem. Saskaņā ar šo pašu principu delegāciju vadītāji atbild minētajam direktoram, kurš savukārt atbild EuropeAid ģenerāldirektoram (sk. Finanšu regulas 21. panta 1. punktu un 25. pantu). Citu aspektu starpā atbildīguma pienākums ietver efektīvi darbojošos iekšējās kontroles sistēmu, kas ir balstīta uz Komisijas iekšējās kontroles standartiem.

EuropeAid

EuropeAid

| 35. | Delegācijas veic iekšējās kontroles pašnovērtēšanu, bet – pretstatā iepriekšminētajam tiešās vadības principam – delegāciju vadītāji par to nav atbildīgi EuropeAid direktoram, bet Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta direktoram, kuram administratīvos nolūkos ir hierarhiski pakļauti visi delegāciju darbinieki. Pamatojums tam ir tāds, ka delegāciju iekšējā kontrole aptver ne tikai pamatdarbības (kas ir nozīmīgākā daļa), bet arī administratīvos izdevumus, un delegāciju darbinieki var saņemt norādījumus no citiem ģenerāldirektorātiem, jo īpaši no Attīstības ĢD un Tirdzniecības ĢD. Tādēļ, tā kā EuropeAid atbild par iekšējās kontroles īstenošanu delegācijās, bet par to neatskaitās, tad minētie trūkumi var nebūt adekvāti risināti. |
| --- | --- |

35.

Delegācijas veic iekšējās kontroles pašnovērtēšanu, bet – pretstatā iepriekšminētajam tiešās vadības principam – delegāciju vadītāji par to nav atbildīgi EuropeAid direktoram, bet Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta direktoram, kuram administratīvos nolūkos ir hierarhiski pakļauti visi delegāciju darbinieki. Pamatojums tam ir tāds, ka delegāciju iekšējā kontrole aptver ne tikai pamatdarbības (kas ir nozīmīgākā daļa), bet arī administratīvos izdevumus, un delegāciju darbinieki var saņemt norādījumus no citiem ģenerāldirektorātiem, jo īpaši no Attīstības ĢD un Tirdzniecības ĢD. Tādēļ, tā kā EuropeAid atbild par iekšējās kontroles īstenošanu delegācijās, bet par to neatskaitās, tad minētie trūkumi var nebūt adekvāti risināti.

EuropeAid

EuropeAid

| 35. | Tā kā pienākumi ir sadalīti starp dažādiem ģenerāldirektorātiem, pašreizējie noteikumi par iekšējās kontroles pašnovērtējumu nodrošina precīzu un saskaņotu instrukciju kopumu delegācijām.
  Delegāciju iekšējās kontroles pašnovērtēšanas metodoloģiju pieņēma Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts ar centrālā finanšu dienesta atbalstu, un tā ir balstīta uz iekšējā dienesta grupas darbu, kurā piedalījās EuropeAid. Rezultātu rādītāji ir paziņoti visiem iesaistītajiem dienestiem (Ārējo sakaru ģenerāldirektorātam, EuropeAid, Attīstības ģenerāldirektorātam u. c.), lai tie veiktu atbilstošu pārbaudi.
  Gada pašnovērtējums nav vienīgais rādītājs, kas raksturo to, ka delegācijas vadītājs kā kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, ir atbildīgs kompetentā EuropeAid direktora priekšā. |
| --- | --- |

35.

Tā kā pienākumi ir sadalīti starp dažādiem ģenerāldirektorātiem, pašreizējie noteikumi par iekšējās kontroles pašnovērtējumu nodrošina precīzu un saskaņotu instrukciju kopumu delegācijām.

Delegāciju iekšējās kontroles pašnovērtēšanas metodoloģiju pieņēma Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts ar centrālā finanšu dienesta atbalstu, un tā ir balstīta uz iekšējā dienesta grupas darbu, kurā piedalījās EuropeAid. Rezultātu rādītāji ir paziņoti visiem iesaistītajiem dienestiem (Ārējo sakaru ģenerāldirektorātam, EuropeAid, Attīstības ģenerāldirektorātam u. c.), lai tie veiktu atbilstošu pārbaudi.

EuropeAid

EuropeAid

Gada pašnovērtējums nav vienīgais rādītājs, kas raksturo to, ka delegācijas vadītājs kā kredītrīkotājs, kam pastarpināti deleģētas pilnvaras, ir atbildīgs kompetentā EuropeAid direktora priekšā.

EuropeAid

Saskaņā ar hartu par kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām delegācijas vadītāja pienākums ir regulāri informēt galveno mītni par to darbību īstenošanu un to līdzekļu izmantošanu, par kuriem viņam ir pastarpināti deleģētas pilnvaras, kā arī informēt par jebkurām problēmām, kas radušās vadības un kontroles mehānismu darbībā, ko viņš atklājis, pildot savus pienākumus.

EuropeAid veic iekšējās pārbaudes uzraudzību delegācijās un ir atbildīga, lai novērstu iespējamos trūkumus ārējās palīdzības īstenošanā.

EuropeAid

Būtiski iekšējās kontroles trūkumi nav minēti EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskatā

EuropeAid

| 36. | Tāpat kā iepriekšējos gados saistībā ar EAF, EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir iegūta pamatota pārliecība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tomēr darbības pārskatā būtu vērts pieminēt nozīmīgākos iekšējās kontroles trūkumus, cita starpā tos, kurus identificējusi Palātas revīzija (sk. 19.-35. punktu) un par kuriem ziņojušas delegācijas savos ārējās darbības pārvaldības ziņojumos. 2004. gadā saņemti 52 šādi ziņojumi. Cita starpā, delegācijas pievērsa uzmanību nepietiekamām revīzijām un pēcpārbaudēm, kā arī vājajām kredītrīkotāja vadības spējām līdz ar pieaugošo darba slodzi delegāciju darbiniekiem. Tomēr šo jautājumu konsolidēšanas procedūra nav nodrošinājusi to atbilstošu un izsmeļošu atklāšanu EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskatā. Rezultātā šo trūkumu ietekme uz iekšējo kontroli var nebūt pilnībā apskatīta šajā darbības pārskatā. |
| --- | --- |

36.

Tāpat kā iepriekšējos gados saistībā ar EAF, EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir iegūta pamatota pārliecība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tomēr darbības pārskatā būtu vērts pieminēt nozīmīgākos iekšējās kontroles trūkumus, cita starpā tos, kurus identificējusi Palātas revīzija (sk. 19.-35. punktu) un par kuriem ziņojušas delegācijas savos ārējās darbības pārvaldības ziņojumos. 2004. gadā saņemti 52 šādi ziņojumi. Cita starpā, delegācijas pievērsa uzmanību nepietiekamām revīzijām un pēcpārbaudēm, kā arī vājajām kredītrīkotāja vadības spējām līdz ar pieaugošo darba slodzi delegāciju darbiniekiem. Tomēr šo jautājumu konsolidēšanas procedūra nav nodrošinājusi to atbilstošu un izsmeļošu atklāšanu EuropeAid ģenerāldirektora darbības pārskatā. Rezultātā šo trūkumu ietekme uz iekšējo kontroli var nebūt pilnībā apskatīta šajā darbības pārskatā.

EuropeAid

EuropeAid

| 36. | Ziņojums par ārējās palīdzības pārvaldību (EAMR) ir pakļauts regulārām pārbaudēm, ko veic kompetentās kredītrīkotāja struktūrvienības galvenajā mītnē. Vajadzības gadījumā ar delegācijām tiek saskaņoti labojumi, un tie tiek īstenoti. Kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām galvenajā mītnē (direktori) sniedz ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz galvenajiem jautājumiem, ko izvirzījušas delegācijas, vajadzības gadījumā norādot jebkuras problēmas, kurām EuropeAid ģenerāldirektoram būtu jāpievērš īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

36.

Ziņojums par ārējās palīdzības pārvaldību (EAMR) ir pakļauts regulārām pārbaudēm, ko veic kompetentās kredītrīkotāja struktūrvienības galvenajā mītnē. Vajadzības gadījumā ar delegācijām tiek saskaņoti labojumi, un tie tiek īstenoti. Kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām galvenajā mītnē (direktori) sniedz ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz galvenajiem jautājumiem, ko izvirzījušas delegācijas, vajadzības gadījumā norādot jebkuras problēmas, kurām EuropeAid ģenerāldirektoram būtu jāpievērš īpaša uzmanība.

EuropeAid

Darījumu revīzija

| 37. | Lai pārbaudītu likumību un pareizību, pamatojoties tikai uz apliecinošajiem dokumentiem, Palāta izmantoja arī paraugu, ko veidoja 74 maksājumi, un atbilstošās finanšu saistības, kas atlasītas no tām, kam veiktas ex-ante (23) un ex-post (51) kontroles (sk. 27. un 30. punktu). Nākamo vērtējamo paraugu, ko veidoja 26 maksājumi un atbilstošās finanšu saistības, Palāta arī atlasīja no darījumiem, kas 2004. gadā veikti sešās ĀKK valstīs, un uz vietas pārbaudīja likumību un pareizību līdz pat izpildvienības līmenim, lai pārliecinātos arī par darbu, piegāžu un pakalpojumu faktisko stāvokli. |
| --- | --- |

37.

Lai pārbaudītu likumību un pareizību, pamatojoties tikai uz apliecinošajiem dokumentiem, Palāta izmantoja arī paraugu, ko veidoja 74 maksājumi, un atbilstošās finanšu saistības, kas atlasītas no tām, kam veiktas ex-ante (23) un ex-post (51) kontroles (sk. 27. un 30. punktu). Nākamo vērtējamo paraugu, ko veidoja 26 maksājumi un atbilstošās finanšu saistības, Palāta arī atlasīja no darījumiem, kas 2004. gadā veikti sešās ĀKK valstīs, un uz vietas pārbaudīja likumību un pareizību līdz pat izpildvienības līmenim, lai pārliecinātos arī par darbu, piegāžu un pakalpojumu faktisko stāvokli.

ex-ante

ex-post

Kļūdas individuālajās juridiskajās saistībās un maksājumos nav būtiskas

| 38. | Kļūdas, kas konstatētas, pārbaudot maksājumu un saistību likumību un pareizību, nav būtiskas to biežuma un finansiālo seku ziņā. Virkne daudz izplatītāku kļūdu attiecas uz procedūru izpildi. Kopā ņemtas, tās faktiski apstiprina iekšējās kontroles trūkumus, kas aprakstīti iepriekš, un norāda uz to, ka vēl joprojām vajadzīgi uzlabojumi. |
| --- | --- |

38.

Kļūdas, kas konstatētas, pārbaudot maksājumu un saistību likumību un pareizību, nav būtiskas to biežuma un finansiālo seku ziņā. Virkne daudz izplatītāku kļūdu attiecas uz procedūru izpildi. Kopā ņemtas, tās faktiski apstiprina iekšējās kontroles trūkumus, kas aprakstīti iepriekš, un norāda uz to, ka vēl joprojām vajadzīgi uzlabojumi.

| 39. | Individuālo finansiālo saistību sakarā tika konstatēti šādi kļūdu veidi: atkāpe no noteikuma par atklātiem konkursiem, izsludinot tos bez attiecīgas iepriekšējas atļaujas; līgumi, kas parakstīti pēc finansēšanas nolīgumā noteiktā termiņa vai vispār nav pienācīgi parakstīti; programmu tāmes ar neprecīziem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

39.

Individuālo finansiālo saistību sakarā tika konstatēti šādi kļūdu veidi: atkāpe no noteikuma par atklātiem konkursiem, izsludinot tos bez attiecīgas iepriekšējas atļaujas; līgumi, kas parakstīti pēc finansēšanas nolīgumā noteiktā termiņa vai vispār nav pienācīgi parakstīti; programmu tāmes ar neprecīziem atbilstības kritērijiem.

| 40. | Maksājumu sakarā tika konstatēti šādi kļūdu veidi: nauda, kas avansēta programmu tāmju pārvaldībai un bez atļaujas uz laiku ieguldīta; neatbilstīgi izdevumi; novēloti maksājumi ar potenciālu risku saņemt prasību par novēlošanu maksāt procentus; dotāciju izdevumi nav dokumentēti. |
| --- | --- |

40.

Maksājumu sakarā tika konstatēti šādi kļūdu veidi: nauda, kas avansēta programmu tāmju pārvaldībai un bez atļaujas uz laiku ieguldīta; neatbilstīgi izdevumi; novēloti maksājumi ar potenciālu risku saņemt prasību par novēlošanu maksāt procentus; dotāciju izdevumi nav dokumentēti.

| 38.-40. | EuropeAid, apzinoties riskantos apstākļus, kādos tiek īstenots EAF, atkārtoti izvērtē un regulāri pielāgo savu pieeju attiecībā uz risku un savu finanšu apriti, lai uzlabotu iekšējās kontroles kvalitāti un efektivitāti. Sistēmas efektivitāti apstiprina ierobežotais kļūdu skaits, ko atklājusi Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

38.-40.

38.-40.

EuropeAid, apzinoties riskantos apstākļus, kādos tiek īstenots EAF, atkārtoti izvērtē un regulāri pielāgo savu pieeju attiecībā uz risku un savu finanšu apriti, lai uzlabotu iekšējās kontroles kvalitāti un efektivitāti. Sistēmas efektivitāti apstiprina ierobežotais kļūdu skaits, ko atklājusi Revīzijas palāta.

EuropeAid

Budžeta atbalsta darbības

| 41. | Kas attiecas uz budžeta atbalstu, EAF tiesiskā bāze pieļauj plašu interpretāciju un daudzus izņēmumus. Tādējādi Palātas veiktās pārbaudes, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību, veido apstiprinājums par to, ka Komisija ir pienācīgi izvērtējusi attiecīgos nosacījumus. Sākotnējā izvērtēšana, kas tiek veikta, kad tiek pieņemtas finanšu saistības, joprojām pietiekami sīki neizšķir katru no kritērijiem, kuri uzskaitīti Kotonu Nolīguma 61. panta 2. punktā. Šāda veida izšķiršana ir svarīga, jo īpaši attiecībā uz valstu finanšu pārvaldības caurskatāmību, uzticamību un efektivitāti, citādi vēlāk nebūs iespējams spriest, vai pārvaldība ir uzlabota, kas ir priekšnoteikums turpmākam atbalstam. |
| --- | --- |

41.

