# Europeiska unionens C 301/30 n

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 301 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången30 november 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 301

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången30 november 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2004 |
| 2005/C 301/2 | Årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar | 1 |
| 2005/C 301/3 | Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar | 249 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2004

2005/C 301/2

Årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar

1

2005/C 301/3

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar

249

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten — Årsrapport för budgetåret 2004

| 30.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 301/1

---

REVISIONSRÄTTEN

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248.1 och 248.4 i EG-fördraget, artikel 143 och artikel 181.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget samt artikel 116 och 135.2 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden, har Europeiska revisionsrätten vid sitt sammanträde den 28 september 2005 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2004

Årsrapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som skall bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

(2005/C 301/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| | Allmän inledning |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | – | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

–

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

| Kapitel 2 | – | Budgetförvaltning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

–

Budgetförvaltning

| Kapitel 3 | – | Inkomster |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

–

Inkomster

| Kapitel 4 | – | Den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

–

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| Kapitel 5 | – | Strukturåtgärder |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

–

Strukturåtgärder

| Kapitel 6 | – | Inre politik, inbegripet forskning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

–

Inre politik, inbegripet forskning

| Kapitel 7 | – | Externa åtgärder |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

–

Externa åtgärder

| Kapitel 8 | – | Strategi inför anslutningen |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

–

Strategi inför anslutningen

| Kapitel 9 | – | Administrativa utgifter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

–

Administrativa utgifter

| Kapitel 10 | – | Finansiella instrument och bankverksamhet |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

–

Finansiella instrument och bankverksamhet

| Bilaga I (1) | – | Finansiella uppgifter om budgeten |
| --- | --- | --- |

Bilaga I (1)

–

Finansiella uppgifter om budgeten

| Bilaga II (1) | – | De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2000 |
| --- | --- | --- |

Bilaga II (1)

–

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2000

---

(1)  Bilagorna till årsrapporten om budgetgenomförandet återfinns i slutet av denna publikation.

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Föreliggande rapport består av revisionsrättens tjugoåttonde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget samt revisionsrättens årsrapport om Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2004. Den följer samma struktur som de senaste årsrapporterna: revisionsförklaringen presenteras i kapitel 1, viktiga iakttagelser om budgetgenomförandet finns i kapitel 2, kapitlen 3 till 9 tar upp inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och motsvarar rubrikerna i budgetplanen, och kapitel 10 slutligen tar upp finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – eller i förekommande fall andra EU–institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

0.1

Föreliggande rapport består av revisionsrättens tjugoåttonde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget samt revisionsrättens årsrapport om Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2004. Den följer samma struktur som de senaste årsrapporterna: revisionsförklaringen presenteras i kapitel 1, viktiga iakttagelser om budgetgenomförandet finns i kapitel 2, kapitlen 3 till 9 tar upp inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och motsvarar rubrikerna i budgetplanen, och kapitel 10 slutligen tar upp finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – eller i förekommande fall andra EU–institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser.

| 0.2 | I årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten innehåller de kapitel som gäller unionens inkomster och största utgiftsområden följande huvudsakliga delar:






  — | Ingående analyser och resultat av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar. |
| --- | --- | --- |

0.2

I årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten innehåller de kapitel som gäller unionens inkomster och största utgiftsområden följande huvudsakliga delar:

—

Ingående analyser och resultat av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar.

| — | Resultat från uppföljningen av hur revisionsrättens och budget myndighetens rekommendationer efter tidigare granskningar har genomförts. |
| --- | --- |

—

Resultat från uppföljningen av hur revisionsrättens och budget myndighetens rekommendationer efter tidigare granskningar har genomförts.

| — | Sammanfattningar av de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten. |
| --- | --- |

—

Sammanfattningar av de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten.

| 0.3 | De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar, resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner, en bedömning av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i förekommande fall resultatet av det arbete som andra revisorer har gjort. Revisionsrättens övergripande bedömning av alla dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom de olika system som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU–budgeten. |
| --- | --- |

0.3

De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar, resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner, en bedömning av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i förekommande fall resultatet av det arbete som andra revisorer har gjort. Revisionsrättens övergripande bedömning av alla dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom de olika system som har använts för att övervaka och utvärdera den ekonomiska förvaltningen av EU–budgeten.

| 0.4 | År 2004 kännetecknades av att tio nya medlemsstater anslöt sig till unionen den 1 maj 2004, den största utvidgningen i EU:s historia. Reformen av kommissionens ekonomiska förvaltning gick vidare, och 2004 var första året då budgeten helt och hållet beslutades och genomfördes enligt modellen för verksamhetsbaserad budgetering. Detta har lett till att sättet att presentera den finansiella informationen har förändrats så att vissa uppgifter i budgeten numera lämnas per politikområde i den verksamhetsbaserade budgeteringen. |
| --- | --- |

0.4

År 2004 kännetecknades av att tio nya medlemsstater anslöt sig till unionen den 1 maj 2004, den största utvidgningen i EU:s historia. Reformen av kommissionens ekonomiska förvaltning gick vidare, och 2004 var första året då budgeten helt och hållet beslutades och genomfördes enligt modellen för verksamhetsbaserad budgetering. Detta har lett till att sättet att presentera den finansiella informationen har förändrats så att vissa uppgifter i budgeten numera lämnas per politikområde i den verksamhetsbaserade budgeteringen.

| 0.5 | Kommissionen fortsatte att förbereda införandet av helt periodiserade räkenskaper för budgetåret 2005, vilket är en grundläggande reform av hur räkenskaperna förs och den finansiella informationen presenteras. I kapitel 1 i rapporten (se punkterna 1.21 till 1.45) redovisas resultaten av det granskningsarbete som utförts i samband med denna pågående process, särskilt när det gäller det centrala arbetet att upprätta ingående balanser. Revisionsrättens arbete visar att kommissionen måste göra ytterligare ansträngningar för att kunna lämna korrekt räkenskapsinformation till utgången av budgetåret 2005. |
| --- | --- |

0.5

Kommissionen fortsatte att förbereda införandet av helt periodiserade räkenskaper för budgetåret 2005, vilket är en grundläggande reform av hur räkenskaperna förs och den finansiella informationen presenteras. I kapitel 1 i rapporten (se punkterna 1.21 till 1.45) redovisas resultaten av det granskningsarbete som utförts i samband med denna pågående process, särskilt när det gäller det centrala arbetet att upprätta ingående balanser. Revisionsrättens arbete visar att kommissionen måste göra ytterligare ansträngningar för att kunna lämna korrekt räkenskapsinformation till utgången av budgetåret 2005.

| 0.6 | Sedan reformarbetet inleddes 2000 har revisionsrätten konstaterat att kommissionen har förbättrat sin organisation och förvaltning av EU–budgeten. Kommissionen har också förbättrat sina kontroller av utgifter som den själv förvaltar. Fortfarande krävs dock betydande insatser, särskilt på de budgetområden där förvaltningen delas med medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att kommissionen och medlemsstaterna samarbetar för att identifiera svagheter i stödsystemens utformning och funktion och sedan vidtar lämpliga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

0.6

Sedan reformarbetet inleddes 2000 har revisionsrätten konstaterat att kommissionen har förbättrat sin organisation och förvaltning av EU–budgeten. Kommissionen har också förbättrat sina kontroller av utgifter som den själv förvaltar. Fortfarande krävs dock betydande insatser, särskilt på de budgetområden där förvaltningen delas med medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att kommissionen och medlemsstaterna samarbetar för att identifiera svagheter i stödsystemens utformning och funktion och sedan vidtar lämpliga korrigerande åtgärder.

| 0.7 | I april 2004 offentliggjordes revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (1) över en modell för samordnad granskning (single audit) med ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll. Yttrandet grundade sig på de erfarenheter som revisionsrätten har gjort i sitt granskningsarbete under ett antal år – särskilt när det gäller de brister som har konstaterats i systemen för intern kontroll såväl vid de europeiska institutionerna som i medlemsstaterna, vilket har lett till en väsentlig förekomst av fel i de underliggande transaktionerna på ett flertal budgetområden. Revisionsrätten föreslår att befintliga system utvecklas eller att nya system tas fram och tillämpas vid kommissionen och i medlemsstaterna på ett samordnat sätt och enligt gemensamma principer och standarder. Kontrollsystemen bör dessutom utformas på ett sådant sätt att de garanterar en lämplig balans mellan kostnaderna för kontrollerna och den nytta de medför när det gäller att hantera risken för oriktigheter. |
| --- | --- |

0.7

I april 2004 offentliggjordes revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (1) över en modell för samordnad granskning (single audit) med ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll. Yttrandet grundade sig på de erfarenheter som revisionsrätten har gjort i sitt granskningsarbete under ett antal år – särskilt när det gäller de brister som har konstaterats i systemen för intern kontroll såväl vid de europeiska institutionerna som i medlemsstaterna, vilket har lett till en väsentlig förekomst av fel i de underliggande transaktionerna på ett flertal budgetområden. Revisionsrätten föreslår att befintliga system utvecklas eller att nya system tas fram och tillämpas vid kommissionen och i medlemsstaterna på ett samordnat sätt och enligt gemensamma principer och standarder. Kontrollsystemen bör dessutom utformas på ett sådant sätt att de garanterar en lämplig balans mellan kostnaderna för kontrollerna och den nytta de medför när det gäller att hantera risken för oriktigheter.

| 0.8 | Kommissionen har reagerat positivt på revisionsrättens yttrande, och i sitt meddelande i juni 2005 (2) föreslog kommissionen en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll. Kommissionen är medveten om att unionsmedborgarna måste ha en rimlig garanti för att Europeiska unionens medel förvaltas på ett lagligt och korrekt sätt. Tydligt definierade standarder och mål för systemen för intern kontroll skulle dessutom ge revisionsrätten en objektiv grund att utgå ifrån vid sin bedömning av hur dessa är utformade och fungerar och på så sätt göra revisionsrättens arbete mer effektivt. |
| --- | --- |

0.8

Kommissionen har reagerat positivt på revisionsrättens yttrande, och i sitt meddelande i juni 2005 (2) föreslog kommissionen en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll. Kommissionen är medveten om att unionsmedborgarna måste ha en rimlig garanti för att Europeiska unionens medel förvaltas på ett lagligt och korrekt sätt. Tydligt definierade standarder och mål för systemen för intern kontroll skulle dessutom ge revisionsrätten en objektiv grund att utgå ifrån vid sin bedömning av hur dessa är utformade och fungerar och på så sätt göra revisionsrättens arbete mer effektivt.

---

(1)  EUT C 107, 30.4.2004.

(2)  KOM(2005) 252 slutlig, 15.6.2005.

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsrättens revisionsförklaring

Räkenskapernas tillförlitlighet

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Information till stöd för revisionsförklaringen

Inledning

Räkenskapernas tillförlitlighet

Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet (inkomster och utgifter)

Konsoliderad årsredovisning

Handlingsplanen för modernisering av redovisningssystemet

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Revisionsrättens metod för revisionsförklaringen

Resultat av granskningar för revisionsförklaringen 2004

Kommissionens system för intern kontroll

Granskningens omfattning

Kommissionen: uppgifter från ledningen

Framsteg beträffande förbättringen av systemet för intern kontroll

Mot en gemenskapsram för intern kontroll

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING

I.

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar för det budgetår som slutade den 31 december 2004 (1). Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina egna riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Granskningen har gett revisionsrätten en tillräcklig grund för uttalandet nedan. När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens granskning begränsad. Dels baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt, dels kan granskningarna av traditionella egna medel inte omfatta import som undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar för det budgetår som slutade den 31 december 2004 (1). Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina egna riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Granskningen har gett revisionsrätten en tillräcklig grund för uttalandet nedan. När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens granskning begränsad. Dels baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt, dels kan granskningarna av traditionella egna medel inte omfatta import som undgått tullens övervakning.

Räkenskapernas tillförlitlighet

II.

| II. | Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och med de principer, bestämmelser och metoder för redovisningen som redovisas i bilagorna till de konsoliderade årsredovisningarna (2). Med undantag av effekterna av iakttagelsen i punkt III nedan ger räkenskaperna en tillförlitlig bild av gemenskapernas inkomster och utgifter för detta budgetår samt av den finansiella ställningen vid årets slut: |
| --- | --- |

Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och med de principer, bestämmelser och metoder för redovisningen som redovisas i bilagorna till de konsoliderade årsredovisningarna (2). Med undantag av effekterna av iakttagelsen i punkt III nedan ger räkenskaperna en tillförlitlig bild av gemenskapernas inkomster och utgifter för detta budgetår samt av den finansiella ställningen vid årets slut:

| III. | Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av diverse inkomster och förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att redovisningen av transaktionerna gällande posten diverse gäldenärer är fullständig och korrekt. |
| --- | --- |

III.

Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av diverse inkomster och förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att redovisningen av transaktionerna gällande posten diverse gäldenärer är fullständig och korrekt.

| IV. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt II vill revisionsrätten lyfta fram följande punkter:






  a) | Liksom tidigare är inte utformningen av det redovisningssystem som använts för att upprätta räkenskaperna för 2004 sådan att det kan garanteras att samtliga tillgångar och skulder redovisas. |
| --- | --- | --- |

IV.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt II vill revisionsrätten lyfta fram följande punkter:

a)

Liksom tidigare är inte utformningen av det redovisningssystem som använts för att upprätta räkenskaperna för 2004 sådan att det kan garanteras att samtliga tillgångar och skulder redovisas.

| b) | Genom sin åtgärdsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem har kommissionen gjort betydande framsteg när det gäller att införa periodiserad redovisning till 2005. Dock har anpassningar och godkännanden som krävs för att garantera ett fullständigt genomförande av den nya redovisningsramen försenats. |
| --- | --- |

b)

Genom sin åtgärdsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem har kommissionen gjort betydande framsteg när det gäller att införa periodiserad redovisning till 2005. Dock har anpassningar och godkännanden som krävs för att garantera ett fullständigt genomförande av den nya redovisningsramen försenats.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

V.

| V. | Mot bakgrund av resultaten av sina granskningar anser revisionsrätten att de underliggande transaktionerna till Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning, som helhet, är lagliga och korrekta på de områden där system för övervakning och kontroll har införts och möjliggör en tillfredsställande riskförvaltning, det vill säga när det gäller inkomster, åtaganden, administrativa utgifter och strategi inför anslutningen. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), om det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

Mot bakgrund av resultaten av sina granskningar anser revisionsrätten att de underliggande transaktionerna till Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning, som helhet, är lagliga och korrekta på de områden där system för övervakning och kontroll har införts och möjliggör en tillfredsställande riskförvaltning, det vill säga när det gäller inkomster, åtaganden, administrativa utgifter och strategi inför anslutningen. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), om det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter.

| VI. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt V vill revisionsrätten understryka att det kvarstår olika grader av risk vid genomförandeorganisationerna i kandidatländerna för alla program och instrument när det gäller strategi inför anslutningen. |
| --- | --- |

VI.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt V vill revisionsrätten understryka att det kvarstår olika grader av risk vid genomförandeorganisationerna i kandidatländerna för alla program och instrument när det gäller strategi inför anslutningen.

| VII. | Det krävs större ansträngningar för att på ett ändamålsenligt sätt införa systemen för övervakning och kontroll och åtgärda bristerna i dem och därigenom få bättre kontroll över tillhörande risker inom följande områden där betalningarna fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel:






  a) | För GJP-utgifter fann revisionsrätten återkommande bevis på att utgifter som inte underställs IACS, eller där IACS inte tillämpas korrekt, innebär större risker eftersom kontrollsystemen inte är lika effektiva. Efterhandskontroller av GJP-stöd som inte omfattas av IACS ger inte rimlig säkerhet när det gäller överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen. Revisionsrättens slutsats var att GJP-utgifterna, som helhet, fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel. |
| --- | --- | --- |

VII.

Det krävs större ansträngningar för att på ett ändamålsenligt sätt införa systemen för övervakning och kontroll och åtgärda bristerna i dem och därigenom få bättre kontroll över tillhörande risker inom följande områden där betalningarna fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel:

a)

För GJP-utgifter fann revisionsrätten återkommande bevis på att utgifter som inte underställs IACS, eller där IACS inte tillämpas korrekt, innebär större risker eftersom kontrollsystemen inte är lika effektiva. Efterhandskontroller av GJP-stöd som inte omfattas av IACS ger inte rimlig säkerhet när det gäller överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen. Revisionsrättens slutsats var att GJP-utgifterna, som helhet, fortfarande är behäftade med en väsentlig förekomst av fel.

| b) | När det gäller strukturåtgärder fann revisionsrätten återigen brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som visar att systemen behöver förbättras i olika utsträckning för att fullt ut uppfylla de lagstadgade kraven på effektiva löpande förvaltningskontroller och/eller oberoende stickprovskontroller av transaktioner under programperioden 2000–2006. För båda programperioderna (1994–1999 och 2000–2006) upptäcktes många fel beträffande laglighet och korrekthet i de utgifter som ingick i de deklarationer som utgjorde underlag för betalningar från kommissionen. |
| --- | --- |

b)

När det gäller strukturåtgärder fann revisionsrätten återigen brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som visar att systemen behöver förbättras i olika utsträckning för att fullt ut uppfylla de lagstadgade kraven på effektiva löpande förvaltningskontroller och/eller oberoende stickprovskontroller av transaktioner under programperioden 2000–2006. För båda programperioderna (1994–1999 och 2000–2006) upptäcktes många fel beträffande laglighet och korrekthet i de utgifter som ingick i de deklarationer som utgjorde underlag för betalningar från kommissionen.

| c) | När det gäller inre politik gav revisionsrättens granskningsresultat beträffande systemen för övervakning och kontroll samt underliggande transaktioner, trots framstegen på vissa områden, inte tillräcklig säkerhet om betalningarnas laglighet och korrekthet. Risken för fel kommer troligen att kvarstå om inte den lagstadgade ramen ändras för att förenkla systemet för återbetalning av utgifter och förtydliga förfarandena och anvisningarna för de olika programmen. |
| --- | --- |

c)

När det gäller inre politik gav revisionsrättens granskningsresultat beträffande systemen för övervakning och kontroll samt underliggande transaktioner, trots framstegen på vissa områden, inte tillräcklig säkerhet om betalningarnas laglighet och korrekthet. Risken för fel kommer troligen att kvarstå om inte den lagstadgade ramen ändras för att förenkla systemet för återbetalning av utgifter och förtydliga förfarandena och anvisningarna för de olika programmen.

| d) | När det gäller externa åtgärder har förbättringarna av kommissionens system för övervakning och kontroll ännu inte haft några effekter på nivån för verkställande organ där ett relativt stort antal fel avseende betalningar i fråga om frekvens och ekonomiska konsekvenser upptäcktes. Felen hängde samman med att det saknades en heltäckande metod för att övervaka, kontrollera och granska dessa organ. |
| --- | --- |

d)

När det gäller externa åtgärder har förbättringarna av kommissionens system för övervakning och kontroll ännu inte haft några effekter på nivån för verkställande organ där ett relativt stort antal fel avseende betalningar i fråga om frekvens och ekonomiska konsekvenser upptäcktes. Felen hängde samman med att det saknades en heltäckande metod för att övervaka, kontrollera och granska dessa organ.

| VIII. | Revisionsrätten noterar kommissionens framsteg när det gäller att reformera sitt system för intern kontroll och den positiva effekten på lagligheten och korrektheten i kommissionens interna utgiftsförvaltning. Det krävs dock ytterligare framsteg när det gäller den operativa effektiviteten. |
| --- | --- |

VIII.