Kas attiecas uz budžeta atbalstu, EAF tiesiskā bāze pieļauj plašu interpretāciju un daudzus izņēmumus. Tādējādi Palātas veiktās pārbaudes, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību, veido apstiprinājums par to, ka Komisija ir pienācīgi izvērtējusi attiecīgos nosacījumus. Sākotnējā izvērtēšana, kas tiek veikta, kad tiek pieņemtas finanšu saistības, joprojām pietiekami sīki neizšķir katru no kritērijiem, kuri uzskaitīti Kotonu Nolīguma 61. panta 2. punktā. Šāda veida izšķiršana ir svarīga, jo īpaši attiecībā uz valstu finanšu pārvaldības caurskatāmību, uzticamību un efektivitāti, citādi vēlāk nebūs iespējams spriest, vai pārvaldība ir uzlabota, kas ir priekšnoteikums turpmākam atbalstam.

| 41. | Komisijas izmantotā nosacītība daļēji ietver objektīvi pārbaudāmus un izmērāmus rādītājus, kas samazina rīcības brīvības iespējas.
  Tiks pieliktas pūles, lai finansējuma pieteikumos vispirms noskaidrotu saņēmējas valsts atbilstību Kotonū nolīguma 61. panta 2. punkta nozīmē. Pašlaik visi finansējuma priekšlikumi ietver pielikumu, kas analizē galvenās valsts finanšu vadības sastāvdaļas un šajā sakarā risināmās problēmas. Tātad šajā pantā izklāstītie kritēriji ir faktiski ietverti, bet ir taisnība, ka to varētu izdarīt saprotamākā veidā. |
| --- | --- |

41.

Komisijas izmantotā nosacītība daļēji ietver objektīvi pārbaudāmus un izmērāmus rādītājus, kas samazina rīcības brīvības iespējas.

Tiks pieliktas pūles, lai finansējuma pieteikumos vispirms noskaidrotu saņēmējas valsts atbilstību Kotonū nolīguma 61. panta 2. punkta nozīmē. Pašlaik visi finansējuma priekšlikumi ietver pielikumu, kas analizē galvenās valsts finanšu vadības sastāvdaļas un šajā sakarā risināmās problēmas. Tātad šajā pantā izklāstītie kritēriji ir faktiski ietverti, bet ir taisnība, ka to varētu izdarīt saprotamākā veidā.

Izmaiņas pārraudzības un kontroles sistēmu realizācijā

| 42. | Visi iepriekš minētie apsvērumi ir jāietver rādītāju tabulā tā, lai varētu vērtēt izmaiņas pārraudzības un kontroles sistēmu realizācijā (sk. 
  3. tabulu
  ). |
| --- | --- |

42.

Visi iepriekš minētie apsvērumi ir jāietver rādītāju tabulā tā, lai varētu vērtēt izmaiņas pārraudzības un kontroles sistēmu realizācijā (sk. 
  3. tabulu
  ).

3. tabulu

| 42. | Komisija vēlētos izteikt šādus apsvērumus:






  — | Attiecībā uz 1.2. punkta 3. tabulu: saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem Komisija ir veikusi atgūstamo avansu sistemātisku analīzi un uzraudzību. Nākotnē, līdz ar uzkrājuma grāmatvedības pieņemšanu, Komisija plāno aprēķināt uzkrājumus šaubīgajiem parādiem. |
| --- | --- | --- |

42.

Komisija vēlētos izteikt šādus apsvērumus:

—

Attiecībā uz 1.2. punkta 3. tabulu: saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem Komisija ir veikusi atgūstamo avansu sistemātisku analīzi un uzraudzību. Nākotnē, līdz ar uzkrājuma grāmatvedības pieņemšanu, Komisija plāno aprēķināt uzkrājumus šaubīgajiem parādiem.

3. tabula – Ticamības deklarācija par EAF 2004. gadam: No revīzijas darba izrietošie rādītāji

| 1 |
| --- |
| GALVENIE APSVĒRUMI – STĀVOKĻA IZMAIŅAS |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| Apsvērumi | Rīcība | Apsvērumi | Rīcība | Apsvērumi | Rīcība |
| 1.1 | Budžeta atbalsta īstenošana | Tā kā nav informācijas par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti ĀKK valstīs, Palāta nevar sniegt atzinumu par tiešā budžeta atbalsta izlietojumu | Uzlabot informāciju par valsts finanšu pārvaldību ĀKK | Komisija ir sniegusi vairāk informācijas par tās veikto publisko finanšu pārvaldības uzraudzību ĀKK valstīs, jo īpaši par savu finanšu pārvaldības ziņojumu par 2003. finanšu gadu | Turpināt paziņošanas uzlabošanu par šo svarīgo jautājumu | Līdzekļus tagad izmaksā Komisija, pamatojoties uz nosacījumu atbilstības pārbaudi (daļēji ar rezultatīvo rādītāju starpniecību) | Vairs nav vajadzīga īpaša rīcība |
| 1.2 | Avansu un nepareizi izmaksāto, atgūstamo summu noskaidrošana, uzkrājums šaubīgajiem parādiem | Avansi un atgūstamās summas pārskatos neparādās ticamā veidā | Šis trūkums ir jānovērš | Ļoti slikta pārvaldība, kas attiecas uz vairāk nekā 18 mēnešus vecu avansu (400 miljoni EUR) noskaidrošanu un atgūstamo summu (27,5 miljoni EUR) piedzīšanu | Uzlabot procedūras noskaidrojamo avansu un atgūstamo summu identificēšanai, reģistrēšanai un uzraudzībai | Slikta pārvaldība, kas attiecas uz vairāk nekā 18 mēnešus vecu avansu noskaidrošanu un atgūstamo summu piedzīšanu. Uzkrājums šaubīgajiem parādiem neatspoguļo slikto parādu līmeni | Uzlabot nenokārtoto avansējumu uzraudzību. Aprēķināt un pielāgot uzkrājumu šaubīgajiem parādiem |
| 1.3 | Stabex fondu inventarizācija un izlietojums | Pārskatos nav informācijas par Stabex fondu izlietojumu | Šis trūkums ir jānovērš, jo Komisija ir līdzatbildīga par šo fondu izlietojumu | Komisija nespēj apstiprināt Stabex fondu izlietojumu (IV Lomes konvencijas 212. pants), un ir prasībām neatbilstošas bankas pārskaitījumu atļaujas | Iegūt visus ziņojumus par Stabex fondu izlietojumu no valsts kredītrīkotājiem un pastiprināt bankas pārskaitījumu iekšējās pārbaudes | Stabex fondu inventarizācija ir pabeigta, bet bankas kontos pieejamo līdzekļu summas nav uzticamas (832 miljoni EUR). Informācija par Stabex fondu izlietojumu ir nepietiekama | Veikt turpmāku izpēti, lai iegūtu ticamākus skaitļus par bankās pieejamajiem līdzekļiem. Iegūt ziņojumus par fondu izlietojumu |
| 1.4 | Riska pārvaldība | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | Centrālo dienestu veiktā riska pārvaldība ir pārāk vispārīga, lai noteiktu riska iedarbību, jo īpaši ĀKK valstīs | Uzlabot riska pārvaldību, lai identificētu specifiskos riskus |
| 1.5 | Ex-post kontrole | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | Pārbaudīto darījumu skaitu ierobežoja personāla komplektēšanas grūtības. Kontroles mehānismi bija pietiekami efektīvi, bet pārbaudes netika pienācīgi dokumentētas | Uzlabot pārbaužu dokumentāciju |
| 1.6 | Revīzija kā pārvaldības kontroles pasākumu daļa | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | nav vērtējuma | Revīziju aptvertā procentuālā daļa nav centralizēti konsolidēta, un revīziju pēcpārbaudes netiek centralizēti uzraudzītas | Uzlabot CRIS-Audit – datorizētās revīziju atbalsta un uzraudzības sistēmas – funkcionalitāti |
| 2 |
| PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| PĀRSKATS PAR FINANŠU REVĪZIJĀM |
| | Biežums (a) | Biežums (a) | Biežums (a) |
| 2.1 | Darba uzdevumos nav skaidri definēts, kuri izdevumi uzskatāmi par neatbilstīgiem | bieži | reizēm | reizēm |
| 2.2 | Revīzijas ziņojumā nav skaidri izteikti skaitļos revidētie izdevumi vai atbilstīgo un neatbilstīgo izdevumu summas | bieži | reizēm | reizēm |
| 2.3 | Nepietiekami pasākumi, lai piedzītu ārējo revidentu atklātos neatbilstīgos izdevumus | bieži | bieži | reizēm |
| IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS BRISELĒ |
| | Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b) | Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b) | Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b) |
| 2.4 | Patiesais līmenis, kādā tiek piemēroti atlasīti iekšējās kontroles standarti saistībā ar pakārtotajiem darījumiem | B | B/A | B/A |
| | IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS ĀKK VALSTĪS (DELEGĀCIJAS UN VALSTU PĀRVALDES) | (33) | (34) | (35) |
| 2.5 | Konkursa uzaicinājumu vispārīgs vērtējums | B | B/A | B/A |
| 2.6 | Maksājumu vispārīgs vērtējums | B | B/A | B/A |
| 2.7 | Revīziju vispārīgs vērtējums | B | B | B |
| 2.8 | Atgūto summu vispārīgs vērtējums | C | C | C/B |
| 2.9 | Pārskatu vispārīgs vērtējums | B | B/A | B/A |
| 2.10 | Vispārīgs vērtējums par apmeklētajām valstīm | B | B | B |
| (a) Biežums (sastopamība)

  reti
  reizēm
  bieži

  (b) Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

  A. Darbojas labi, jāveic daži nelieli uzlabojumi
  B. Darbojas, bet jāuzlabo
  C. Nedarbojas kā paredzēts

  Avots: Revīzijas palāta. |

1

GALVENIE APSVĒRUMI – STĀVOKĻA IZMAIŅAS

2002

2003

2004

Apsvērumi

Rīcība

Apsvērumi

Rīcība

Apsvērumi

Rīcība

1.1

Budžeta atbalsta īstenošana

Tā kā nav informācijas par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti ĀKK valstīs, Palāta nevar sniegt atzinumu par tiešā budžeta atbalsta izlietojumu

Uzlabot informāciju par valsts finanšu pārvaldību ĀKK

Komisija ir sniegusi vairāk informācijas par tās veikto publisko finanšu pārvaldības uzraudzību ĀKK valstīs, jo īpaši par savu finanšu pārvaldības ziņojumu par 2003. finanšu gadu

Turpināt paziņošanas uzlabošanu par šo svarīgo jautājumu

Līdzekļus tagad izmaksā Komisija, pamatojoties uz nosacījumu atbilstības pārbaudi (daļēji ar rezultatīvo rādītāju starpniecību)

Vairs nav vajadzīga īpaša rīcība

1.2

Avansu un nepareizi izmaksāto, atgūstamo summu noskaidrošana, uzkrājums šaubīgajiem parādiem

Avansi un atgūstamās summas pārskatos neparādās ticamā veidā

Šis trūkums ir jānovērš

Ļoti slikta pārvaldība, kas attiecas uz vairāk nekā 18 mēnešus vecu avansu (400 miljoni EUR) noskaidrošanu un atgūstamo summu (27,5 miljoni EUR) piedzīšanu

Uzlabot procedūras noskaidrojamo avansu un atgūstamo summu identificēšanai, reģistrēšanai un uzraudzībai

Slikta pārvaldība, kas attiecas uz vairāk nekā 18 mēnešus vecu avansu noskaidrošanu un atgūstamo summu piedzīšanu. Uzkrājums šaubīgajiem parādiem neatspoguļo slikto parādu līmeni

Uzlabot nenokārtoto avansējumu uzraudzību. Aprēķināt un pielāgot uzkrājumu šaubīgajiem parādiem

1.3

Stabex fondu inventarizācija un izlietojums

Stabex

Pārskatos nav informācijas par Stabex fondu izlietojumu

Stabex

Šis trūkums ir jānovērš, jo Komisija ir līdzatbildīga par šo fondu izlietojumu

Komisija nespēj apstiprināt Stabex fondu izlietojumu (IV Lomes konvencijas 212. pants), un ir prasībām neatbilstošas bankas pārskaitījumu atļaujas

Stabex

Iegūt visus ziņojumus par Stabex fondu izlietojumu no valsts kredītrīkotājiem un pastiprināt bankas pārskaitījumu iekšējās pārbaudes

Stabex

Stabex fondu inventarizācija ir pabeigta, bet bankas kontos pieejamo līdzekļu summas nav uzticamas (832 miljoni EUR). Informācija par Stabex fondu izlietojumu ir nepietiekama

Stabex

Stabex

Veikt turpmāku izpēti, lai iegūtu ticamākus skaitļus par bankās pieejamajiem līdzekļiem. Iegūt ziņojumus par fondu izlietojumu

1.4

Riska pārvaldība

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

Centrālo dienestu veiktā riska pārvaldība ir pārāk vispārīga, lai noteiktu riska iedarbību, jo īpaši ĀKK valstīs

Uzlabot riska pārvaldību, lai identificētu specifiskos riskus

1.5

Ex-post kontrole

Ex-post

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

Pārbaudīto darījumu skaitu ierobežoja personāla komplektēšanas grūtības. Kontroles mehānismi bija pietiekami efektīvi, bet pārbaudes netika pienācīgi dokumentētas

Uzlabot pārbaužu dokumentāciju

1.6

Revīzija kā pārvaldības kontroles pasākumu daļa

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

nav vērtējuma

Revīziju aptvertā procentuālā daļa nav centralizēti konsolidēta, un revīziju pēcpārbaudes netiek centralizēti uzraudzītas

Uzlabot CRIS-Audit – datorizētās revīziju atbalsta un uzraudzības sistēmas – funkcionalitāti

CRIS-Audit

2

PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS

2002

2003

2004

PĀRSKATS PAR FINANŠU REVĪZIJĀM

Biežums (a)

Biežums (a)

Biežums (a)

2.1

Darba uzdevumos nav skaidri definēts, kuri izdevumi uzskatāmi par neatbilstīgiem

bieži

reizēm

reizēm

2.2

Revīzijas ziņojumā nav skaidri izteikti skaitļos revidētie izdevumi vai atbilstīgo un neatbilstīgo izdevumu summas

bieži

reizēm

reizēm

2.3

Nepietiekami pasākumi, lai piedzītu ārējo revidentu atklātos neatbilstīgos izdevumus

bieži

bieži

reizēm

IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS BRISELĒ

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b)

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b)

Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (b)

2.4

Patiesais līmenis, kādā tiek piemēroti atlasīti iekšējās kontroles standarti saistībā ar pakārtotajiem darījumiem

B

B/A

B/A

IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS ĀKK VALSTĪS (DELEGĀCIJAS UN VALSTU PĀRVALDES)

IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMAS ĀKK VALSTĪS (DELEGĀCIJAS UN VALSTU PĀRVALDES)

(33)

33

(34)

34

(35)

35

2.5

Konkursa uzaicinājumu vispārīgs vērtējums

B

B/A

B/A

2.6

Maksājumu vispārīgs vērtējums

B

B/A

B/A

2.7

Revīziju vispārīgs vērtējums

B

B

B

2.8

Atgūto summu vispārīgs vērtējums

C

C

C/B

2.9

Pārskatu vispārīgs vērtējums

B

B/A

B/A

2.10

Vispārīgs vērtējums par apmeklētajām valstīm

B

B

B

(a) Biežums (sastopamība)

(a) Biežums (sastopamība)

reti

reizēm

bieži

(b) Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

(b) Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

A. Darbojas labi, jāveic daži nelieli uzlabojumi

B. Darbojas, bet jāuzlabo

C. Nedarbojas kā paredzēts

Avots: Revīzijas palāta.

Avots:

| — | Attiecībā uz 1.6. punkta 3. tabulu: 2004. gada revīzijas plāna seguma likme, kas balstīta uz risku analīzi un pārvaldīta centralizēti, ir lielāka nekā 5 % no maksājumu apjoma, kas ieteikts EuropeAid izstrādātajā metodoloģijā. 2004. gada galvenās mītnes revīzijas plāns ietvēra 35 revīzijas, turklāt delegāciju revīzijas plāni kopumā ietvēra 426 revīzijas. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz 1.6. punkta 3. tabulu: 2004. gada revīzijas plāna seguma likme, kas balstīta uz risku analīzi un pārvaldīta centralizēti, ir lielāka nekā 5 % no maksājumu apjoma, kas ieteikts EuropeAid izstrādātajā metodoloģijā. 2004. gada galvenās mītnes revīzijas plāns ietvēra 35 revīzijas, turklāt delegāciju revīzijas plāni kopumā ietvēra 426 revīzijas.

EuropeAid

III NODAĻA – IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU IZPILDE

EAF finansētais infrastruktūras darbs

| 43. | Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2003 (36) par EAF finansētā infrastruktūras darba izpildi Palāta izcēla vajadzību uzlabot darba līgumu izpildes pārraudzību un jo īpaši samazināt novirzes, kas tika konstatētas starp līgumiem un to faktisko izpildi. Šim nolūkam Palāta ieteica Komisijai:






  a) | nodrošināt labāku pamatu un palielināt atbildību konsultantiem, kas veic izpēti, uz kuru balstās līgumi; |
| --- | --- | --- |

43.

Īpašajā ziņojumā Nr. 8/2003 (36) par EAF finansētā infrastruktūras darba izpildi Palāta izcēla vajadzību uzlabot darba līgumu izpildes pārraudzību un jo īpaši samazināt novirzes, kas tika konstatētas starp līgumiem un to faktisko izpildi. Šim nolūkam Palāta ieteica Komisijai:

36

a)

nodrošināt labāku pamatu un palielināt atbildību konsultantiem, kas veic izpēti, uz kuru balstās līgumi;

| b) | pievērst lielāku uzmanību izmaiņām, kas notikušas darbu izpildes laikā, kā arī ātrāk izskatīt īstenošanas problēmas un sūdzības; |
| --- | --- |

b)

pievērst lielāku uzmanību izmaiņām, kas notikušas darbu izpildes laikā, kā arī ātrāk izskatīt īstenošanas problēmas un sūdzības;

| c) | kā daļu no decentralizācijas procesa – reorganizēt savus centrālos dienestus tā, lai nodrošinātu lielāku atbalstu delegācijām; |
| --- | --- |

c)

kā daļu no decentralizācijas procesa – reorganizēt savus centrālos dienestus tā, lai nodrošinātu lielāku atbalstu delegācijām;

| d) | pievērst lielāku uzmanību papildu pasākumiem, kas ietekmē darbu realizējamību un ilgtspējību, kā arī pārskatīt vispārējos nosacījumus par darbu līgumu izpildi (37). |
| --- | --- |

d)

pievērst lielāku uzmanību papildu pasākumiem, kas ietekmē darbu realizējamību un ilgtspējību, kā arī pārskatīt vispārējos nosacījumus par darbu līgumu izpildi (37).

37

Budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas nostāja

| 44. | Eiropas Parlaments pieņēma zināšanai Palātas ieteikumus, un Padome (38) atzinīgi novērtēja faktu, ka Komisija jau ir sākusi to īstenošanu. Tika īpaši ieteikts palielināt atbalstu ĀKK valstīm (jo īpaši izveidotās infrastruktūras saglabāšanai) un uzlabot pārbaudes, kas attiecas uz priekšizpēti (saistībā ar konsultantu finansiālo atbildību, stingrāku pārraudzību un konkrētākiem darba uzdevumiem). |
| --- | --- |

44.

Eiropas Parlaments pieņēma zināšanai Palātas ieteikumus, un Padome (38) atzinīgi novērtēja faktu, ka Komisija jau ir sākusi to īstenošanu. Tika īpaši ieteikts palielināt atbalstu ĀKK valstīm (jo īpaši izveidotās infrastruktūras saglabāšanai) un uzlabot pārbaudes, kas attiecas uz priekšizpēti (saistībā ar konsultantu finansiālo atbildību, stingrāku pārraudzību un konkrētākiem darba uzdevumiem).

38

Komisijas rīcība, ievērojot Palātas ieteikumus

| 45. | Komisijas ziņojums par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda pārvaldību 2003. gadā un ierobežotā šīs jomas pārskatīšana, ko veica Palāta, rāda, ka Komisija gatavojas ievērot galvenos Palātas ieteikumus. |
| --- | --- |

45.

Komisijas ziņojums par sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda pārvaldību 2003. gadā un ierobežotā šīs jomas pārskatīšana, ko veica Palāta, rāda, ka Komisija gatavojas ievērot galvenos Palātas ieteikumus.

| 46. | Tagad tā uztic konsultantiem lielāku atbildību, nodarbinot to pašu konsultantu gan darba plānošanā, gan pārraudzībā. Tā arī nolēma pabeigt visu izpēti pirms finansēšanas priekšlikumu iesniegšanas EAF Komitejai. Tomēr dažas delegācijas atteicās pieņemt šo jauno pieeju, jo tā aizkavē darījumu noformēšanu par saistībām uzskaitē. Tomēr galvenais birojs nolēma panākt, lai delegācijas ievēro šo pieeju, atliekot dažus finansēšanas lēmumus projektiem, kuru izpēte vēl nav pabeigta. Rezultātā samazinājās saistību apjoms. |
| --- | --- |

46.

Tagad tā uztic konsultantiem lielāku atbildību, nodarbinot to pašu konsultantu gan darba plānošanā, gan pārraudzībā. Tā arī nolēma pabeigt visu izpēti pirms finansēšanas priekšlikumu iesniegšanas EAF Komitejai. Tomēr dažas delegācijas atteicās pieņemt šo jauno pieeju, jo tā aizkavē darījumu noformēšanu par saistībām uzskaitē. Tomēr galvenais birojs nolēma panākt, lai delegācijas ievēro šo pieeju, atliekot dažus finansēšanas lēmumus projektiem, kuru izpēte vēl nav pabeigta. Rezultātā samazinājās saistību apjoms.

| 47. | Vēl ir pāragri spriest, vai ieteikums par agrāku strīdu izskatīšanu ir ievērots: datorizētajā pārvaldības sistēmā (CRIS) nav informācijas, un galvenais birojs nav uzraudzījis šo jomu. |
| --- | --- |

47.

Vēl ir pāragri spriest, vai ieteikums par agrāku strīdu izskatīšanu ir ievērots: datorizētajā pārvaldības sistēmā (CRIS) nav informācijas, un galvenais birojs nav uzraudzījis šo jomu.

CRIS

| 48. | Saistībā ar dažādo EuropeAid struktūrvienību reorganizāciju jaunā kārtība stājās spēkā 2005. gada 16. martā. Par delegāciju konsultēšanu un atbalstu galvenokārt atbild Infrastruktūras daļa. Šī reorganizācija ir noderīgs papildinājums decentralizācijas procesam, kas tuvojas nobeigumam, un kopā ar rīkotajām mācībām, tam būtu jāatvieglo Palātas ieteikumu īstenošana. |
| --- | --- |

48.

Saistībā ar dažādo EuropeAid struktūrvienību reorganizāciju jaunā kārtība stājās spēkā 2005. gada 16. martā. Par delegāciju konsultēšanu un atbalstu galvenokārt atbild Infrastruktūras daļa. Šī reorganizācija ir noderīgs papildinājums decentralizācijas procesam, kas tuvojas nobeigumam, un kopā ar rīkotajām mācībām, tam būtu jāatvieglo Palātas ieteikumu īstenošana.

EuropeAid

| 49. | Saistībā ar Palātas ieteikumu, ko atbalstīja arī Padome un kas attiecas uz papildu pasākumiem (uzturēšana, noslogojums uz asi, ceļu drošība un vide), Komisija nav ieviesusi jaunus noteikumus, jo tā uzskata, ka pasākumi jau tiek īstenoti. Lai gan Ceļu fondu resursi (īpaši ceļu uzturēšanas fondi) ne vienmēr ir pietiekami, kopumā tie ir darīti pieejami – tas ir process, ko kontrolē Komisija, jo īpaši saistībā ar budžeta atbalstu. Tomēr šie fondi ir saskārušies ar ievērojamām organizatoriskām problēmām (piem., tie biežāk tiek izmantoti infrastruktūras finansēšanai, nevis uzturēšanai). |
| --- | --- |

49.

Saistībā ar Palātas ieteikumu, ko atbalstīja arī Padome un kas attiecas uz papildu pasākumiem (uzturēšana, noslogojums uz asi, ceļu drošība un vide), Komisija nav ieviesusi jaunus noteikumus, jo tā uzskata, ka pasākumi jau tiek īstenoti. Lai gan Ceļu fondu resursi (īpaši ceļu uzturēšanas fondi) ne vienmēr ir pietiekami, kopumā tie ir darīti pieejami – tas ir process, ko kontrolē Komisija, jo īpaši saistībā ar budžeta atbalstu. Tomēr šie fondi ir saskārušies ar ievērojamām organizatoriskām problēmām (piem., tie biežāk tiek izmantoti infrastruktūras finansēšanai, nevis uzturēšanai).

| 46.-49. | Pēc Revīzijas palātas 2003. gada jūlija īpašā ziņojuma par infrastruktūru projektiem, Komisija 2004. gada februārī aicināja delegācijas veikt, lai izvairītos no Revīzijas palātas norādīto kļūdu atkārtošanas, galvenokārt šādus četrus pasākumus: 1) pabeigt pilnīgu izpēti pirms finansējuma priekšlikuma iesniegšanas EAF komitejai; 2) piesaistīt vienu un to pašu konsultantu projektu izstrādei un darbu uzraudzībai; 3) vajadzības gadījumā izmantot pārtraukšanas klauzulu; 4) darba gaitā izskatīt uzņēmumu sūdzības. |
| --- | --- |

46.-49.

Pēc Revīzijas palātas 2003. gada jūlija īpašā ziņojuma par infrastruktūru projektiem, Komisija 2004. gada februārī aicināja delegācijas veikt, lai izvairītos no Revīzijas palātas norādīto kļūdu atkārtošanas, galvenokārt šādus četrus pasākumus: 1) pabeigt pilnīgu izpēti pirms finansējuma priekšlikuma iesniegšanas EAF komitejai; 2) piesaistīt vienu un to pašu konsultantu projektu izstrādei un darbu uzraudzībai; 3) vajadzības gadījumā izmantot pārtraukšanas klauzulu; 4) darba gaitā izskatīt uzņēmumu sūdzības.

| 50. | Visbeidzot, Palāta ieteica pārskatīt noteikumus, kas ļautu jo īpaši publicēt “darbu” konkursus, kuros būtu iekļauts nosacījums par atcelšanu, pirms finanšu priekšlikumu iesniegšanas EAF Komitejai. Realitātē pašreizējie noteikumi (39) atcelšanas nosacījumu ļauj izmantot tikai ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos. Minētā pārskatīšana, kas sākās 2002. gadā, līdz 2004. gada beigām vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

50.

Visbeidzot, Palāta ieteica pārskatīt noteikumus, kas ļautu jo īpaši publicēt “darbu” konkursus, kuros būtu iekļauts nosacījums par atcelšanu, pirms finanšu priekšlikumu iesniegšanas EAF Komitejai. Realitātē pašreizējie noteikumi (39) atcelšanas nosacījumu ļauj izmantot tikai ārkārtējos un pienācīgi pamatotos gadījumos. Minētā pārskatīšana, kas sākās 2002. gadā, līdz 2004. gada beigām vēl nebija pabeigta.

39

| 50. | Pārskatīšana, kas Kotonū nolīgumā izdarīta 2005. gada jūnijā, ietver jaunu 19.b pantu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumu (konkursa procedūra ar pārtraukšanas klauzulu). |
| --- | --- |

50.

Pārskatīšana, kas Kotonū nolīgumā izdarīta 2005. gada jūnijā, ietver jaunu 19.b pantu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumu (konkursa procedūra ar pārtraukšanas klauzulu).

Secinājums

| 51. | Sākotnēji Komisija definēja galvenos pasākumus, kas jāveic, lai īstenotu Palātas ieteikumus. Tai bez turpmākas kavēšanās jānodrošina, lai visi pasākumi, kurus nolemts īstenot, tiktu īstenoti, un daudz konkrētāk jāizskata Padomes ieteikums par to, ka jāsniedz atbalsts saņēmējvalstu iestādēm, lai nostiprinātu administratīvo un tehnisko spēju. |
| --- | --- |

51.