Revisionsrätten noterar kommissionens framsteg när det gäller att reformera sitt system för intern kontroll och den positiva effekten på lagligheten och korrektheten i kommissionens interna utgiftsförvaltning. Det krävs dock ytterligare framsteg när det gäller den operativa effektiviteten.

Den 28 september 2005

Hubert WEBER

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN |
| Inledning |
| 1.1 | Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (revisionsförklaringen, DAS). I fördraget ges revisionsrätten också möjlighet att komplettera revisionsförklaringen med särskilda bedömningar av varje större område där gemenskapen är verksam. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

1.1

Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (revisionsförklaringen, DAS). I fördraget ges revisionsrätten också möjlighet att komplettera revisionsförklaringen med särskilda bedömningar av varje större område där gemenskapen är verksam.

| 1.2 | Syftet med granskningen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att erhålla tillräckliga underlag för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och huruvida årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut (se punkterna 1.6–1.45). |
| --- | --- |

1.2

Syftet med granskningen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att erhålla tillräckliga underlag för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och huruvida årsredovisningen ger en tillförlitlig bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut (se punkterna 1.6–1.45).

| 1.3 | Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att samla in tillräckliga direkta eller indirekta verifierande underlag för att kunna avge ett yttrande om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller avtalsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.46–1.86) (3). |
| --- | --- |

1.3

Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att samla in tillräckliga direkta eller indirekta verifierande underlag för att kunna avge ett yttrande om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller avtalsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.46–1.86) (3).

3

| 1.4 | Revisionsrätten har återigen särskilt uppmärksammat kommissionens ansträngningar att stärka sitt system för intern kontroll och uppföljningen av de handlingsplaner som åtföljer de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningen av dem för budgetåret 2003 (se punkterna 1.54–1.86). |
| --- | --- |

1.4

Revisionsrätten har återigen särskilt uppmärksammat kommissionens ansträngningar att stärka sitt system för intern kontroll och uppföljningen av de handlingsplaner som åtföljer de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningen av dem för budgetåret 2003 (se punkterna 1.54–1.86).

| 1.5 | Dessutom anger revisionsrätten indikatorer för att övervaka hur förbättringen av intern kontroll fortskrider, både generellt och för varje inkomst- respektive utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 3–9). |
| --- | --- |

1.5

Dessutom anger revisionsrätten indikatorer för att övervaka hur förbättringen av intern kontroll fortskrider, både generellt och för varje inkomst- respektive utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 3–9).

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 1.6 | Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2004 (4) såsom den upprättats av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (5) |
| --- | --- |

1.6

Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2004 (4) såsom den upprättats av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (5)

4

5

| 1.7 | I avvaktan på att handlingsplanen för modernisering av redovisningssystemet skall vara helt genomförd från och med budgetåret 2005 (se punkterna 1.21–1.45) och eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har årsboksluten i stor utsträckning utarbetats på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. De uppgifter som använts för detta var inte alltid kopplade till budgettransaktionerna de hörde ihop med, och de centrala redovisningsenheterna kunde inte alltid garantera att uppgifterna var korrekta eller fullständiga (se punkt 1.9). |
| --- | --- |

1.7

I avvaktan på att handlingsplanen för modernisering av redovisningssystemet skall vara helt genomförd från och med budgetåret 2005 (se punkterna 1.21–1.45) och eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har årsboksluten i stor utsträckning utarbetats på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. De uppgifter som använts för detta var inte alltid kopplade till budgettransaktionerna de hörde ihop med, och de centrala redovisningsenheterna kunde inte alltid garantera att uppgifterna var korrekta eller fullständiga (se punkt 1.9).

| 1.7 | Det nya redovisningssystemet infördes i januari 2005. Årsbokslutet för 2004 gjordes med stöd av samma regler och system som föregående årsredovisning i enlighet med budgetförordningen och kommissionens utkast till meddelande om modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem från december 2002 (se KOM(2002) 755 slutlig av den 17 december 2002). |
| --- | --- |

1.7

Det nya redovisningssystemet infördes i januari 2005. Årsbokslutet för 2004 gjordes med stöd av samma regler och system som föregående årsredovisning i enlighet med budgetförordningen och kommissionens utkast till meddelande om modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem från december 2002 (se KOM(2002) 755 slutlig av den 17 december 2002).

| 1.8 | Dessutom följde redovisningssystemet under 2004 ännu till stor del redovisningsprinciperna för kontantmetoden och det var inte möjligt att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förfinansiering, eller ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkade beräkningen av det ekonomiska resultatet (se punkterna 1.17 och 1.18 och även punkterna 1.28–1.45). |
| --- | --- |

1.8

Dessutom följde redovisningssystemet under 2004 ännu till stor del redovisningsprinciperna för kontantmetoden och det var inte möjligt att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förfinansiering, eller ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkade beräkningen av det ekonomiska resultatet (se punkterna 1.17 och 1.18 och även punkterna 1.28–1.45).

| 1.8 | Möjligheten att skilja mellan investeringar och andra utgifter är en av förbättringarna i det nya redovisningssystemet. För närvarande förbereds balansräkningen för 2005 med utgångspunkt i just denna åtskillnad. |
| --- | --- |

1.8

Möjligheten att skilja mellan investeringar och andra utgifter är en av förbättringarna i det nya redovisningssystemet. För närvarande förbereds balansräkningen för 2005 med utgångspunkt i just denna åtskillnad.

| 1.9 | Reservationerna i förklaringen från generaldirektören för budget (ofullständig framställning av tillgångar och skulder och av den finansiella ställningen för gemenskaperna och EUF, samt säkerhetsaspekter (6) gällande redovisningssystemet) bekräftas av revisionsrättens iakttagelser. De ansträngningar kommissionen har gjort som en del av moderniseringen av redovisningssystemet har dock redan lett till att kvaliteten på den lämnade informationen har förbättrats. |
| --- | --- |

1.9

Reservationerna i förklaringen från generaldirektören för budget (ofullständig framställning av tillgångar och skulder och av den finansiella ställningen för gemenskaperna och EUF, samt säkerhetsaspekter (6) gällande redovisningssystemet) bekräftas av revisionsrättens iakttagelser. De ansträngningar kommissionen har gjort som en del av moderniseringen av redovisningssystemet har dock redan lett till att kvaliteten på den lämnade informationen har förbättrats.

6

| 1.10 | I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av den reservation avseende räkenskapernas tillförlitlighet som lämnades i revisionsförklaringen för budgetåret 2003 samt andra frågor som revisionsrätten tog upp i samma årsrapport och som, enligt kommissionen, kommer att åtgärdas genom moderniseringen av gemenskapens redovisningsram. |
| --- | --- |

1.10

I
  tabell 1.1
  finns en uppföljning av den reservation avseende räkenskapernas tillförlitlighet som lämnades i revisionsförklaringen för budgetåret 2003 samt andra frågor som revisionsrätten tog upp i samma årsrapport och som, enligt kommissionen, kommer att åtgärdas genom moderniseringen av gemenskapens redovisningsram.

tabell 1.1

| 1.10 | Som kommissionen svarade förra året och som revisionsrätten fastslog i sina synpunkter beaktas revisionsrättens reservation från 2003 avseende intäkter och förskott genom att det nya redovisningssystemet införs 2005. Genom systemet beaktas också övriga punkter i tabell 1.1. |
| --- | --- |

1.10

Som kommissionen svarade förra året och som revisionsrätten fastslog i sina synpunkter beaktas revisionsrättens reservation från 2003 avseende intäkter och förskott genom att det nya redovisningssystemet införs 2005. Genom systemet beaktas också övriga punkter i tabell 1.1.

| 1.11 | Trots de förbättringar som konstaterades, särskilt vad gäller presentationen av årsredovisningen och minskningen av reservationernas antal och omfattning, pekar revisionsrättens granskning på problem varav de flesta redan har nämnts i tidigare rapporter (se punkterna 1.12–1.20). |
| --- | --- |

1.11

Trots de förbättringar som konstaterades, särskilt vad gäller presentationen av årsredovisningen och minskningen av reservationernas antal och omfattning, pekar revisionsrättens granskning på problem varav de flesta redan har nämnts i tidigare rapporter (se punkterna 1.12–1.20).

| 1.11 | Som revisionsrätten har noterat har framsteg verkligen gjorts i fråga om utformningen av årsredovisningen. Många av de synpunkter som revisionsrätten hänvisar till kan emellertid beaktas genom införandet av periodiserad redovisning och det nya redovisningssystemet 2005. |
| --- | --- |

1.11

Som revisionsrätten har noterat har framsteg verkligen gjorts i fråga om utformningen av årsredovisningen. Många av de synpunkter som revisionsrätten hänvisar till kan emellertid beaktas genom införandet av periodiserad redovisning och det nya redovisningssystemet 2005.

Tabell 1.1 – Uppföljning av reservationen i revisionsförklaringen för 2003 beträffande räkenskapernas tillförlitlighet och eventuella följder av moderniseringen av redovisningen för några iakttagelser i årsrapporten 2003

| Reservation i revisionsförklaringen 2003 | Svar i årsrapporten 2003 | Utvecklingen |
| --- | --- | --- |
| Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningen av transaktionerna gällande posten diverse gäldenärer är fullständig och korrekt. | Kommissionen fortsätter att förbättra sina metoder inom detta område med hjälp av de befintliga systemen (...) (till exempel regelbunden rapportering av förfallna, icke inbetalda fordringar sedan mitten av 2003). (...) Mer genomgripande förbättringar inom detta område [kan dock] bara uppnås genom införandet av det nya redovisningssystemet 2005, och detta gäller inte minst den räkenskapsmässiga behandlingen av förfinansiering. | Kommissionen påpekar att flera åtgärder har vidtagits. En åldersanalys av fordringar och betalningskrav med indikatorer för vilka kravåtgärder som vidtagits överlämnas varje kvartal till utbetalande avdelningar, det finns ett närmare samarbete med utbetalande avdelningar under uppbördsförfarandet och det uppbärs systematiskt dröjsmålsränta på betalningskrav. Vidare håller kommissionen på att upprätta en förteckning över operationer med förfinansiering och uppger att lämpliga redovisningsförfaranden kommer att tillämpas från 2005. De åtgärder som hade vidtagits fram till slutet av 2004 innebar dock inte att revisionsrätten kunde anse att alla problem då hade lösts (se punkterna 1.17–1.19). |
| Frågor som kan komma att lösas genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem | Svar i årsrapporten 2003 | Möjliga framtida följder av moderniseringen för gemenskapens redovisningsram |
| Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har utarbetandet av årsboksluten i stor utsträckning gjorts på grundval av registreringar utanför räkenskaperna, och de beräkningar som används för detta är inte alltid kopplade till de budgettransaktioner som de hör samman med. Med det nuvarande redovisningssystemet går det inte alltid att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förfinansiering, och det går inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkar beräkningen av det ekonomiska resultatet. | Europeiska gemenskaperna använder kontantmetoden i likhet med de flesta organisationer inom den offentliga sektorn. Kommissionen är medveten om denna princips begränsningar och det är därför processen för att modernisera redovisningssystemet och övergå till periodiserad redovisning har inletts. Kommissionen har föresatt sig att uppfylla IPSAS-standarderna senast 2005. | Den 10 januari 2005 kunde det centrala redovisningssystemet börja användas för den allmänna budgeten. Enligt kommissionen är den allmänna redovisningen nu helt periodiserad med undantag för externa delegationer och presskontor utanför kommissionens huvudkontor dit ekonomiskt ansvar har delegerats och som progressivt kommer att integreras i det centrala systemet från 2005. Förfarandena för avslutande av 2005 års räkenskaper och utarbetande av bokslut för 2005 har ännu inte fastställts slutgiltigt. |
| Vissa problem med värderingen av belopp i vissa poster i balansräkningen gäller särskilt summor som hålls av finansiella mellanhänder (redovisade under diverse gäldenärer), den faktiska utnyttjandegraden för dessa och tillhörande räntebelopp samt även visst bidrag och lån från anslag i budgeten (ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort och Joint Venture-program till exempel). | Kommissionen har redan gjort en del insatser när det gäller de finansiella mellanhänderna. Även i detta fall kan dock en mer definitiv lösning endast nås i samband med att det nya redovisningssystemet införs 2005. För närvarande fastställs redovisningsdata manuellt och kommissionen har fortsatt förbättra förfarandena för bokföring av räntor. Som ett led i övergången till periodiserad redovisning håller alla oavslutade ECIP-ärenden på att gås igenom. | Det har gjorts stora ansträngningar för att registrera finansiella mellanhänder. Några av frågeställningarna har behandlats i redovisningsreglerna. |
| Andra brister som gäller uppställningen av räkenskaperna kvarstår när det gäller vissa typer av jordbruksutgifter och övriga förskott som ännu inte betalats ut men som redovisas som utbetalda, när det gäller ungefärliga belopp av typen avsättningar som redovisas såsom skulder liksom bokföringen av pensionsrättigheter som neutraliserar effekten på det ekonomiska resultatet. | Flera frågor har behandlats inom ramen för övergången till periodiserad redovisning 2005 och kommissionen kommer endast att införa ändringar för 2005 års räkenskaper för att undvika flera ändringar i följd. | Tillämpningen av de redovisningsregler som antogs av räkenskapsföraren den 28 december 2004 är tänkt att lösa de flesta av de nämnda frågeställningarna. Enligt kommissionen kommer dock den nuvarande redovisningen av pensioner i balansräkningen att behållas tills IPSAS ger ut en standard om frågan. |
| De transaktioner som senare kan komma att korrigeras av kommissionens enheter eller av medlemsstaterna markeras inte i räkenskaperna vid årsslutet (se punkt 1.12), och inte heller anges omfattningen av de eventuella korrigeringarna. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna (se punkt 1.13). | Det ligger i begreppet årsredovisning att de uppgifter som redovisas är de som är kända då räkenskaperna avslutas. Hur säkra dessa uppgifter är kommer alltid att vara avhängigt av resultaten av revisioner som pågår i det skedet eller som täcker det aktuella året men utförs i efterhand. På kontona kan man bara registrera de belopp som återstår att uppbära när kommissionen fattar sina beslut inom förfarandet för räkenskapsavslutning eller motsvarande. Kommissionen håller på att sammanställa regler för hur belopp som uppburits på det sättet skall bokföras, samt regler som syftar till att förbättra de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen såsom ett led i moderniseringen av redovisningssystemet. | Situationen är oförändrad för räkenskaperna 2004, och den beräknas bli behandlad inom ramen för moderniseringen av redovisningssystemet. |

Reservation i revisionsförklaringen 2003

Svar i årsrapporten 2003

Utvecklingen

Eftersom det saknas effektiva förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och utbetalda förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att beräkningen av transaktionerna gällande posten diverse gäldenärer är fullständig och korrekt.

Kommissionen fortsätter att förbättra sina metoder inom detta område med hjälp av de befintliga systemen (...) (till exempel regelbunden rapportering av förfallna, icke inbetalda fordringar sedan mitten av 2003). (...) Mer genomgripande förbättringar inom detta område [kan dock] bara uppnås genom införandet av det nya redovisningssystemet 2005, och detta gäller inte minst den räkenskapsmässiga behandlingen av förfinansiering.

Kommissionen påpekar att flera åtgärder har vidtagits. En åldersanalys av fordringar och betalningskrav med indikatorer för vilka kravåtgärder som vidtagits överlämnas varje kvartal till utbetalande avdelningar, det finns ett närmare samarbete med utbetalande avdelningar under uppbördsförfarandet och det uppbärs systematiskt dröjsmålsränta på betalningskrav. Vidare håller kommissionen på att upprätta en förteckning över operationer med förfinansiering och uppger att lämpliga redovisningsförfaranden kommer att tillämpas från 2005. De åtgärder som hade vidtagits fram till slutet av 2004 innebar dock inte att revisionsrätten kunde anse att alla problem då hade lösts (se punkterna 1.17–1.19).

Frågor som kan komma att lösas genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem

Svar i årsrapporten 2003

Möjliga framtida följder av moderniseringen för gemenskapens redovisningsram

Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har utarbetandet av årsboksluten i stor utsträckning gjorts på grundval av registreringar utanför räkenskaperna, och de beräkningar som används för detta är inte alltid kopplade till de budgettransaktioner som de hör samman med. Med det nuvarande redovisningssystemet går det inte alltid att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förfinansiering, och det går inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkar beräkningen av det ekonomiska resultatet.

Europeiska gemenskaperna använder kontantmetoden i likhet med de flesta organisationer inom den offentliga sektorn. Kommissionen är medveten om denna princips begränsningar och det är därför processen för att modernisera redovisningssystemet och övergå till periodiserad redovisning har inletts. Kommissionen har föresatt sig att uppfylla IPSAS-standarderna senast 2005.

Den 10 januari 2005 kunde det centrala redovisningssystemet börja användas för den allmänna budgeten. Enligt kommissionen är den allmänna redovisningen nu helt periodiserad med undantag för externa delegationer och presskontor utanför kommissionens huvudkontor dit ekonomiskt ansvar har delegerats och som progressivt kommer att integreras i det centrala systemet från 2005. Förfarandena för avslutande av 2005 års räkenskaper och utarbetande av bokslut för 2005 har ännu inte fastställts slutgiltigt.

Vissa problem med värderingen av belopp i vissa poster i balansräkningen gäller särskilt summor som hålls av finansiella mellanhänder (redovisade under diverse gäldenärer), den faktiska utnyttjandegraden för dessa och tillhörande räntebelopp samt även visst bidrag och lån från anslag i budgeten (ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort och Joint Venture-program till exempel).

Kommissionen har redan gjort en del insatser när det gäller de finansiella mellanhänderna. Även i detta fall kan dock en mer definitiv lösning endast nås i samband med att det nya redovisningssystemet införs 2005. För närvarande fastställs redovisningsdata manuellt och kommissionen har fortsatt förbättra förfarandena för bokföring av räntor. Som ett led i övergången till periodiserad redovisning håller alla oavslutade ECIP-ärenden på att gås igenom.

Det har gjorts stora ansträngningar för att registrera finansiella mellanhänder. Några av frågeställningarna har behandlats i redovisningsreglerna.