Sākotnēji Komisija definēja galvenos pasākumus, kas jāveic, lai īstenotu Palātas ieteikumus. Tai bez turpmākas kavēšanās jānodrošina, lai visi pasākumi, kurus nolemts īstenot, tiktu īstenoti, un daudz konkrētāk jāizskata Padomes ieteikums par to, ka jāsniedz atbalsts saņēmējvalstu iestādēm, lai nostiprinātu administratīvo un tehnisko spēju.

| 51. | Komisija pilnībā piekrīt šim ieteikumam, un tā pilda un pildīs iepriekš raksturotos darbības virzienus. Institucionālā atbalsta pasākumu ievērošana tiek sistemātiski analizēta projektu izveides un formulēšanas posmā. Ja pasākumu ievērošana ir pamatota, kas notiek ļoti bieži, to sistemātiski iekļauj projektu saturā. |
| --- | --- |

51.

Komisija pilnībā piekrīt šim ieteikumam, un tā pilda un pildīs iepriekš raksturotos darbības virzienus. Institucionālā atbalsta pasākumu ievērošana tiek sistemātiski analizēta projektu izveides un formulēšanas posmā. Ja pasākumu ievērošana ir pamatota, kas notiek ļoti bieži, to sistemātiski iekļauj projektu saturā.

IV NODAĻA – GALVENIE APSVĒRUMI ĪPAŠAJOS ZIŅOJUMOS, KO PALĀTA PUBLICĒJUSI KOPŠ PĒDĒJĀS BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRAS

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par EK ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

| 52. | Šā īpašā ziņojuma kopsavilkums dots 7. nodaļā Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no kopbudžeta. |
| --- | --- |

52.

Šā īpašā ziņojuma kopsavilkums dots 7. nodaļā Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no kopbudžeta.

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām

| 53. | Komisija pārskaita budžeta atbalstu noteiktām ĀKK valstīm ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas, lai uzlabotu finanšu pārvaldības sistēmas. Komisija ir izveidojusi instrumentus, kuru mērķis ir jau sākotnēji novērtēt valstu finanšu pārvaldības kvalitāti un ierosināt reformas, kā arī novērtēt izmaiņas pārvaldībā un šo reformu attīstību. |
| --- | --- |

53.

Komisija pārskaita budžeta atbalstu noteiktām ĀKK valstīm ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas, lai uzlabotu finanšu pārvaldības sistēmas. Komisija ir izveidojusi instrumentus, kuru mērķis ir jau sākotnēji novērtēt valstu finanšu pārvaldības kvalitāti un ierosināt reformas, kā arī novērtēt izmaiņas pārvaldībā un šo reformu attīstību.

| 54. | Šie analītiskie un pēcpārbaužu instrumenti, kurus Komisija piemēro sadarbībā ar pārējiem donoriem, jo īpaši ar Pasaules Banku un SVF, sniedz relatīvi izsmeļošu informāciju, kas Komisijai ļauj atbilstoši rīkoties. Tomēr šie instrumenti nedod pietiekamu pamatu pārliecinošai diagnozei un pēcpārbaužu ziņojumiem, turklāt to īstenošana nav pietiekami saskaņota ar pārējiem donoriem vietējā līmenī. |
| --- | --- |

54.

Šie analītiskie un pēcpārbaužu instrumenti, kurus Komisija piemēro sadarbībā ar pārējiem donoriem, jo īpaši ar Pasaules Banku un SVF, sniedz relatīvi izsmeļošu informāciju, kas Komisijai ļauj atbilstoši rīkoties. Tomēr šie instrumenti nedod pietiekamu pamatu pārliecinošai diagnozei un pēcpārbaužu ziņojumiem, turklāt to īstenošana nav pietiekami saskaņota ar pārējiem donoriem vietējā līmenī.

| 54. | 1) | Komisija apņēmās ņemt vērā Revīzija palātas ieteikumus, kas paredz valsts finanšu aspekta pastiprināšanu finansējuma priekšlikumos un izveidot no ziņojumiem, kurus delegācijas sagatavo ik pēc sešiem mēnešiem, dinamiskākus analītiskos instrumentus. |
| --- | --- | --- |

54.

1)

Komisija apņēmās ņemt vērā Revīzija palātas ieteikumus, kas paredz valsts finanšu aspekta pastiprināšanu finansējuma priekšlikumos un izveidot no ziņojumiem, kurus delegācijas sagatavo ik pēc sešiem mēnešiem, dinamiskākus analītiskos instrumentus.

| 2) | Komisijas pastāvīgā rūpe ir sadarbība ar citiem līdzekļu devējiem gan galveno mītņu līmenī, gan vietējā līmenī. Pēc Komisijas iniciatīvas projektiem tika izveidotas daudz papildu sistēmas ar mērķi sapulcināt vienuviet līdzekļu devējus budžeta atbalstam. |
| --- | --- |

2)

Komisijas pastāvīgā rūpe ir sadarbība ar citiem līdzekļu devējiem gan galveno mītņu līmenī, gan vietējā līmenī. Pēc Komisijas iniciatīvas projektiem tika izveidotas daudz papildu sistēmas ar mērķi sapulcināt vienuviet līdzekļu devējus budžeta atbalstam.

| 55. | Palāta iesaka Komisijai atjaunināt un papildināt tās Metodoloģiskās vadlīnijas, kas attiecas uz budžeta atbalstu, cita starpā, par uzraudzības ziņojumiem; sniegt skaidrāku pierādījumu par saņēmējvalstu tiesībām uz atbalstu; izmantot stimulējošākus valstu finanšu pārvaldības rādītājus; pabeigt valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas jauno sistēmu un censties panākt, lai dažādie donori to pieņemtu; stiprināt vietējo sadarbību starp donoriem; stiprināt attiecības ar saņēmējvalstu parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

55.

Palāta iesaka Komisijai atjaunināt un papildināt tās Metodoloģiskās vadlīnijas, kas attiecas uz budžeta atbalstu, cita starpā, par uzraudzības ziņojumiem; sniegt skaidrāku pierādījumu par saņēmējvalstu tiesībām uz atbalstu; izmantot stimulējošākus valstu finanšu pārvaldības rādītājus; pabeigt valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas jauno sistēmu un censties panākt, lai dažādie donori to pieņemtu; stiprināt vietējo sadarbību starp donoriem; stiprināt attiecības ar saņēmējvalstu parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm.

| 55. | 1) | Pašlaik tiek atjaunota un pārveidota rokasgrāmata, jo īpaši attiecībā uz ziņojumiem, kas jāsagatavo ik pēc sešiem mēnešiem, un uz valsts finansējuma analīzi finansējuma priekšlikumos (sk. atbildi 41. punktā), kas ietver atbilstības kritērijus. |
| --- | --- | --- |

55.

1)

Pašlaik tiek atjaunota un pārveidota rokasgrāmata, jo īpaši attiecībā uz ziņojumiem, kas jāsagatavo ik pēc sešiem mēnešiem, un uz valsts finansējuma analīzi finansējuma priekšlikumos (sk. atbildi 41. punktā), kas ietver atbilstības kritērijus.

| 2) | Komisija gan valsts finanšu jomā, gan citās jomās lielu nozīmi piešķir apstākļu galvenajam raksturojumam un izvēlētajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

2)

Komisija gan valsts finanšu jomā, gan citās jomās lielu nozīmi piešķir apstākļu galvenajam raksturojumam un izvēlētajiem rādītājiem.

| 3) | Valstu izdevumu un finansiālās atbildības (PEPA) analīzes sistēma tika pabeigta 2005. gada pirmā pusgada beigās. Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu sistēmas plašu pielietojumu un ar to nomainītu citus diagnostikas instrumentus. |
| --- | --- |

3)

Valstu izdevumu un finansiālās atbildības (PEPA) analīzes sistēma tika pabeigta 2005. gada pirmā pusgada beigās. Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu sistēmas plašu pielietojumu un ar to nomainītu citus diagnostikas instrumentus.

| 4) | Koordinēšanas nostiprināšana vietējā līmenī: sk. atbildi uz iepriekšējo punktu. |
| --- | --- |

4)

Koordinēšanas nostiprināšana vietējā līmenī: sk. atbildi uz iepriekšējo punktu.

| 5) | Komisija apzinās Parlamenta un augstāko revīzijas iestāžu (ISC) nozīmīgo lomu. Tomēr Komisijas iespēja vērsties pie šīm iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē, ievērojot valstu suverenitāti un valstu noteikumus par varas sadali un līdzsvaru iestāžu starpā. Tā jāizvērtē arī no Kotonū nolīguma aspekta. |
| --- | --- |

5)

Komisija apzinās Parlamenta un augstāko revīzijas iestāžu (ISC) nozīmīgo lomu. Tomēr Komisijas iespēja vērsties pie šīm iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē, ievērojot valstu suverenitāti un valstu noteikumus par varas sadali un līdzsvaru iestāžu starpā. Tā jāizvērtē arī no Kotonū nolīguma aspekta.

---

(1)  Jaundes I konvencija tika noslēgta 1964. gadā. Nesenāks nolīgums (Kotonu) ir spēkā kopš 2000. gada 23. jūnija, un tas ir pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā.

1

(2)  Sk. 2003. gada 27. marta Finanšu regulas 96., 103. un 112. pantu, kas attiecas uz devīto EAF (OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.). Savā Atzinumā Nr. 12/2002 par šīs regulas priekšlikumu (OV C 12, 17.1.2003.) Palāta atzīmēja, ka šie noteikumi samazina Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaru darbības jomu.

2

(3)  Tādējādi saskaņā ar devīto EAF sākotnējais asignējums sasniedza 13 800 miljonus EUR, no kuriem EIB atbild par 2 200 miljoniem EUR.

3

(4)  Tomēr Palāta saglabā kopējo atbildību par EAF revīziju. Ja darbības notiek EIB vadībā, Revīzijas palāta pilda savu uzdevumu, kā paredzēts trīspusējā nolīgumā starp EIB, Komisiju un Palātu (iepriekš minētās regulas 112. pants).

4

(5)  Programmējamais atbalsts tiek definēts nacionālajām un reģionālajām indikatīvajām programmām (NIP un RIP) un ĀKK iekšienē finansētiem projektiem un programmām.

5

(6)  Saistībā ar sesto, septīto un astoto EAF šīs darbības joprojām ievieš EIB, par ko atbild Komisija.

6

(7)  Summām, kas mazākas par 8 miljoniem EUR, Komitejas piekrišana principā nav vajadzīga.

7

(8)  Kopumā valsts kredītrīkotāja pilnvaras pilda ĀKK valstu finanšu ministrijas.

8

(9)  Šajā nodaļā ir apkopoti rezultāti par Palātas ierobeži izskatīto finanšu pārvaldības ziņojumu 2004. gadam.

9

(10)  Sākotnējie piešķīrumi 6., 7., 8. un 9. EAF, procenti, dažādi resursi un pārskaitījumi iepriekšējiem EAF.

10

(11)  Kā resursu procentuālā daļa.

11

(12)  Lai būtu saskaņā ar finanšu pārskatiem un ar Komisijas sagatavoto finanšu izpildes ziņojumu, šie dati neietver darbības, ko tagad neatkarīgi pārvalda EIB (2003. gada beigās: resursi – 2 245 miljoni EUR, finanšu saistības – 366 miljoni EUR, individuālās juridiskās saistības – 140 miljoni EUR un maksājumi – 4 miljoni EUR).

12

Avots: Revīzijas Palāta, pamatojoties uz EAF finanšu pārskatiem 2004. gada 31. decembrī.

Avots:

(13)  Lai būtu saskaņā ar finanšu pārskatiem un ar Komisijas sagatavoto finanšu izpildes ziņojumu, šie dati neietver darbības, ko tagad neatkarīgi pārvalda EIB (2003. gada beigās: finanšu saistības – 366 miljoni EUR, individuālas juridiskās saistības – 140 miljoni EUR un maksājumi – 4 miljoni EUR).

13

Avots: Revīzijas Palāta.

Avots:

(14)  Komisijas atbilde uz Gada pārskatu par Eiropas Attīstības fondiem 2003. finanšu gadam.

14

(15)  IPSAS – Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti.

15

IPSAS

(16)  Saskaņā ar 96. panta 1. punktu, 100. pantu, 101. pantu un 125. panta 2. punktu Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam; konkrēti tas attiecas, pirmkārt, uz grāmatveža sagatavotām bilancēm un saistītajiem pārskatiem un, otrkārt, uz vadības uzskaiti, kurā ietilpst tabulas, ko, apspriežoties ar grāmatvedi, sagatavo galvenais kredītrīkotājs. Šos finanšu pārskatus sagatavo gan par katru no četriem EAF atsevišķi, gan arī visaptverošā, konsolidētā formā. EIB iesniegtie finanšu pārskati un informācija šajā deklarācijā nav ietverta (sk. 13. zemsvītras piezīmi).

16

(17)  Saskaņā ar iepriekš minētās Finanšu regulas 103. panta 3. punktu; kopā ar tās pašas regulas 1. pantu tas nozīmē, ka šī deklarācija neattiecas uz to devītā EAF resursu daļu, ko pārvalda un par ko atbild EIB.

17

(18)  Komisija izpētīja nenokārtotos avansus par komandējumiem četrās valstīs un noslēgumā izdeva kopā 115 iekasēšanas rīkojumus par 10 miljoniem EUR.

18

(19)  Projektiem izmaksātie avansi, kuru izmantošana saņēmējiem parastā kārtībā būtu jāpamato vēlākais 18 mēnešus pēc projekta vai līguma izpildes sākuma. 2003. gada beigās summa, par kuru jāveic izpēte, bija 400 miljoni EUR.

19

(20)  Tāpat kā 2003. gadā budžeta ģenerāldirektors savai EAF deklarācijai 2004. gadam pievienoja atrunu par neatbilstošu aktīvu un pasīvu, kā arī EAF finanšu stāvokļa noformējumu (sk. arī 1. nodaļas 1.9. punktu, Kopbudžeta iedaļa).

20

(21)  Ietverot 2,6 miljonus EUR no iekasēšanas rīkojumiem, kas vecāki par diviem gadiem, kad Komisijai ir acīm redzamas grūtības atgūt 1,5 miljonus.