Andra brister som gäller uppställningen av räkenskaperna kvarstår när det gäller vissa typer av jordbruksutgifter och övriga förskott som ännu inte betalats ut men som redovisas som utbetalda, när det gäller ungefärliga belopp av typen avsättningar som redovisas såsom skulder liksom bokföringen av pensionsrättigheter som neutraliserar effekten på det ekonomiska resultatet.

Flera frågor har behandlats inom ramen för övergången till periodiserad redovisning 2005 och kommissionen kommer endast att införa ändringar för 2005 års räkenskaper för att undvika flera ändringar i följd.

Tillämpningen av de redovisningsregler som antogs av räkenskapsföraren den 28 december 2004 är tänkt att lösa de flesta av de nämnda frågeställningarna. Enligt kommissionen kommer dock den nuvarande redovisningen av pensioner i balansräkningen att behållas tills IPSAS ger ut en standard om frågan.

De transaktioner som senare kan komma att korrigeras av kommissionens enheter eller av medlemsstaterna markeras inte i räkenskaperna vid årsslutet (se punkt 1.12), och inte heller anges omfattningen av de eventuella korrigeringarna. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna (se punkt 1.13).

Det ligger i begreppet årsredovisning att de uppgifter som redovisas är de som är kända då räkenskaperna avslutas. Hur säkra dessa uppgifter är kommer alltid att vara avhängigt av resultaten av revisioner som pågår i det skedet eller som täcker det aktuella året men utförs i efterhand. På kontona kan man bara registrera de belopp som återstår att uppbära när kommissionen fattar sina beslut inom förfarandet för räkenskapsavslutning eller motsvarande. Kommissionen håller på att sammanställa regler för hur belopp som uppburits på det sättet skall bokföras, samt regler som syftar till att förbättra de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen såsom ett led i moderniseringen av redovisningssystemet.

Situationen är oförändrad för räkenskaperna 2004, och den beräknas bli behandlad inom ramen för moderniseringen av redovisningssystemet.

Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet (inkomster och utgifter)

Preliminära delar av budgetgenomförandet

| 1.12 | Trots revisionsrättens iakttagelser i årsrapporterna för budgetåren 2002 (7) och 2003 (8) anges det fortfarande inte tillräckligt tydligt i noterna till bokslutshandlingarna att några transaktioner troligen senare kommer att korrigeras av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna (granskning och godkännande av räkenskaper för utbetalningsställen inom EUGFJ-garanti samt justering av preliminära belopp i avslutningsförfarandena för projekt och program inom områdena inre politik, externa åtgärder och strukturfonderna). Noterna innehåller inte heller någon indikation på den eventuella omfattningen av sådana korrigeringar (till exempel storleken på de korrigeringar som har gjorts tidigare budgetår eller den utsträckning i vilken betalningar som belastats budgeten kan komma att bli föremål för kommande korrigeringar). |
| --- | --- |

1.12

Trots revisionsrättens iakttagelser i årsrapporterna för budgetåren 2002 (7) och 2003 (8) anges det fortfarande inte tillräckligt tydligt i noterna till bokslutshandlingarna att några transaktioner troligen senare kommer att korrigeras av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna (granskning och godkännande av räkenskaper för utbetalningsställen inom EUGFJ-garanti samt justering av preliminära belopp i avslutningsförfarandena för projekt och program inom områdena inre politik, externa åtgärder och strukturfonderna). Noterna innehåller inte heller någon indikation på den eventuella omfattningen av sådana korrigeringar (till exempel storleken på de korrigeringar som har gjorts tidigare budgetår eller den utsträckning i vilken betalningar som belastats budgeten kan komma att bli föremål för kommande korrigeringar).

7

8

| 1.12 | 2004 års redovisning innehåller tilläggsanmärkning som visar att de flesta utbetalningar som gjorts av kommissionen under året är preliminära och omfattas av olika villkor. Efter moderniseringen av redovisningssystemet tillämpar kommissionen nya regler för behandlingen i redovisning av återvinning av utbetalda belopp i redovisningen. Reglerna gäller också de förklarande noterna till de årliga redovisningarna. Effekterna av de nya reglerna torde avteckna sig i årsredovisningen för 2005.
  Vad gäller utbetalningar ur strukturfonderna är det svårt att förutsäga nivån på framtida korrigeringar, eftersom den beror på resultatet av långdragna förfaranden i ett stort antal enskilda fall.
  Vad gäller jordbruksutgifterna innehåller årsredovisningarna nödvändigtvis de finansiella uppgifter som finns tillgängliga när bokslutet för dem upprättas. Uppgifternas tillförlitlighet kommer alltid att bero på vad som uppdagas vid de revisioner som ännu inte avslutats eller genomförs senare. I redovisningarna kan man endast upptäcka de definitiva belopp som skall återvinnas när kommissionen fattar sina slutgiltiga beslut i samband med avslutandet av räkenskaperna.
  Kommissionen kommer att analysera möjligheten att öka tillförlitligheten i uppgifterna om den ekonomiska effekten av de korrigeringar som gjorts för tidigare årsredovisningar. |
| --- | --- |

1.12

2004 års redovisning innehåller tilläggsanmärkning som visar att de flesta utbetalningar som gjorts av kommissionen under året är preliminära och omfattas av olika villkor. Efter moderniseringen av redovisningssystemet tillämpar kommissionen nya regler för behandlingen i redovisning av återvinning av utbetalda belopp i redovisningen. Reglerna gäller också de förklarande noterna till de årliga redovisningarna. Effekterna av de nya reglerna torde avteckna sig i årsredovisningen för 2005.

Vad gäller utbetalningar ur strukturfonderna är det svårt att förutsäga nivån på framtida korrigeringar, eftersom den beror på resultatet av långdragna förfaranden i ett stort antal enskilda fall.

Vad gäller jordbruksutgifterna innehåller årsredovisningarna nödvändigtvis de finansiella uppgifter som finns tillgängliga när bokslutet för dem upprättas. Uppgifternas tillförlitlighet kommer alltid att bero på vad som uppdagas vid de revisioner som ännu inte avslutats eller genomförs senare. I redovisningarna kan man endast upptäcka de definitiva belopp som skall återvinnas när kommissionen fattar sina slutgiltiga beslut i samband med avslutandet av räkenskaperna.

Kommissionen kommer att analysera möjligheten att öka tillförlitligheten i uppgifterna om den ekonomiska effekten av de korrigeringar som gjorts för tidigare årsredovisningar.

| 1.13 | Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna, såsom att de attesterande organen lämnade ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande om räkenskaperna för 20 utbetalningsställen som förvaltar 11 000 miljoner euro (se punkt 4.19), eller att kommissionen sköt upp det finansiella godkännandet av räkenskaperna för budgetåret 2004 för utbetalningsställen som står för 9 % av de redovisade utgifterna under budgetåret 2004 i avvaktan på kompletterande uppgifter eller på att visst granskningsarbete skulle ha avslutats (se punkt 4.20). |
| --- | --- |

1.13

Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna, såsom att de attesterande organen lämnade ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande om räkenskaperna för 20 utbetalningsställen som förvaltar 11 000 miljoner euro (se punkt 4.19), eller att kommissionen sköt upp det finansiella godkännandet av räkenskaperna för budgetåret 2004 för utbetalningsställen som står för 9 % av de redovisade utgifterna under budgetåret 2004 i avvaktan på kompletterande uppgifter eller på att visst granskningsarbete skulle ha avslutats (se punkt 4.20).

| 1.13 | Som framgår av punkt 4.19 gäller bedömningen och de negativa utlåtandena i de allra flesta fall vissa frågor och åtgärder som berör specifika aspekter av verksamheten vid de 20 utbetalningsställena. De berörda utgifterna är i allmänhet begränsade.
  Det bör betonas att uppskjutandet av beslutet om räkenskapernas avslutande inte medför några ekonomiska konsekvenser för de berörda medlemsstaterna, inte heller föregriper det något uteslutande av utgifter för gemenskapsfinansieringen. Kommissionen har redan inlett ett förfarande för att återvinna alla större utestående betalningar. |
| --- | --- |

1.13

Som framgår av punkt 4.19 gäller bedömningen och de negativa utlåtandena i de allra flesta fall vissa frågor och åtgärder som berör specifika aspekter av verksamheten vid de 20 utbetalningsställena. De berörda utgifterna är i allmänhet begränsade.

Det bör betonas att uppskjutandet av beslutet om räkenskapernas avslutande inte medför några ekonomiska konsekvenser för de berörda medlemsstaterna, inte heller föregriper det något uteslutande av utgifter för gemenskapsfinansieringen. Kommissionen har redan inlett ett förfarande för att återvinna alla större utestående betalningar.

Utgifter har bokförts mot fel budgetposter

| 1.14 | Enligt anslutningsfördraget (9) skall ISPA-projekt som inte är helt slutförda vid datumet för anslutning anses vara godkända genom förordningen om Sammanhållningsfonden, medan betalningar som gjorts efter detta datum (345,5 miljoner euro) till de nya medlemsstater som berörs fortfarande skall bokföras mot anslag för föranslutningsåtgärder. Med utgångspunkt från budgetprincipen om klarhet och öppenhet vore det lämpligt att klargöra situationen i årsredovisningen (10). |
| --- | --- |

1.14

Enligt anslutningsfördraget (9) skall ISPA-projekt som inte är helt slutförda vid datumet för anslutning anses vara godkända genom förordningen om Sammanhållningsfonden, medan betalningar som gjorts efter detta datum (345,5 miljoner euro) till de nya medlemsstater som berörs fortfarande skall bokföras mot anslag för föranslutningsåtgärder. Med utgångspunkt från budgetprincipen om klarhet och öppenhet vore det lämpligt att klargöra situationen i årsredovisningen (10).

9

10

| 1.14 | Enligt budgetförordningen kan en betalning endast ske mot den budgetpost under vilken betalningsbemyndigandet gjorts. Postens benämning har nu ändrats till ”avslutning av räkenskaperna för föranslutningsstöd till de åtta kandidatländerna”. Alltså betalar kommissionen inte längre ut föranslutningsanslagen. Som revisionsrätten framhållit, öppnar anslutningsfördraget möjligheten att förvalta dessa projekt enligt sammanhållningsfondens regler. |
| --- | --- |

1.14

Enligt budgetförordningen kan en betalning endast ske mot den budgetpost under vilken betalningsbemyndigandet gjorts. Postens benämning har nu ändrats till ”avslutning av räkenskaperna för föranslutningsstöd till de åtta kandidatländerna”. Alltså betalar kommissionen inte längre ut föranslutningsanslagen. Som revisionsrätten framhållit, öppnar anslutningsfördraget möjligheten att förvalta dessa projekt enligt sammanhållningsfondens regler.

| 1.15 | Inom den gemensamma jordbrukspolitiken (11) har medlemsstaterna möjlighet att minska de utbetalningar jordbrukarna har rätt till enligt vissa stödprogram och i stället använda de innehållna medlen till att finansiera ytterligare åtgärder för landsbygdsutveckling. Med stöd av detta system (som kallas modulering) har det gjorts bokningar under en budgetpost som inte slutgiltigt kommer att belastas med den aktuella utgiften (165,2 miljoner euro under 2004), och utgifter som ännu inte uppkommit (263 miljoner euro per den 31 december 2004) redovisas i räkenskaperna som om de redan hade betalats (se punkterna 1.13 och 1.14 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 a i årsrapporten för 2003). |
| --- | --- |

1.15

Inom den gemensamma jordbrukspolitiken (11) har medlemsstaterna möjlighet att minska de utbetalningar jordbrukarna har rätt till enligt vissa stödprogram och i stället använda de innehållna medlen till att finansiera ytterligare åtgärder för landsbygdsutveckling. Med stöd av detta system (som kallas modulering) har det gjorts bokningar under en budgetpost som inte slutgiltigt kommer att belastas med den aktuella utgiften (165,2 miljoner euro under 2004), och utgifter som ännu inte uppkommit (263 miljoner euro per den 31 december 2004) redovisas i räkenskaperna som om de redan hade betalats (se punkterna 1.13 och 1.14 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 a i årsrapporten för 2003).

11

| 1.15 | Vad gäller redovisningen av 165,2 miljoner euro 2004 fastställs redovisningsreglerna för de belopp som hålls inne med tillämpning av artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1259/1999 och artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 i med tillämpning av/enlighet med artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1017/2001 (om ändring av artikel 2 i förordning (EG) nr 296/1996).
  Vad gäller utgifter som ännu inte genomförts av medlemsstaterna (263 miljoner euro 2004), kan medlemsstaterna med stöd i moduleringssystemet och tvärvillkoren hålla inne en del av de direktstöd som beviljats jordbrukare och som under en bestämd period skall användas till kompletterande åtgärder för landsbygdens utveckling (genom tillämpning av artiklarna 3–5 i förordning (EG) nr 1259/99 samt artikel 153.4 och artikel 155 i förordning (EG) nr 1782/2003). De innehållna och outnyttjade beloppen skall återbetalas i slutet av denna period.
  Nuvarande moduleringssystem är på väg att utfasas och det planeras inte någon förändring av bokningen i budgeträkenskaperna under dess sista år. Hur systemet skall behandlas i den allmänna budgeten skall undersökas i samband med övergången till budgeträkenskaperna 2005. |
| --- | --- |

1.15

Vad gäller redovisningen av 165,2 miljoner euro 2004 fastställs redovisningsreglerna för de belopp som hålls inne med tillämpning av artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1259/1999 och artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 i med tillämpning av/enlighet med artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1017/2001 (om ändring av artikel 2 i förordning (EG) nr 296/1996).

Vad gäller utgifter som ännu inte genomförts av medlemsstaterna (263 miljoner euro 2004), kan medlemsstaterna med stöd i moduleringssystemet och tvärvillkoren hålla inne en del av de direktstöd som beviljats jordbrukare och som under en bestämd period skall användas till kompletterande åtgärder för landsbygdens utveckling (genom tillämpning av artiklarna 3–5 i förordning (EG) nr 1259/99 samt artikel 153.4 och artikel 155 i förordning (EG) nr 1782/2003). De innehållna och outnyttjade beloppen skall återbetalas i slutet av denna period.

Nuvarande moduleringssystem är på väg att utfasas och det planeras inte någon förändring av bokningen i budgeträkenskaperna under dess sista år. Hur systemet skall behandlas i den allmänna budgeten skall undersökas i samband med övergången till budgeträkenskaperna 2005.

Konsoliderad årsredovisning

Balansräkning

Belopp som medlemsstaterna är skyldiga

| 1.16 | Flera attesterande organ reserverar sig för huruvida beloppen de är skyldiga kommissionen är korrekta och fullständiga när det gäller EUGFJ- garantis kundreskontra (665,5 miljoner euro netto per den 31 december 2004) (se punkt 1.25 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 d i årsrapporten för 2003). |
| --- | --- |

1.16

Flera attesterande organ reserverar sig för huruvida beloppen de är skyldiga kommissionen är korrekta och fullständiga när det gäller EUGFJ- garantis kundreskontra (665,5 miljoner euro netto per den 31 december 2004) (se punkt 1.25 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 d i årsrapporten för 2003).

| 1.16 | Reserveringen för osäkra fordringar fortsätter som tidgare år att grunda sig på de bästa uppskattningarna från respektive berörda utbetalningsställen. Det antas att det är utbetalningsställena som har den bästa utgångspunkten för att utvärdera chanserna till återvinning. Kommissionen har på senare år genomfört flera förbättringar av metoderna för att redovisa fordringar inom ramen för den gemensamm jordbrukspolitiken. Bland annat skall utbetalningsställena föra fordringsliggare och de attesterande organen skall kontrollera att dessa är fullständiga. För 86 av de 91 utbetalningsställena kunde de attesterande organen försäkra att fordringsliggarna var korrekta.
  Omkring en tredjedel av det belopp som revisionsrätten nämner kan tillskrivas ett enda utbetalningsställe, som det attesterande organet också reserverade sig för och som skilts ut av kommissionen. |
| --- | --- |

1.16

Reserveringen för osäkra fordringar fortsätter som tidgare år att grunda sig på de bästa uppskattningarna från respektive berörda utbetalningsställen. Det antas att det är utbetalningsställena som har den bästa utgångspunkten för att utvärdera chanserna till återvinning. Kommissionen har på senare år genomfört flera förbättringar av metoderna för att redovisa fordringar inom ramen för den gemensamm jordbrukspolitiken. Bland annat skall utbetalningsställena föra fordringsliggare och de attesterande organen skall kontrollera att dessa är fullständiga. För 86 av de 91 utbetalningsställena kunde de attesterande organen försäkra att fordringsliggarna var korrekta.

Omkring en tredjedel av det belopp som revisionsrätten nämner kan tillskrivas ett enda utbetalningsställe, som det attesterande organet också reserverade sig för och som skilts ut av kommissionen.

Diverse gäldenärer

| 1.17 | Redovisningen av diverse gäldenärer (4 139,8 miljoner euro per den 31 december 2004) fortsätter att skapa problem (12). Preliminära betalningar bokförs fortfarande som definitiva utgifter, och belopp som skall återkrävas bokförs inte omgående i räkenskaperna. Eftersom utanordnarenheterna saknar lämpliga förfaranden för intern kontroll när det gäller övriga inkomster kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet om att redovisningen av fordringar är korrekt och fullständig. |
| --- | --- |

1.17

Redovisningen av diverse gäldenärer (4 139,8 miljoner euro per den 31 december 2004) fortsätter att skapa problem (12). Preliminära betalningar bokförs fortfarande som definitiva utgifter, och belopp som skall återkrävas bokförs inte omgående i räkenskaperna. Eftersom utanordnarenheterna saknar lämpliga förfaranden för intern kontroll när det gäller övriga inkomster kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet om att redovisningen av fordringar är korrekt och fullständig.

12

| 1.17 | Som framgår av kommissionens svar under tidigare år, godtar kommissionen revisionsrättens anmärkning, men hävdar att införandet av det nya redovisningssystemet 2005 är ett sätt att komma till rätta med problemen. |
| --- | --- |

1.17

Som framgår av kommissionens svar under tidigare år, godtar kommissionen revisionsrättens anmärkning, men hävdar att införandet av det nya redovisningssystemet 2005 är ett sätt att komma till rätta med problemen.

| 1.18 | Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem kan revisionsrätten inte heller avge en försäkran om att de belopp som redovisas för de finansiella mellanhändernas konton (13) är korrekta och fullständiga. Dessa belopp uppgick till 1 313,6 miljoner euro (14) per den 31 december 2004 (se punkt 1.27 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 f i årsrapporten för 2003). |
| --- | --- |

1.18

Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem kan revisionsrätten inte heller avge en försäkran om att de belopp som redovisas för de finansiella mellanhändernas konton (13) är korrekta och fullständiga. Dessa belopp uppgick till 1 313,6 miljoner euro (14) per den 31 december 2004 (se punkt 1.27 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 f i årsrapporten för 2003).