21

(22)  2004. gada pārskati, Finanšu izpildes ziņojuma (2005. gada 22. augusta redakcija) 4.2.5. tabula.

22

(23)  Atbild par sešām valstīm (Burkinafaso, Gvineja, Nigērija, Gviāna, Trinidāda un Tobāgo, Surinama).

23

(24)  Ārējo attiecību ĢD atbild par delegāciju cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem, Attīstības ĢD – par atbalsta programmēšanu (citiem vārdiem, par ĀKK valstīm sadalāmā atbalsta apjoma noteikšanu), EuropeAid un ECHO (humānā palīdzība) – par atbalsta īstenošanu, bet Budžeta ĢD pilda EAF grāmatveža un maksātāja funkcijas.

24

EuropeAid

ECHO

(25)  Delegācija ir decentralizēta, kad EuropeAid tai ir deleģējis pilnvaras uzņemt individuālas finanšu saistības un veikt maksājumus. Astoņām delegācijām ir deleģētas pilnvaras 2002. gadā, septiņām – 2003. gadā, 24 – 2004. gadā un piecām – 2005. gadā.

25

EuropeAid

(26)  Dažās valstīs ir grūti veidot dialogu un sadarbību ar vietējām varas iestādēm, daļēji to vājās administratīvās spējas dēļ.

26

(27)  “Atlikušais” risks ir risks nesasniegt vadības mērķus pēc pārbaužu veikšanas. Vadība izvērtē, vai riska līmenis ir pieņemams, ņemot vērā riska potenciālo finansiālo ietekmi un tā turpmākas samazināšanas izmaksas (11. iekšējās kontroles standarts).

27

(28)  Šajās standartpārbaudēs ietilpst darījumu uzsākšana un apstiprināšana saistībā ar darbības un finansiālajiem aspektiem (24. panta 1. punkts 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam).

28

(29)  Avansu noskaidrošana ir procedūra, ar ko avansa maksājumu, kas izmaksāts projekta vadībai iepriekš, noskaidro un padara par galīgu pret faktisko izdevumu pierādījumiem.

29

(30)  Finansējums, ar ko Komisija sedz EAF administrācijas izmaksas (Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) ievilkums (OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.)).

30

(31)  ĀKK–EK Ministru padomes Lēmums Nr. 2/2002 (OV L 320, 23.11.2002., 1. lpp.), pielikuma 9. pants. “Revīziju un [...] vienmēr pabeidz Komisija, kas rīkojas ĀKK valsts interesēs un tās vārdā [...]”.

31

(32)  Līdz 2005. gada jūnijam ir pabeigtas 33 revīzijas no 35, kas bija paredzētas 2004. gada revīzijas plānā.

32

(33)  Uganda, Malāvi, Gana, Zimbabve, Madagaskara un Zambija.

33

(34)  Kenija, Papua-Jaungvineja, Zālamana Salas, Senegāla, Mali un Mauritānija.

34

(35)  Burkinafaso, Gvineja, Nigērija, Gviāna, Trinidāda un Tobāgo, Surinama.

35

Avots: Revīzijas palāta.

Avots:

36

OV C 181, 31.7.2003.

(37)  ĀKK-EEK Ministru padomes 1990. gada 29. marta Lēmums Nr. 3/90, ar ko pieņem vispārīgus noteikumus, vispārīgus nosacījumus un procedūru noteikumus par mierizlīgumiem un arbitrāžu saistībā ar darbu, piegāžu un pakalpojumu līgumiem, ko finansē Eiropas Attīstības fonds (EAF), un par iepriekš minēto noteikumu un nosacījumu piemērošanu.

37

(38)  Padomes dokuments Nr. 14530/03, kas apstiprināts 2003. gada 17. novembrī (Protokols Nr. 14882/03, 10.2.2004.).

38

(39)  5. pants ĀKK-EK Ministru padomes 2002. gada 7. oktobra Lēmumā Nr. 2/2002 par Kotonu Nolīguma IV pielikuma 28., 29. un 30. panta īstenošanu.

39

---

Image

---

PIELIKUMI GADA PĀRSKATAM PAR BUDŽETA IZPILDI

PIELIKUMS I

Finanšu informācija

SATURS

IEVADPIEZĪMES

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

| 1. | Budžeta izcelsme |
| --- | --- |

1.

Budžeta izcelsme

| 2. | Tiesiskā bāze |
| --- | --- |

2.

Tiesiskā bāze

| 3. | Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā |
| --- | --- |

3.

Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā

| 4. | Budžeta saturs un uzbūve |
| --- | --- |

4.

Budžeta saturs un uzbūve

| 5. | Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi) |
| --- | --- |

5.

Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi)

| 6. | Budžeta apropriāciju veidi |
| --- | --- |

6.

Budžeta apropriāciju veidi

7.   Budžeta izpilde

| 7.1. | Atbildība par izpildi |
| --- | --- |

7.1.

Atbildība par izpildi

| 7.2. | Ieņēmumu izpilde |
| --- | --- |

7.2.

Ieņēmumu izpilde

| 7.3. | Izdevumu izpilde |
| --- | --- |

7.3.

Izdevumu izpilde

| 7.4. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana |
| --- | --- |

7.4.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

| 8. | Pārskatu sagatavošana |
| --- | --- |

8.

Pārskatu sagatavošana

| 9. | Ārējā revīzija |
| --- | --- |

9.

Ārējā revīzija

| 10. | Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude |
| --- | --- |

10.

Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude

DIAGRAMMAS

IEVADPIEZĪMES

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā minētie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Kopienu gada pārskatiem  (1) un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (Sincom2). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie skaitļi – attiecībā gan uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par katras dalībvalsts guvumiem no Eiropas Savienības. Tādēļ šos skaitļus jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos euro. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tādēļ tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

| ApM | apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| ApS | apropriācijas saistībām |
| AT | Austrija |
| BE | Beļģija |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehija |
| DAp | diferencētas apropriācijas |
| DE | Vācija |
| diagr. | diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) |
| DK | Dānija |
| EAEK vai Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EE | Igaunija |
| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| EK | Eiropas Kopiena(-as) |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību) |
| ES | Eiropas Savienība |
| ES-25 | kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm |
| FI | Somija |
| FR | Francija |
| FReg | 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula |
| HU | Ungārija |
| IE | Īrija |
| ied. | budžeta iedaļa |
| IT | Itālija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| LV | Latvija |
| MAp | maksājumu apropriācijas |
| MT | Malta |
| NAp | nediferencētas apropriācijas |
| NKI | nacionālais kopienākums |
| NL | Nīderlande |
| OV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| PVN | pievienotās vērtības nodoklis |
| sad. | budžeta sadaļa |
| SAp | saistību apropriācijas |
| SE | Zviedrija |
| SK | Slovākija |
| SL | Slovēnija |
| UK | Apvienotā Karaliste |
| 0,0 | dati starp 0 un 0,05 |
| — | datu trūkums |
| % | procentuāla daļa |

ApM

apropriācijas maksājumiem

ApS

apropriācijas saistībām

AT

Austrija

BE

Beļģija

CY

Kipra

CZ

Čehija

DAp

diferencētas apropriācijas

DE

Vācija

diagr.

diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.)

DK

Dānija

EAEK vai Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EE

Igaunija

EEK

Eiropas Ekonomikas kopiena

EK

Eiropas Kopiena(-as)

EL

Grieķija

ES

Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību)

ES

Eiropas Savienība

ES-25

kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm

FI

Somija

FR

Francija

FReg

2002. gada 25. jūnija Finanšu regula

HU

Ungārija

IE

Īrija

ied.

budžeta iedaļa

IT

Itālija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

LV

Latvija

MAp

maksājumu apropriācijas

MT

Malta

NAp

nediferencētas apropriācijas

NKI

nacionālais kopienākums

NL

Nīderlande

OV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

PL

Polija

PT

Portugāle

PVN

pievienotās vērtības nodoklis

sad.

budžeta sadaļa

SAp

saistību apropriācijas

SE

Zviedrija

SK

Slovākija

SL

Slovēnija

UK

Apvienotā Karaliste

0,0

dati starp 0 un 0,05

—

datu trūkums

%

procentuāla daļa

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1.   BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) izdevumi. Tāpat budžetā ir ietverti administratīvie izdevumi sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā un kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā minēto politikas jomu īstenošanai.

2.   TIESISKĀ BĀZE

Budžetu reglamentē finanšu noteikumi Romas Līgumos (2)  (3) (EK līguma 268. līdz 280. pants un EAEK līguma 171. līdz 183. pants) un finanšu noteikumi (4).

3.   BUDŽETA PRINCIPI, KAS NOTEIKTI LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ

Visi Kopienas ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (ikgadējums). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas iedala sadaļās un nodaļās; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, t.i., saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes (pareizas finanšu pārvaldības) principiem. Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot caurredzamības principu (caurredzamība). Šiem vispārīgiem principiem ir daži izņēmumi.

4.   BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžetu veido no “ieņēmumu un izdevumu kopsavilkuma” un iedaļām, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes “ieņēmumu un izdevumu pārskati”. Ir šādas astoņas iedaļas: I) Parlaments, II) Padome, III) Komisija, IV) Tiesa, V) Revīzijas palāta, VI) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII) Reģionu komiteja, VIII) Ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un - attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5.   BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Kopienas pašu resursiem: no lauksaimniecības nodevām, no cukura un izoglikozes nodevām, no muitas nodokļiem un no pašu resursiem, kurus nosaka uz PVN un NKI bāzes (5).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk. I diagrammu).

6.   BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

| a) | diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):






  — | saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības attiecībā uz darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus, |
| --- | --- | --- |

a)

diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):

—

saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības attiecībā uz darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus,

| — | maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras radušās kārtējā un iepriekšējos finanšu gados, |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras radušās kārtējā un iepriekšējos finanšu gados,

| b) | nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām. |
| --- | --- |

b)

nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

| a) | kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (6) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (6); |
| --- | --- |

a)

kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (6) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (6);

| b) | kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (7) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (6). |
| --- | --- |

b)

kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (7) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (6).

Ar budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā attēlā (ar piemēra summām) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā.

Image

7.   BUDŽETA IZPILDE

7.1.   Atbildība par izpildi

Komisija izpilda budžetu uz savu atbildību saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (8). Finanšu regulā ir izstrādātas budžeta izpildes procedūras un, cita starpā, noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās svarīgākajās jomās (ELVGF Garantijas nodaļa un struktūrfondi) Kopienas līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2.   Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu konstatēšana un Kopienām pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus  (9). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kuras iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā konstatētām prasītām summām, plus summas, kuras iekasētas atbilstīgi konstatētām prasītām summām, kas vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3.   Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t.i., apropriāciju evolūciju un izlietošanu, īsumā var aprakstīt šādi:

| a) | Apropriācijas saistībām:






  i) | apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, attiecībā uz kuriem vēl nav radušās saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal padarītas pieejamas, |
| --- | --- | --- |

a)

Apropriācijas saistībām:

i)

apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, attiecībā uz kuriem vēl nav radušās saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal padarītas pieejamas,

| ii) | apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtos saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = radušos saistību summa), |
| --- | --- |

ii)

apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtos saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = radušos saistību summa),

| iii) | apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ. |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ.

| b) | Apropriācijas maksājumiem:






  i) | apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- | --- |

b)

Apropriācijas maksājumiem:

i)

apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada,

| ii) | finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi), |
| --- | --- |

ii)

finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi),

| iii) | apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ, |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ,

| v) | finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- |

v)

finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada,

| vi) | finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu. |
| --- | --- |

vi)

finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4.   Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8.   PĀRSKATU SAGATAVOŠANA

Finanšu gada pārskatus vēlākais nākamā finanšu gada 1. oktobrī nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību.

9.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Kopienu Revīzijas palāta (10). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tāpat Palāta vērtē, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi racionāla. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas. Tās veic, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem un – attiecīgos gadījumos – arī uz vietas Kopienu iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Revīzijas palāta par katru finanšu gadu sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Kopienas iestāžu lūguma.

10.   BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādus noteikumus (11): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Lai to darītu, Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

DIAGRAMMAS

2004. FINANŠU GADA BUDŽETS UN TĀ IZPILDE 2004. FINANŠU GADĀ

| I diagr. | 2004. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| II diagr. | 2004. gada budžets – apropriācijas saistībām |
| III diagr. | Pieejamās apropriācijas saistībām 2004. gadā un to izlietojums |
| IV diagr. | Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2004. gadā un to izlietojums |
| V diagr. | Pašu resursi 2004. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm |
| VI diagr. | Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2004. gadā |

I diagr.

2004. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

II diagr.

2004. gada budžets – apropriācijas saistībām

III diagr.

Pieejamās apropriācijas saistībām 2004. gadā un to izlietojums

IV diagr.

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2004. gadā un to izlietojums

V diagr.

Pašu resursi 2004. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm

VI diagr.

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2004. gadā

DATI PAR AGRĀKU BUDŽETU IZPILDI (2000-2004. G.)

| VII diagr. | Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2000. līdz 2004. gadam |
| --- | --- |

VII diagr.

Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2000. līdz 2004. gadam

Image

Image

III diagramma

Pieejamās apropriācijas saistībām 2004. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2004. gadā un finanšu perspektīvas pozīcijām | Finanšu perspektīva | Galīgās apropriācijas | Apropriāciju izlietojums |
| Summa (15) | Koef. (%) | Uzņemtās saistības | Izlietojuma koef. (%) | Pārnesumi 2005. g. (16) | Koef. (%) | Atceltās apropr. | Koef. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Budžeta nomenklatūra | | | | | | | | | |
| I | Parlaments (I ied.) | | 1 311,0 | | 1 275,9 | 97,3 | 7,4 | 0,6 | 27,6 | 2,1 |
| II | Padome (II ied.) | | 562,7 | | 540,1 | 96,0 | 12,3 | 2,2 | 10,3 | 1,8 |
| III | Komisija (III ied.) | | 109 025,1 | | 106 982,7 | 98,1 | 1 043,0 | 1,0 | 999,4 | 0,9 |
| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) | | 482,2 | | 431,4 | 89,5 | 1,3 | 0,3 | 49,5 | 10,3 |
| III.2 | Uzņēmējsabiedrības (02. sad.) | | 334,5 | | 285,5 | 85,4 | 25,0 | 7,5 | 24,0 | 7,2 |
| III.3 | Konkurence (03. sad.) | | 86,5 | | 83,9 | 97,0 | 0,9 | 1,1 | 1,6 | 1,9 |
| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) | | 10 900,2 | | 10 779,1 | 98,9 | 90,0 | 0,8 | 31,1 | 0,3 |
| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) | | 48 861,6 | | 48 470,9 | 99,2 | 77,5 | 0,2 | 313,2 | 0,6 |
| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) | | 1 424,0 | | 1 344,7 | 94,4 | 46,6 | 3,3 | 32,7 | 2,3 |
| III.7 | Vide (07. sad.) | | 365,8 | | 344,6 | 94,2 | 7,1 | 1,9 | 14,0 | 3,8 |
| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) | | 3 658,3 | | 3 513,9 | 96,1 | 142,8 | 3,9 | 1,6 | 0,0 |
| III.9 | Informācijas sabiedrība (09. sad.) | | 1 334,3 | | 1 249,0 | 93,6 | 77,8 | 5,8 | 7,6 | 0,6 |
| III.10 | Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.) | | 530,9 | | 328,8 | 61,9 | 201,9 | 38,0 | 0,3 | 0,0 |
| III.11 | Zivsaimniecība (11. sad.) | | 975,3 | | 943,3 | 96,7 | 3,9 | 0,4 | 28,2 | 2,9 |
| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) | | 74,0 | | 67,1 | 90,7 | 0,8 | 1,0 | 6,1 | 8,3 |
| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) | | 26 639,7 | | 26 557,9 | 99,7 | 10,3 | 0,0 | 71,5 | 0,3 |
| III.14 | Nodokļi un muitas savienība (14. sad.) | | 112,3 | | 96,3 | 85,8 | 5,8 | 5,2 | 10,1 | 9,0 |
| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) | | 1 176,7 | | 1 063,6 | 90,4 | 101,6 | 8,6 | 11,6 | 1,0 |
| III.16 | Prese un komunikācija (16. sad.) | | 181,9 | | 155,7 | 85,6 | 1,6 | 0,9 | 24,6 | 13,5 |
| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | | 583,7 | | 571,4 | 97,9 | 6,8 | 1,2 | 5,6 | 1,0 |
| III.18 | Tieslietas un iekšlietas (18. sad.) | | 536,9 | | 512,4 | 95,4 | 6,3 | 1,2 | 18,3 | 3,4 |
| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) | | 3 808,5 | | 3 704,3 | 97,3 | 81,9 | 2,1 | 22,3 | 0,6 |
| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) | | 77,0 | | 71,8 | 93,2 | 0,8 | 1,0 | 4,4 | 5,7 |
| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) | | 1 246,4 | | 1 196,3 | 96,0 | 38,4 | 3,1 | 11,7 | 0,9 |
| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) | | 1 426,1 | | 1 289,9 | 90,4 | 89,4 | 6,3 | 46,9 | 3,3 |
| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) | | 536,6 | | 536,2 | 99,9 | 0,2 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) | | 55,1 | | 51,3 | 93,2 | 0,0 | 0,0 | 3,7 | 6,8 |
| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) | | 206,9 | | 199,4 | 96,4 | 3,0 | 1,4 | 4,6 | 2,2 |
| III.26 | Administrācija (26. sad.) | | 726,1 | | 700,1 | 96,4 | 13,0 | 1,8 | 13,1 | 1,8 |
| III.27 | Budžets (27. sad.) | | 1 474,4 | | 1 471,2 | 99,8 | 0,6 | 0,0 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Revīzija (28. sad.) | | 9,6 | | 9,3 | 96,4 | 0,1 | 0,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistika (29. sad.) | | 136,9 | | 111,9 | 81,7 | 8,0 | 5,8 | 17,1 | 12,5 |
| III.30 | Pensijas (30. sad.) | | 841,8 | | 841,7 | 100,0 | — | — | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Rezerves (31. sad.) | | 221,0 | | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Kopienu Tiesa (IV ied.) | | 236,3 | | 221,3 | 93,7 | 2,9 | 1,2 | 12,1 | 5,1 |
| V | Revīzijas palāta (V ied.) | | 97,4 | | 86,1 | 88,4 | 0,3 | 0,3 | 11,0 | 11,3 |
| VI | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) | | 107,7 | | 95,6 | 88,8 | 0,3 | 0,3 | 11,8 | 10,9 |
| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) | | 73,9 | | 64,1 | 86,7 | 0,1 | 0,1 | 9,7 | 13,2 |
| VIII | Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.) | | 7,7 | | 6,7 | 86,4 | — | — | 1,1 | 13,6 |
| Apropriāciju saistībām kopsumma | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| | Finanšu perspektīva | | | | | | | | | |
| 1 | Lauksaimniecība | 49 305,0 | 45 122,3 | 91,5 | 44 760,5 | 99,2 | 49,8 | 0,1 | 311,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturālās darbības | 41 035,0 | 41 045,6 | 100,0 | 40 833,5 | 99,5 | 115,5 | 0,3 | 96,7 | 0,2 |
| 3 | Iekšpolitika | 8 722,0 | 9 835,4 (15) | 112,8 | 9 009,9 | 91,6 | 619,1 | 6,3 | 206,4 | 2,1 |
| 4 | Ārējās darbības | 5 082,0 | 5 368,4 (15) | 105,6 | 5 198,4 | 96,8 | 121,2 | 2,3 | 48,8 | 0,9 |
| 5 | Administratīvie izdevumi | 5 983,0 | 6 361,2 (15) | 106,3 | 6 161,2 | 96,9 | 70,1 | 1,1 | 129,8 | 2,0 |
| 6 | Rezerves | 442,0 | 442,0 | 100,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Pirmspievienošanās stratēģija | 3 455,0 | 1 837,4 | 53,2 | 1 717,5 | 93,5 | 90,6 | 4,9 | 29,3 | 1,6 |
| 8 | Kompensācija | 1 410,0 | 1 409,5 | 100,0 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Apropriāciju saistībām kopsumma | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 111 380,0 | 105 032,1 | 94,3 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2004. gadā un finanšu perspektīvas pozīcijām

Finanšu perspektīva

Galīgās apropriācijas

Apropriāciju izlietojums

Summa (15)

Koef. (%)

Uzņemtās saistības

Izlietojuma koef. (%)

Pārnesumi 2005. g. (16)

Koef. (%)

Atceltās apropr.

Koef. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 311,0

1 275,9

97,3

7,4

0,6

27,6

2,1

II

Padome (II ied.)

562,7

540,1

96,0

12,3

2,2

10,3

1,8

III

Komisija (III ied.)

109 025,1

106 982,7

98,1

1 043,0

1,0

999,4

0,9

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

482,2

431,4

89,5

1,3

0,3

49,5

10,3

III.2

Uzņēmējsabiedrības (02. sad.)

334,5

285,5

85,4

25,0

7,5

24,0

7,2

III.3

Konkurence (03. sad.)

86,5

83,9

97,0

0,9

1,1

1,6

1,9

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

10 900,2

10 779,1

98,9

90,0

0,8

31,1

0,3

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

48 861,6

48 470,9

99,2

77,5

0,2

313,2

0,6

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

1 424,0

1 344,7

94,4

46,6

3,3

32,7

2,3

III.7

Vide (07. sad.)

365,8

344,6

94,2

7,1

1,9

14,0

3,8

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

3 658,3

3 513,9

96,1

142,8

3,9

1,6

0,0

III.9

Informācijas sabiedrība (09. sad.)

1 334,3

1 249,0

93,6

77,8

5,8

7,6

0,6

III.10

Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.)

530,9

328,8

61,9

201,9

38,0

0,3

0,0

III.11

Zivsaimniecība (11. sad.)

975,3

943,3

96,7

3,9

0,4

28,2

2,9

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

74,0

67,1

90,7

0,8

1,0

6,1

8,3

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

26 639,7

26 557,9

99,7

10,3

0,0

71,5

0,3

III.14

Nodokļi un muitas savienība (14. sad.)

112,3

96,3

85,8

5,8

5,2

10,1

9,0

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 176,7

1 063,6

90,4

101,6

8,6

11,6

1,0

III.16

Prese un komunikācija (16. sad.)

181,9

155,7

85,6

1,6

0,9

24,6

13,5

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

583,7

571,4

97,9

6,8

1,2

5,6

1,0

III.18

Tieslietas un iekšlietas (18. sad.)

536,9

512,4

95,4

6,3

1,2

18,3

3,4

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 808,5

3 704,3

97,3

81,9

2,1

22,3

0,6

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

77,0

71,8

93,2

0,8

1,0

4,4

5,7

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 246,4

1 196,3

96,0

38,4

3,1

11,7

0,9

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

1 426,1

1 289,9

90,4

89,4

6,3

46,9

3,3

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

536,6

536,2

99,9

0,2

0,0

0,2

0,0

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

55,1

51,3

93,2

0,0

0,0

3,7

6,8

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

206,9

199,4

96,4

3,0

1,4

4,6

2,2

III.26

Administrācija (26. sad.)

726,1

700,1

96,4

13,0

1,8

13,1

1,8

III.27

Budžets (27. sad.)

1 474,4

1 471,2

99,8

0,6

0,0

2,6

0,2

III.28

Revīzija (28. sad.)

9,6

9,3

96,4

0,1

0,9

0,3

2,6

III.29

Statistika (29. sad.)

136,9

111,9

81,7

8,0

5,8

17,1

12,5

III.30

Pensijas (30. sad.)

841,8

841,7

100,0

—

—

0,1

0,0

III.31

Rezerves (31. sad.)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Kopienu Tiesa (IV ied.)

236,3

221,3

93,7

2,9

1,2

12,1

5,1

V

Revīzijas palāta (V ied.)

97,4

86,1

88,4

0,3

0,3

11,0

11,3

VI

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

107,7

95,6

88,8

0,3

0,3

11,8

10,9

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

73,9

64,1

86,7

0,1

0,1

9,7

13,2

VIII

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.)

7,7

6,7

86,4

—

—

1,1

13,6

Apropriāciju saistībām kopsumma

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Finanšu perspektīva

1

Lauksaimniecība

49 305,0

45 122,3

91,5

44 760,5

99,2

49,8

0,1

311,9

0,7

2

Strukturālās darbības

41 035,0

41 045,6

100,0

40 833,5

99,5

115,5

0,3

96,7

0,2

3

Iekšpolitika

8 722,0

9 835,4 (15)

112,8

9 009,9

91,6

619,1

6,3

206,4

2,1

4

Ārējās darbības

5 082,0

5 368,4 (15)

105,6

5 198,4

96,8

121,2

2,3

48,8

0,9

5

Administratīvie izdevumi

5 983,0

6 361,2 (15)

106,3

6 161,2

96,9

70,1

1,1

129,8

2,0

6

Rezerves

442,0

442,0

100,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Pirmspievienošanās stratēģija

3 455,0

1 837,4

53,2

1 717,5

93,5

90,6

4,9

29,3

1,6

8

Kompensācija

1 410,0

1 409,5

100,0

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Apropriāciju saistībām kopsumma