13

14

| 1.18 | Genom det nya system som införts 2005 och som grundar sig på regler om periodiserad redovisning kommer kommissionen att bättre kunna kontrollera förfinansieringsbeloppen (exempelvis till finansiella mellanhänder). |
| --- | --- |

1.18

Genom det nya system som införts 2005 och som grundar sig på regler om periodiserad redovisning kommer kommissionen att bättre kunna kontrollera förfinansieringsbeloppen (exempelvis till finansiella mellanhänder).

| 1.19 | Vidare var underlaget tveksamt för kommissionens nedskrivning på 29,6 miljoner euro av förskott för ECIP (13) (Europeiska gemenskapens investeringspartner, European Community Investment Partners) (51,5 miljoner euro per den 31 december 2004) eftersom man inte kunnat identifiera vad det nedskrivna beloppet består av på grund av att genomgången av pågående ärenden inte var klar (se punkt 1.18 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 b i årsrapporten för 2003). |
| --- | --- |

1.19

Vidare var underlaget tveksamt för kommissionens nedskrivning på 29,6 miljoner euro av förskott för ECIP (13) (Europeiska gemenskapens investeringspartner, European Community Investment Partners) (51,5 miljoner euro per den 31 december 2004) eftersom man inte kunnat identifiera vad det nedskrivna beloppet består av på grund av att genomgången av pågående ärenden inte var klar (se punkt 1.18 i årsrapporten för 2002 och punkt 1.10 b i årsrapporten för 2003).

13

| 1.19 | Revisionen av de oavslutade ärendena fortsatte under 2005. Av värdet på 51,5 miljoner euro, som bokförts i årsredovisningen 2004, är 41,2 miljoner euro förfinansieringar (finansieringsförmån 2) och 10,3 miljoner euro belopp på konton som öppnats av partnerorganisationer till olika finansinstitut inom ECIP-programmet. Värdenedskrivningen på 29,6 miljoner euro gäller bara förfinansieringsbeloppet. Värdenedskrivningen räknades fram genom att dra av det belopp som nästan säkert kommer att återvinnas (11,5 miljoner euro) från det totala beloppet. Beloppet 10,3 miljoner euro kunde beräknas med hjälp av rundskrivelser som gjordes för att förvissa sig om situationen avseende finansieringsförmånerna 3 och 4. Det kommer att överföras till kommissionen när de nödvändiga återbetalningskraven skickats ut. |
| --- | --- |

1.19

Revisionen av de oavslutade ärendena fortsatte under 2005. Av värdet på 51,5 miljoner euro, som bokförts i årsredovisningen 2004, är 41,2 miljoner euro förfinansieringar (finansieringsförmån 2) och 10,3 miljoner euro belopp på konton som öppnats av partnerorganisationer till olika finansinstitut inom ECIP-programmet. Värdenedskrivningen på 29,6 miljoner euro gäller bara förfinansieringsbeloppet. Värdenedskrivningen räknades fram genom att dra av det belopp som nästan säkert kommer att återvinnas (11,5 miljoner euro) från det totala beloppet. Beloppet 10,3 miljoner euro kunde beräknas med hjälp av rundskrivelser som gjordes för att förvissa sig om situationen avseende finansieringsförmånerna 3 och 4. Det kommer att överföras till kommissionen när de nödvändiga återbetalningskraven skickats ut.

Avsättningar till pensioner

| 1.20 | Det sätt på vilket avsättningar till pensioner (15) redovisas i balansräkningen (26 008 miljoner euro per den 31 december 2004 enligt en aktuarieundersökning för personal (25 814 miljoner euro) och ledamöter vid kommissionen, domare och generaladvokater vid domstolen samt revisionsrättens ledamöter (194 miljoner euro) och motsvarande fordran på medlemsstaterna innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet neutraliseras eftersom förändringen under 2 004 av gemenskapsinstitutionernas pensionsåtaganden inte visas (se punkterna 1.31–1.32 i årsrapporten 2002 och punkt 1.10 h i årsrapporten 2003). |
| --- | --- |

1.20

Det sätt på vilket avsättningar till pensioner (15) redovisas i balansräkningen (26 008 miljoner euro per den 31 december 2004 enligt en aktuarieundersökning för personal (25 814 miljoner euro) och ledamöter vid kommissionen, domare och generaladvokater vid domstolen samt revisionsrättens ledamöter (194 miljoner euro) och motsvarande fordran på medlemsstaterna innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet neutraliseras eftersom förändringen under 2 004 av gemenskapsinstitutionernas pensionsåtaganden inte visas (se punkterna 1.31–1.32 i årsrapporten 2002 och punkt 1.10 h i årsrapporten 2003).

15

| 1.20 | Som framgår av tidigare svar från kommissionen är denna redovisningsmetod för pensioner förenlig med de redovisningsregler som antagits kommissionens räkenskapsförare efter överläggningar med rådgivande kommittén för redovisningsstandarder. Frågan kommer att tas upp på nytt när det föreligger internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn avseende hantering av pensioner i offentliga organisationer. |
| --- | --- |

1.20

Som framgår av tidigare svar från kommissionen är denna redovisningsmetod för pensioner förenlig med de redovisningsregler som antagits kommissionens räkenskapsförare efter överläggningar med rådgivande kommittén för redovisningsstandarder. Frågan kommer att tas upp på nytt när det föreligger internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn avseende hantering av pensioner i offentliga organisationer.

Handlingsplanen för modernisering av redovisningssystemet

Allmän bakgrund

| 1.21 | Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (16). Denna är en reaktion på ett antal tidigare iakttagelser från revisionsrätten och tar hänsyn till bestämmelserna i den budgetförordning som antogs i juni 2002 (17) med krav på, bland annat, införande av periodiserad redovisning (artikel 125). Handlingsplanen, som avsågs vara fullt operativ från och med den 1 januari 2005 (18), består av två delar – en som gäller antagandet av den nya redovisningsramen (19) och en som gäller framtagningen av det nya datasystem som behövs för att den skall kunna genomföras (20). En övervakningskommitté och en rådgivande kommitté för redovisningsstandarder inrättades till stöd för kommissionens räkenskapsförare som ansvarar för projektets genomförande. |
| --- | --- |

1.21

Den 17 december 2002 antog kommissionen en handlingsplan för modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (16). Denna är en reaktion på ett antal tidigare iakttagelser från revisionsrätten och tar hänsyn till bestämmelserna i den budgetförordning som antogs i juni 2002 (17) med krav på, bland annat, införande av periodiserad redovisning (artikel 125). Handlingsplanen, som avsågs vara fullt operativ från och med den 1 januari 2005 (18), består av två delar – en som gäller antagandet av den nya redovisningsramen (19) och en som gäller framtagningen av det nya datasystem som behövs för att den skall kunna genomföras (20). En övervakningskommitté och en rådgivande kommitté för redovisningsstandarder inrättades till stöd för kommissionens räkenskapsförare som ansvarar för projektets genomförande.

16

17

18

19

20

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 1.22 | Med hänsyn till moderniseringsprojektets grundläggande betydelse inledde revisionsrätten en granskning av de olika faserna i kommissionens genomförande av projektet, som fortfarande pågår. Revisionsrätten redovisar här sina preliminära resultat och kommer att rapportera om kommande faser i senare årsrapporter. |
| --- | --- |

1.22

Med hänsyn till moderniseringsprojektets grundläggande betydelse inledde revisionsrätten en granskning av de olika faserna i kommissionens genomförande av projektet, som fortfarande pågår. Revisionsrätten redovisar här sina preliminära resultat och kommer att rapportera om kommande faser i senare årsrapporter.

| 1.22 | Det nya redovisningssystemet är operationellt och utarbetandet av årsredovisningen för 2005 (inklusive en ingående balansräkning) fortsatte efter avslutandet av revisionsrättens revision i maj 2005. |
| --- | --- |

1.22

Det nya redovisningssystemet är operationellt och utarbetandet av årsredovisningen för 2005 (inklusive en ingående balansräkning) fortsatte efter avslutandet av revisionsrättens revision i maj 2005.

| 1.23 | Under den första fasen, som omfattar övergångsprocessen under 2004, koncentrerade sig revisionsrätten på följande punkter:






  — | Kontroll av att de nya reglerna och riktlinjerna för redovisning överensstämmer med budgetförordningen och internationella standarder (se punkterna 1.24–1.27). |
| --- | --- | --- |

1.23

Under den första fasen, som omfattar övergångsprocessen under 2004, koncentrerade sig revisionsrätten på följande punkter:

—

Kontroll av att de nya reglerna och riktlinjerna för redovisning överensstämmer med budgetförordningen och internationella standarder (se punkterna 1.24–1.27).

| — | Identifiering av uppgifter som inte tidigare har varit tillgängliga och som måste föras in i systemet (förfinansiering och därtill hörande garantier, fakturor/betalningsansökningar, juridiska personer) genom en utvärdering av systemet och substansgranskning (21) (se punkterna 1.28–1.37). |
| --- | --- |

—

Identifiering av uppgifter som inte tidigare har varit tillgängliga och som måste föras in i systemet (förfinansiering och därtill hörande garantier, fakturor/betalningsansökningar, juridiska personer) genom en utvärdering av systemet och substansgranskning (21) (se punkterna 1.28–1.37).