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

111 380,0

105 032,1

94,3

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

IV diagramma

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2004. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2004. gadā un finanšu perspektīvas pozīcijām | Galīgās apropriācijas (17) | Apropriāciju izlietojums |
| Veiktie maksājumi 2004 | Izlietojuma koef. (%) | Pārnesumi 2005. g. | Koef. (%) | Atceltās apropr. | Koef. (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Budžeta nomenklatūra | | | | | | | |
| I | Parlaments (I ied.) | 1 524,5 | 1 166,4 | 76,5 | 314,4 | 20,6 | 43,7 | 2,9 |
| II | Padome (II ied.) | 630,4 | 506,8 | 80,4 | 105,8 | 16,8 | 17,8 | 2,8 |
| III | Komisija (III ied.) | 102 328,4 | 98 003,9 | 95,8 | 2 371,2 | 2,3 | 1 953,3 | 1,9 |
| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) | 427,6 | 348,7 | 81,6 | 14,0 | 3,3 | 64,9 | 15,2 |
| III.2 | Uzņēmējsabiedrības (02. sad.) | 335,5 | 246,4 | 73,5 | 40,5 | 12,1 | 48,6 | 14,5 |
| III.3 | Konkurence (03. sad.) | 86,5 | 77,2 | 89,3 | 7,4 | 8,6 | 1,9 | 2,2 |
| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) | 9 404,5 | 9 286,0 | 98,7 | 24,5 | 0,3 | 93,9 | 1,0 |
| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) | 47 837,8 | 47 445,8 | 99,2 | 75,9 | 0,2 | 316,2 | 0,7 |
| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) | 1 268,8 | 1 008,4 | 79,5 | 71,9 | 5,7 | 188,5 | 14,9 |
| III.7 | Vide (07. sad.) | 334,4 | 252,1 | 75,4 | 42,9 | 12,8 | 39,5 | 11,8 |
| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) | 3 079,5 | 2 605,8 | 84,6 | 459,7 | 14,9 | 14,0 | 0,5 |
| III.9 | Informācijas sabiedrība (09. sad.) | 1 445,8 | 1 248,3 | 86,3 | 166,2 | 11,5 | 31,3 | 2,2 |
| III.10 | Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.) | 527,1 | 320,6 | 60,8 | 203,5 | 38,6 | 3,1 | 0,6 |
| III.11 | Zivsaimniecība (11. sad.) | 1 069,4 | 841,0 | 78,6 | 52,8 | 4,9 | 175,6 | 16,4 |
| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) | 71,3 | 56,4 | 79,1 | 7,7 | 10,8 | 7,1 | 10,0 |
| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) | 22 099,6 | 21 880,1 | 99,0 | 152,9 | 0,7 | 66,7 | 0,3 |
| III.14 | Nodokļi un muitas savienība (14. sad.) | 98,2 | 81,3 | 82,7 | 7,5 | 7,7 | 9,4 | 9,6 |
| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) | 1 180,6 | 989,2 | 83,8 | 171,6 | 14,5 | 19,9 | 1,7 |
| III.16 | Prese un komunikācijas (16. sad.) | 172,3 | 136,7 | 79,3 | 15,3 | 8,9 | 20,3 | 11,8 |
| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | 852,6 | 447,2 | 52,5 | 361,6 | 42,4 | 43,8 | 5,1 |
| III.18 | Tieslietas un iekšlietas (18. sad.) | 520,6 | 436,2 | 83,8 | 19,4 | 3,7 | 65,0 | 12,5 |
| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) | 3 690,3 | 3 316,8 | 89,9 | 152,2 | 4,1 | 221,4 | 6,0 |
| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) | 76,3 | 65,8 | 86,2 | 6,7 | 8,8 | 3,8 | 4,9 |
| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) | 1 109,3 | 975,7 | 88,0 | 80,8 | 7,3 | 52,8 | 4,8 |
| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) | 2 175,6 | 1 987,3 | 91,3 | 60,7 | 2,8 | 127,6 | 5,9 |
| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) | 535,5 | 514,1 | 96,0 | 5,2 | 1,0 | 16,2 | 3,0 |
| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) | 57,8 | 43,7 | 75,6 | 4,6 | 7,9 | 9,5 | 16,5 |
| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) | 212,9 | 185,4 | 87,1 | 20,4 | 9,6 | 7,1 | 3,3 |
| III.26 | Administrācija (26. sad.) | 983,5 | 801,5 | 81,5 | 118,0 | 12,0 | 64,0 | 6,5 |
| III.27 | Budžets (27. sad.) | 1 474,8 | 1 460,2 | 99,0 | 12,0 | 0,8 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Revīzija (28. sad.) | 9,6 | 8,6 | 89,5 | 0,8 | 7,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistika (29. sad.) | 127,7 | 97,3 | 76,2 | 13,1 | 10,3 | 17,3 | 13,5 |
| III.30 | Pensijas (30. sad.) | 841,8 | 840,1 | 99,8 | 1,6 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Rezerves (31. sad.) | 221,0 | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Kopienu Tiesa (IV ied.) | 245,2 | 216,3 | 88,2 | 15,9 | 6,5 | 13,0 | 5,3 |
| V | Revīzijas palāta (V ied.) | 103,0 | 84,2 | 81,8 | 7,2 | 7,0 | 11,5 | 11,2 |
| VI | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) | 113,4 | 92,3 | 81,4 | 8,8 | 7,8 | 12,3 | 10,8 |
| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) | 79,0 | 63,2 | 80,0 | 5,7 | 7,2 | 10,1 | 12,8 |
| VIII | Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.) | 8,2 | 6,2 | 75,4 | 0,9 | 10,8 | 1,1 | 13,8 |
| Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |
| | Finanšu perspektīva | | | | | | | |
| 1 | Lauksaimniecība | 44 308,3 | 43 579,4 | 98,4 | 397,9 | 0,9 | 331,0 | 0,7 |
| 2 | Strukturālās darbības | 34 635,1 | 34 198,3 | 98,7 | 197,0 | 0,6 | 239,7 | 0,7 |
| 3 | Iekšpolitika | 8 992,1 | 7 255,2 | 80,7 | 1 152,1 | 12,8 | 584,8 | 6,5 |
| 4 | Ārējās darbības | 5 098,0 | 4 605,8 | 90,3 | 175,6 | 3,4 | 316,6 | 6,2 |
| 5 | Administratīvie izdevumi | 6 927,2 | 5 856,4 | 84,5 | 849,6 | 12,3 | 221,2 | 3,2 |
| 6 | Rezerves | 442,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Pirmspievienošanās stratēģija | 3 219,9 | 3 052,9 | 94,8 | 57,8 | 1,8 | 109,2 | 3,4 |
| 8 | Kompensācija | 1 409,5 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Apropriāciju maksājumiem kopsumma | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2004. gadā un finanšu perspektīvas pozīcijām

Galīgās apropriācijas (17)

Apropriāciju izlietojums

Veiktie maksājumi 2004

Izlietojuma koef. (%)

Pārnesumi 2005. g.

Koef. (%)

Atceltās apropr.

Koef. (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 524,5

1 166,4

76,5

314,4

20,6

43,7

2,9

II

Padome (II ied.)

630,4

506,8

80,4

105,8

16,8

17,8

2,8

III

Komisija (III ied.)

102 328,4

98 003,9

95,8

2 371,2

2,3

1 953,3

1,9

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

427,6

348,7

81,6

14,0

3,3

64,9

15,2

III.2

Uzņēmējsabiedrības (02. sad.)

335,5

246,4

73,5

40,5

12,1

48,6

14,5

III.3

Konkurence (03. sad.)

86,5

77,2

89,3

7,4

8,6

1,9

2,2

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

9 404,5

9 286,0

98,7

24,5

0,3

93,9

1,0

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

47 837,8

47 445,8

99,2

75,9

0,2

316,2

0,7

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

1 268,8

1 008,4

79,5

71,9

5,7

188,5

14,9

III.7

Vide (07. sad.)

334,4

252,1

75,4

42,9

12,8

39,5

11,8

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

3 079,5

2 605,8

84,6

459,7

14,9

14,0

0,5

III.9

Informācijas sabiedrība (09. sad.)

1 445,8

1 248,3

86,3

166,2

11,5

31,3

2,2

III.10

Tiešā zinātniskā izpēte (10. sad.)

527,1

320,6

60,8

203,5

38,6

3,1

0,6

III.11

Zivsaimniecība (11. sad.)

1 069,4

841,0

78,6

52,8

4,9

175,6

16,4

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

71,3

56,4

79,1

7,7

10,8

7,1

10,0

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

22 099,6

21 880,1

99,0

152,9

0,7

66,7

0,3

III.14

Nodokļi un muitas savienība (14. sad.)

98,2

81,3

82,7

7,5

7,7

9,4

9,6

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 180,6

989,2

83,8

171,6

14,5

19,9

1,7

III.16

Prese un komunikācijas (16. sad.)

172,3

136,7

79,3

15,3

8,9

20,3

11,8

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

852,6

447,2

52,5

361,6

42,4

43,8

5,1

III.18

Tieslietas un iekšlietas (18. sad.)

520,6

436,2

83,8

19,4

3,7

65,0

12,5

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 690,3

3 316,8

89,9

152,2

4,1

221,4

6,0

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

76,3

65,8

86,2

6,7

8,8

3,8

4,9

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 109,3

975,7

88,0

80,8

7,3

52,8

4,8

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

2 175,6

1 987,3

91,3

60,7

2,8

127,6

5,9

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

535,5

514,1

96,0

5,2

1,0

16,2

3,0

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

57,8

43,7

75,6

4,6

7,9

9,5

16,5

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

212,9

185,4

87,1

20,4

9,6

7,1

3,3

III.26

Administrācija (26. sad.)

983,5

801,5

81,5

118,0

12,0

64,0

6,5

III.27

Budžets (27. sad.)

1 474,8

1 460,2

99,0

12,0

0,8

2,6

0,2

III.28

Revīzija (28. sad.)

9,6

8,6

89,5

0,8

7,9

0,3

2,6

III.29

Statistika (29. sad.)

127,7

97,3

76,2

13,1

10,3

17,3

13,5

III.30

Pensijas (30. sad.)

841,8

840,1

99,8

1,6

0,2

0,1

0,0

III.31

Rezerves (31. sad.)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Kopienu Tiesa (IV ied.)

245,2

216,3

88,2

15,9

6,5

13,0

5,3

V

Revīzijas palāta (V ied.)

103,0

84,2

81,8

7,2

7,0

11,5

11,2

VI

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

113,4

92,3

81,4

8,8

7,8

12,3

10,8

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

79,0

63,2

80,0

5,7

7,2

10,1

12,8

VIII

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (VIII ied.)

8,2

6,2

75,4

0,9

10,8

1,1

13,8

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Finanšu perspektīva

1

Lauksaimniecība

44 308,3

43 579,4

98,4

397,9

0,9

331,0

0,7

2

Strukturālās darbības

34 635,1

34 198,3

98,7

197,0

0,6

239,7

0,7

3

Iekšpolitika

8 992,1

7 255,2

80,7

1 152,1

12,8

584,8

6,5

4

Ārējās darbības

5 098,0

4 605,8

90,3

175,6

3,4

316,6

6,2

5

Administratīvie izdevumi

6 927,2

5 856,4

84,5

849,6

12,3

221,2

3,2

6

Rezerves

442,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Pirmspievienošanās stratēģija

3 219,9

3 052,9

94,8

57,8

1,8

109,2

3,4

8

Kompensācija

1 409,5

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Apropriāciju maksājumiem kopsumma

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Image

Image

Image

---

(1)  Galīgie gada pārskati 2004. finanšu gadā attiecas uz 2004. finanšu gada budžeta darbībām (SEC (2005) 1158).

(2)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK) dibināšanas līgums.

(3)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

(4)  Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (OV L 248, 16.9.2002.).

(5)  Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000.); Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.); Padomes 1989. gada 29. maija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (OV L 155, 7.6.1989.); Padomes 1977. gada 17. maija Sestā direktīva, PVN kopējā sistēma: vienota noteikšanas bāze (OV L 145, 13.6.1977); Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/130/EEK, Euratom par NKI noteikšanas saskaņošanu (OV L 49, 21.2.1989.), Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopieņēmumu tirgus cenās (OV L 181, 19.7.2003.).

(6)  Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanot tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(7)  Nedrīkst jaukt terminus “"apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanot tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(8)  Sk. EK līguma 274. pantu, EOTK līguma 179. pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(9)  Sk. Finanšu regulas 69. līdz 74. pantu un Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.).

(10)  Sk. EK līguma 246., 247. un 248. pantu, EOTK līguma 160. a, 160. b un 160. c pantu un Finanšu regulas 139. līdz 147. pantu.

(11)  Sk. EK līguma 276. pantu un EOTK līguma 180. b pantu.

(12)  Pēc budžeta grozījumiem.

(13)  Pēc budžeta grozījumiem un pārvietojumiem starp budžeta pozīcijām.

(14)  Piešķirtie ieņēmumi, atkal pieejamās apropr., pārnestās un atkārtoti izmantotās apropr.

(15)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas. Tā rezultātā pieejamās apropriācijas pārsniedz dažu finanšu perspektīvas pozīciju maksimālo robežlielumu.

(16)  Ieskaitot apropriācijas atbilstīgi piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem.

(17)  Galīgās budžeta apropriācijas, ņemot vērā budžeta pozīciju starpā veiktos pārvietojumus, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(18)  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti tika veikta korekcija (5 272,1 milj. EUR) pašu resursu bruto summā (16 954,5 milj. EUR). Šīs korekcijas izmaksas sedz citas dalībvalstis.

Šī korekcija tika ieviesta vienīgi bruto pašu resursu PVN un NKI elementiem proporcionāli to attiecīgajām summām.

(19)  Ģeogrāfiskais sadalījums ir norādīts nevis pēc dalībvalstīm veiktajiem maksājumiem, bet pēc izdevumu piešķīruma atbilstīgi Komisijas datorizētajā grāmatvedības sistēmā Sincom2 pieejamajiem datiem.

(20)  Summas, kas norādītas postenī “Pārējie” ietver galvenokārt izdevumus par ārpus ES īstenotajiem projektiem un trešo valstu dalību. Tie iekļauj arī izdevumus, attiecībā uz kuriem nav bijis iespējams veikt ģeogrāfisku iedalījumu.

(21)  Pieejamās apropriācijas = finanšu gada apropriācijas maksājumiem + no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

II PIELIKUMS

Pārskati, ziņojumi un atzinumi, ko Revīzijas palāta pieņēmusi kopš 2000. gada

Saskaņā ar līgumu noteikumiem Revīzijas palātai ir jāiesniedz gada pārskats. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošo līgumu un tiesību aktu normām Revīzijas palātai ir jāiesniedz arī īpaši gada ziņojumi par konkrētām Kopienas iestādēm un darbību. Tāpat līgumi dod Palātai tiesības iesniegt savus apsvērumus par konkrētiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc kādas no iestādēm pieprasījuma. Kopš 2000. gada Palātas pieņemtie pārskati un atzinumi ir uzskaitīti šeit turpmāk. Pirms 2004. gada 1. maija publicētie pārskati un atzinumi ir pieejami tikai spāņu, dāņu, vācu, grieķu, angļu, franču, itāļu, holandiešu, portugāļu, zviedru un somu valodās.

| Nosaukums | Publikācija |
| --- | --- |
| Gada pārskati un Ticamības deklarācijas |
| Divdesmit trešais gada pārskats par 1999. finanšu gadu:






  — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |

Nosaukums

Publikācija

Gada pārskati un Ticamības deklarācijas

Divdesmit trešais gada pārskats par 1999. finanšu gadu:

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 342, 1.12.2000

Divdesmit ceturtais gada pārskats par 2000. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 359, 15.12.2001., OV C 92, 17.4.2002. un OV C 36, 15.2.2003.

Divdesmit piektais gada pārskats par 2001. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 295, 28.11.2002.

Divdesmit sestais gada pārskats par 2002. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 286, 28.11.2003.

Divdesmit septītais gada pārskats par 2003. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 293, 30.11.2004.

Divdesmit astotais gada pārskats par 2004. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no kopbudžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

Publicēts šajā OV

Īpašie ziņojumi

Pašu resursi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 17/2000 par Komisijas kontroli pār dalībvalstu NKI datu uzticamību un salīdzināmību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 17/2000 par Komisijas kontroli pār dalībvalstu NKI datu uzticamību un salīdzināmību

OV C 336, 27.11.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 23/2000 par ievesto preču vērtēšanu muitošanai (muitas vērtējums) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 23/2000 par ievesto preču vērtēšanu muitošanai (muitas vērtējums)

OV C 84, 14.3.2001.

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2000 par klasisko cūku mēri |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2000 par klasisko cūku mēri

OV C 85, 23.3.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2000 par Kopienas sviesta tauku pasākumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2000 par Kopienas sviesta tauku pasākumiem

OV C 132, 12.5.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2000 par atbalsta shēmu olīveļļas sektorā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2000 par atbalsta shēmu olīveļļas sektorā

OV C 215, 27.7.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2000 par “zaļāku” KLP |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2000 par “zaļāku” KLP

OV C 353, 8.12.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 20/2000 par cukura kopējā tirgus organizācijas pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 20/2000 par cukura kopējā tirgus organizācijas pārvaldību

OV C 50, 15.2.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 22/2000 par reformētās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vērtējumu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 22/2000 par reformētās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras vērtējumu

OV C 69, 2.3.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2001 par ELVGF – Garantijas nodaļas revīziju: Integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (Integrated Administration and Control System (IACS)) ieviešana |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2001 par ELVGF – Garantijas nodaļas revīziju: Integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (Integrated Administration and Control System (IACS)) ieviešana

OV C 214, 31.7.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2001 par piena kvotām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2001 par piena kvotām

OV C 305, 30.10.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2001 par eksporta kompensācijām – saņēmējs un izvietojums tirgū |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2001 par eksporta kompensācijām – saņēmējs un izvietojums tirgū

OV C 314, 8.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2001 par kompensācijām par kartupeļu audzēšanu un atbalstu graudaugu cietes un kartupeļu cietes ražošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2001 par kompensācijām par kartupeļu audzēšanu un atbalstu graudaugu cietes un kartupeļu cietes ražošanā

OV C 294, 19.10.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2001 – Īpašā ziņojuma Nr. 19/98 par GSE pēcpārbaude |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2001 – Īpašā ziņojuma Nr. 19/98 par GSE pēcpārbaude

OV C 324, 20.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas kopējā tirgus organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas kopējā tirgus organizācijā

OV C 290, 25.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas ES eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas ES eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju

OV C 254, 22.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora kopējā tirgus organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora kopējā tirgus organizācijā

OV C 294, 28.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu

OV C 98, 24.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos

OV C 151, 27.6.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas)

OV C 211, 5.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības kopējā tirgus organizācijas racionālu finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības kopējā tirgus organizācijas racionālu finanšu pārvaldību

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu (EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu (EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai SAPARD tika pārvaldīta labi? |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai SAPARD tika pārvaldīta labi?

OV C 295, 30.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 - Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 - Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa

OV C 269, 4.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā

OV C 29, 4.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju

OV C 41, 17.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā

OV C 54, 3.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku

OV C 67, 18.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi

OV C 279, 11.11.2005.

Strukturālie pasākumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2000 par Eiropas Sociālā fondu un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fondu (Garantijas nodaļu) – pasākumi jauniešu nodarbinātības veicināšanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2000 par Eiropas Sociālā fondu un Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fondu (Garantijas nodaļu) – pasākumi jauniešu nodarbinātības veicināšanā

OV C 100, 7.4.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2000 par Starptautisko Īrijas fondu un Īpašo atbalsta programmu mieram un izlīgumam Ziemeļīrijā un Īrijas kaimiņgrāfistēs (1995.-1999. g.) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2000 par Starptautisko Īrijas fondu un Īpašo atbalsta programmu mieram un izlīgumam Ziemeļīrijā un Īrijas kaimiņgrāfistēs (1995.-1999. g.)

OV C 146, 25.5.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2000 par Kohēzijas fondu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2000 par Kohēzijas fondu

OV C 279, 2.10.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2001 par Kopienas iniciatīvu URBAN |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2001 par Kopienas iniciatīvu URBAN

OV C 124, 25.4.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2001 par struktūrfondu finansiālo uzraudzību, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2064/97 un (EK) Nr. 1681/94 |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2001 par struktūrfondu finansiālo uzraudzību, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2064/97 un (EK) Nr. 1681/94

OV C 314, 8.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā: ERAF atbalsta ietekme uz nodarbinātību un ESF pasākumi ilglaicīga bezdarba apkarošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā: ERAF atbalsta ietekme uz nodarbinātību un ESF pasākumi ilglaicīga bezdarba apkarošanā

OV C 334, 28.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros

OV C 174, 23.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III

OV C 303, 7.12.2004.

Iekšējā nozaru politika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2000 par Eiropas komunikāciju tīkliem (TKN) – telekomunikācijas |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2000 par Eiropas komunikāciju tīkliem (TKN) – telekomunikācijas

OV C 166, 15.6.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2000 par Apvienotā pētniecības centra piešķirtajiem valsts līgumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2000 par Apvienotā pētniecības centra piešķirtajiem valsts līgumiem

OV C 172, 21.6.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2001 par pētnieku mācību un mobilitātes programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2001 par pētnieku mācību un mobilitātes programmu

OV C 349, 10.12.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 par darbības programmām “Socrates” un “Jaunieši Eiropas Kopienai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 par darbības programmām “Socrates” un “Jaunieši Eiropas Kopienai”

OV C 136, 7.6.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 par finanšu instrumentu videi (LIFE) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 par finanšu instrumentu videi (LIFE)

OV C 292, 2.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību

OV C 99, 23.4.2004.

Ārējās darbības

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2000 par palīdzību miera un tiesiskuma atjaunošanai, ko Bosnijai un Hercegovinai piešķir Eiropas Savienība |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2000 par palīdzību miera un tiesiskuma atjaunošanai, ko Bosnijai un Hercegovinai piešķir Eiropas Savienība

OV C 85, 23.3.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2000 par rehabilitācijas pasākumiem ĀKK valstīs kā instrumentu, lai sagatavotos parastajam attīstības atbalstam |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2000 par rehabilitācijas pasākumiem ĀKK valstīs kā instrumentu, lai sagatavotos parastajam attīstības atbalstam

OV C 113, 19.4.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2000 par to, kā Komisija pārvalda Eiropas Savienības sniegto atbalstu cilvēktiesību un demokratizācijas attīstībai trešās valstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2000 par to, kā Komisija pārvalda Eiropas Savienības sniegto atbalstu cilvēktiesību un demokratizācijas attīstībai trešās valstīs

OV C 230, 10.8.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 16/2000 par procedūrām, saskaņā ar kurām tiek organizēti konkursi pakalpojumu sniegšanas līgumiem saistībā ar Phare un Tacis programmām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 16/2000 par procedūrām, saskaņā ar kurām tiek organizēti konkursi pakalpojumu sniegšanas līgumiem saistībā ar Phare un Tacis programmām

OV C 350, 6.12.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 18/2000 par lauksaimniecības produktu piegādes programmu Krievijas Federācijai |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 18/2000 par lauksaimniecības produktu piegādes programmu Krievijas Federācijai

OV C 25, 25.1.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 19/2000 par to, kā Komisija pārvaldījusi palīdzības programmu Palestīnas sabiedrībai |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 19/2000 par to, kā Komisija pārvaldījusi palīdzības programmu Palestīnas sabiedrībai

OV C 32, 31.1.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 21/2000 par Komisijas ārējās palīdzības programmu pārvaldību (jo īpaši par atsevišķu valstu programmām, projektu sagatavošanu un delegāciju nozīmi) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 21/2000 par Komisijas ārējās palīdzības programmu pārvaldību (jo īpaši par atsevišķu valstu programmām, projektu sagatavošanu un delegāciju nozīmi)

OV C 57, 22.2.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2001 par to, kā pārvaldīta ārkārtas humānā palīdzība Kosovas krīzes upuriem (ECHO) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2001 par to, kā pārvaldīta ārkārtas humānā palīdzība Kosovas krīzes upuriem (ECHO)

OV C 168, 12.6.2001. un OV C 159, 3.7.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvaldījusi starptautiskos zivsaimniecības nolīgumus |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 par to, kā Komisija pārvaldījusi starptautiskos zivsaimniecības nolīgumus

OV C 210, 27.7.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2001 par partneru līdzekļiem strukturālo pielāgojumu palīdzībai, kas paredzēta budžeta atbalstam (septītais un astotais EAF) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2001 par partneru līdzekļiem strukturālo pielāgojumu palīdzībai, kas paredzēta budžeta atbalstam (septītais un astotais EAF)

OV C 257, 14.9.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2001 par Tacis pārrobežu sadarbības programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2001 par Tacis pārrobežu sadarbības programmu

OV C 329, 23.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2001 par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2001 par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) pārvaldību

OV C 338, 30.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs

OV C 121, 23.5.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības kopbudžeta |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības kopbudžeta

OV C 93, 17.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par Phare un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par Phare un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF

OV C 181, 31.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu

OV C 211, 05.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 par EAF finansēto mikroprojektu revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 par EAF finansēto mikroprojektu revīziju

OV C 63, 11.3.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai

OV C 15, 20.1.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

OV C 72, 22.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām

OV C 249, 7.10.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā

OV C 260, 19.10.2005.

Administratīvie izdevumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2000 par Tiesas izdevumiem par ēkām (piebūvētās ēkas “Erasmus”, “Thomas More” un C piebūve) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2000 par Tiesas izdevumiem par ēkām (piebūvētās ēkas “Erasmus”, “Thomas More” un C piebūve)

OV C 109, 14.4.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2000 par Eiropas Parlamenta politisko grupu izdevumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2000 par Eiropas Parlamenta politisko grupu izdevumiem

OV C 181, 28.6.2000.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu

OV C 109, 7.5.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2005: Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005: Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē

Tiek publicēts

Finanšu instrumenti un banku darbība

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2000 par Kopienas piešķirtajām procentu subsīdijām par Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantojot īslaicīga aizdevuma programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2000 par Kopienas piešķirtajām procentu subsīdijām par Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantojot īslaicīga aizdevuma programmu

OV C 152, 31.5.2000.

Īpašie gada pārskati

EOTK finanšu pārskati

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 1999. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 1999. gada 31. decembrī

OV C 281, 4.10.2000.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2000. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2000. gada 31. decembrī

OV C 185, 30.6.2001. un OV C 363, 19.12.2001.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī

OV C 158, 3.7.2002.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā

OV C 127, 29.5.2003.

EOTK gada pārskati

| — | EOTK gada pārskats par 1999. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

EOTK gada pārskats par 1999. finanšu gadu

OV C 347, 4.12.2000.

| — | EOTK gada pārskats par 2000. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

EOTK gada pārskats par 2000. finanšu gadu

OV C 366, 20.12.2001.

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu

OV C 302, 5.12.2002.

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu

OV C 224, 19.9.2003.

“Euratom” Apgādes aģentūra

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 1999. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 1999. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Vadāmas kodolsintēzes izpētes programma/Joint European Torus (JET)

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 1999. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 1999. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2000. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2000. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Dublinas fonds)

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas skolas

| — | Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 1999. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Monetārais institūts un Eiropas Centrālā banka

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 1999. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 1999. finanšu gadā

OV C 47, 13.2.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2000. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2000. finanšu gadā

OV C 341, 4.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā

OV C 259, 25.10.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā

OV C 286, 23.11.2004.

“Šengenas līgumu” pārvaldība

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par laika periodu no 1999. gada 3. maija līdz 31. decembrim |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par laika periodu no 1999. gada 3. maija līdz 31. decembrim

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem”

Nav publicēts OV

““Sisnet” līgumu pārvaldība”

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

Kopienas Augu šķirņu birojs (Anžēra)

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante)

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao)

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Vides aģentūra (Kopenhāgena)

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (Lisabona)

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Zāļu aģentūra (Londona)

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OJ C 324, 30.12.2004.

Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs (Luksemburga)

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Arodizglītības fonds (Turīna)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs (Vīne)

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 1999. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 373, 27.12.2000.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OJ C 319, 30.12.2003

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras finanšu pārskatiem un palīdzības Kosovai realizāciju 2000. gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras finanšu pārskatiem un palīdzības Kosovai realizāciju 2000. gadā

OV C 355, 13.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 41, 17.2.2005.

Eiropas Jūras drošības aģentūra

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūra

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

Eurojust

| — | Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004

Konvents

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī)

OV C 122, 22.5.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 157, 14.6.2004.

Kopuzņēmums “Galileo”

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Atzinumi

| — | Atzinums Nr. 1/2000 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu un nošķir iekšējās revīzijas funkciju no ex-ante finanšu kontroles funkcijas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2000 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu un nošķir iekšējās revīzijas funkciju no ex-ante finanšu kontroles funkcijas

OV C 327, 17.11.2000.

| — | Atzinums Nr. 2/2000 par priekšlikumu grozīt Finanšu regulu, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroju (Anžērā) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2000 par priekšlikumu grozīt Finanšu regulu, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroju (Anžērā)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 1/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kā arī dažādām citām regulām, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kā arī dažādām citām regulām, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku

OV C 55, 21.2.2001.

| — | Atzinums Nr. 2/2001 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2001 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 3/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 4/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (to personu aplikšana ar mērķnodokli, kurām ir tiesības uz pabalstu, kādu piešķir dienesta izbeigšanas gadījumā) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (to personu aplikšana ar mērķnodokli, kurām ir tiesības uz pabalstu, kādu piešķir dienesta izbeigšanas gadījumā)

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 5/2001 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2001 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2001 par projektu Komisijas regulai (Euratom, EOTK, EK), ar ko groza Komisijas 1993. gada 9. decembra Regulu Nr. 3418/93, kurā paredzēta īstenošanas kārtība konkrētiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2001 par projektu Komisijas regulai (Euratom, EOTK, EK), ar ko groza Komisijas 1993. gada 9. decembra Regulu Nr. 3418/93, kurā paredzēta īstenošanas kārtība konkrētiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 7/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kas nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kas nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 8/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, kas nosaka to izpildaģentūru statūtus, kurām tiek uzticēti konkrēti uzdevumi Kopienas programmu pārvaldībā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, kas nosaka to izpildaģentūru statūtus, kurām tiek uzticēti konkrēti uzdevumi Kopienas programmu pārvaldībā

OV C 345, 6.12.2001.

| — | Atzinums Nr. 9/2001 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas finansiālo interešu krimināltiesisko aizsardzību (2001/0115 (KOD – KOM(2001) 272 galīgā versija) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2001 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas finansiālo interešu krimināltiesisko aizsardzību (2001/0115 (KOD – KOM(2001) 272 galīgā versija)

OV C 14, 17.1.2002.

| — | Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 92, 17.4.2002.

| — | Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants

OV C 225, 20.9.2002.

| — | Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas

OV C 236, 01.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES partnerības nolīgumu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES partnerības nolīgumu

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 21, 28.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi

OV C 224, 19.9.2003.

| — | Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 75, 24.3.2004.

| — | Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai)

OV C 107, 30.4.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 121, 20.5.2005. un OV C 167, 7.7.2005

| — | Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus

OV C 121, 20.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 124, 23.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes Regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes Regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 167, 7.7.2005.

| — | Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās

OV C 249, 7.10.2005.

---