21

| — | Bedömning på hög nivå som görs av räkenskapsföraren och dennes avdelning av beredskapen hos de lokala system för ekonomisk förvaltning som finns vid några generaldirektorat och som lämnar uppgifter till kommissionens räkenskaper (lokala system) när det gäller införandet av periodiserad redovisning (ABAC, Accrual Based Accounting) (se punkterna 1.38–1.42). |
| --- | --- |

—

Bedömning på hög nivå som görs av räkenskapsföraren och dennes avdelning av beredskapen hos de lokala system för ekonomisk förvaltning som finns vid några generaldirektorat och som lämnar uppgifter till kommissionens räkenskaper (lokala system) när det gäller införandet av periodiserad redovisning (ABAC, Accrual Based Accounting) (se punkterna 1.38–1.42).

Ny redovisningsram

| 1.24 | Den 28 december 2004 antog kommissionens räkenskapsförare 15 regler (22) i enlighet med artikel 133 i budgetförordningen. Dessa regler täcker nyckelbegreppen för redovisning och finansiell rapportering och baseras på internationellt erkända standarder för den offentliga sektorn (23) som har anpassats till kommissionens och Europeiska gemenskapernas särskilda behov (24). Reglerna omvandlades senare – i tid för upprättandet av räkenskaperna för budgetåret 2005 – till genomförandebestämmelser och till en redovisningshandbok som gäller för de institutioner och organ vars räkenskaper skall konsolideras (25). |
| --- | --- |

1.24

Den 28 december 2004 antog kommissionens räkenskapsförare 15 regler (22) i enlighet med artikel 133 i budgetförordningen. Dessa regler täcker nyckelbegreppen för redovisning och finansiell rapportering och baseras på internationellt erkända standarder för den offentliga sektorn (23) som har anpassats till kommissionens och Europeiska gemenskapernas särskilda behov (24). Reglerna omvandlades senare – i tid för upprättandet av räkenskaperna för budgetåret 2005 – till genomförandebestämmelser och till en redovisningshandbok som gäller för de institutioner och organ vars räkenskaper skall konsolideras (25).

22

23

24

25

| 1.25 | Med tanke på sitt kommande arbete om den ingående balansen för budgetåret 2005, som då granskningsarbetet avslutades (maj 2005) ännu inte var klar, begränsade revisionsrätten sin första analys till fyra redovisningsregler som anses vara avgörande för övergången, nämligen de som gäller årliga redovisningar, kostnader och skulder, förfinansiering samt avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar. De återstående reglerna kommer att analyseras under senare faser av denna granskning. |
| --- | --- |

1.25

Med tanke på sitt kommande arbete om den ingående balansen för budgetåret 2005, som då granskningsarbetet avslutades (maj 2005) ännu inte var klar, begränsade revisionsrätten sin första analys till fyra redovisningsregler som anses vara avgörande för övergången, nämligen de som gäller årliga redovisningar, kostnader och skulder, förfinansiering samt avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar. De återstående reglerna kommer att analyseras under senare faser av denna granskning.

| 1.26 | Det konstaterades att dessa fyra regler i allt väsentligt överensstämmer med budgetförordningen och med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) – i den mån de omfattas av dem (26). På grund av komplexiteten i de olika områden som ingår uppnås dock överensstämmelsen i viss mån genom ett ganska allmänt förhållningssätt till både grundreglerna och den mer detaljerade redovisningshandboken vilket innebär att tolkningen av specifika delar överlåts till de olika generaldirektoraten (se punkt 1.32). Vidare behöver situationen klargöras när det gäller garantier och förfinansiering (se punkt 1.33). |
| --- | --- |

1.26

Det konstaterades att dessa fyra regler i allt väsentligt överensstämmer med budgetförordningen och med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) – i den mån de omfattas av dem (26). På grund av komplexiteten i de olika områden som ingår uppnås dock överensstämmelsen i viss mån genom ett ganska allmänt förhållningssätt till både grundreglerna och den mer detaljerade redovisningshandboken vilket innebär att tolkningen av specifika delar överlåts till de olika generaldirektoraten (se punkt 1.32). Vidare behöver situationen klargöras när det gäller garantier och förfinansiering (se punkt 1.33).

26

| 1.26 | De redovisningsregler som antogs av kommissionens räkenskapsförare hade diskuterats i rådgivande kommittén för redovisningsstandarder och dessa är till sin natur allmänna snarare än specifika. Detta gäller också de internationella redovisningsregler som de bygger på, nämligen International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards (IAS/IFRS) liksom internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. Detaljuppgifter och vägledning finns i redovisningshandledningen och de redovisningsblad som återfinns på kommissionens hemsida. Det åligger generaldirektoraten att tillämpa dessa regler. |
| --- | --- |

1.26

De redovisningsregler som antogs av kommissionens räkenskapsförare hade diskuterats i rådgivande kommittén för redovisningsstandarder och dessa är till sin natur allmänna snarare än specifika. Detta gäller också de internationella redovisningsregler som de bygger på, nämligen International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards (IAS/IFRS) liksom internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. Detaljuppgifter och vägledning finns i redovisningshandledningen och de redovisningsblad som återfinns på kommissionens hemsida. Det åligger generaldirektoraten att tillämpa dessa regler.

| 1.27 | Utarbetandet och godkännandet av anvisningar var ännu inte avslutat vid granskningens slut (maj 2005); till exempel håller man på att utarbeta förfarandet för periodavgränsning. Det är viktigt att definiera till vilket budgetår räkenskapspåverkande händelser skall föras eftersom detta direkt påverkar redovisningen av transaktioner och den rättvisande bilden av den finansiella ställningen. |
| --- | --- |

1.27

Utarbetandet och godkännandet av anvisningar var ännu inte avslutat vid granskningens slut (maj 2005); till exempel håller man på att utarbeta förfarandet för periodavgränsning. Det är viktigt att definiera till vilket budgetår räkenskapspåverkande händelser skall föras eftersom detta direkt påverkar redovisningen av transaktioner och den rättvisande bilden av den finansiella ställningen.

| 1.27 | Utarbetandet av sådana instruktioner är en pågående process där stora framsteg gjorts sedan revisionsrättens revision avslutades. Instruktionerna utarbetades i god tid. Förfarandet för åtskilda budgetår lades fram för generaldirektörerna och diskuterades med dem i slutet av juli och början av augusti. Slutligen blev instruktionerna om åtskilda budgetår färdiga och de översändes till generaldirektoraten i mitten av augusti. De lades också ut på den interna webbplatsen. |
| --- | --- |

1.27

Utarbetandet av sådana instruktioner är en pågående process där stora framsteg gjorts sedan revisionsrättens revision avslutades. Instruktionerna utarbetades i god tid. Förfarandet för åtskilda budgetår lades fram för generaldirektörerna och diskuterades med dem i slutet av juli och början av augusti. Slutligen blev instruktionerna om åtskilda budgetår färdiga och de översändes till generaldirektoraten i mitten av augusti. De lades också ut på den interna webbplatsen.

Ytterligare uppgifter behövs till öppningsbalansräkningen

| 1.28 | För budgetåret 2005 skall kommissionen skall upprätta räkenskaperna enligt de nya redovisningsreglerna. Därför måste avslutningen av budgetåret 2004 omarbetas för att den ingående balansen för 2005 skall fastställas enligt de nya redovisningsreglerna. Vissa uppgifter som krävs för den ingående balansen förekommer inte i räkenskaperna vid slutet av 2004. Dessa uppgifter måste därför identifieras, med tillämpning av särskilda förfaranden, och redovisas 2005. |
| --- | --- |

1.28

För budgetåret 2005 skall kommissionen skall upprätta räkenskaperna enligt de nya redovisningsreglerna. Därför måste avslutningen av budgetåret 2004 omarbetas för att den ingående balansen för 2005 skall fastställas enligt de nya redovisningsreglerna. Vissa uppgifter som krävs för den ingående balansen förekommer inte i räkenskaperna vid slutet av 2004. Dessa uppgifter måste därför identifieras, med tillämpning av särskilda förfaranden, och redovisas 2005.

| 1.29 | I nedanstående punkter behandlas de viktigaste delarna: förfinansiering (förskott) – som är en tillgång, obetalda fakturor/betalningsansökningar per den 31 december 2004 – som är en skuld, garantier – som skall bokföras i bilagan till balansräkningen samt juridiska personer – som är ett villkor för att betalningar skall kunna göras. |
| --- | --- |

1.29

I nedanstående punkter behandlas de viktigaste delarna: förfinansiering (förskott) – som är en tillgång, obetalda fakturor/betalningsansökningar per den 31 december 2004 – som är en skuld, garantier – som skall bokföras i bilagan till balansräkningen samt juridiska personer – som är ett villkor för att betalningar skall kunna göras.

| 1.30 | Kommissionen uppskattar det belopp för förfinansieringar som skall bokföras i räkenskaperna till omkring 64 000 miljoner euro. Fem generaldirektorat står för över 90 % av beloppet: Generaldirektoratet för regionalpolitik, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, Generaldirektoratet för forskning samt Byrån för samarbete EuropeAid. Därför beslutades att granskningen av förfinansiering och därtill hörande frågor såsom garantier skulle koncentreras på dessa fem generaldirektorat. |
| --- | --- |

1.30

Kommissionen uppskattar det belopp för förfinansieringar som skall bokföras i räkenskaperna till omkring 64 000 miljoner euro. Fem generaldirektorat står för över 90 % av beloppet: Generaldirektoratet för regionalpolitik, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, Generaldirektoratet för forskning samt Byrån för samarbete EuropeAid. Därför beslutades att granskningen av förfinansiering och därtill hörande frågor såsom garantier skulle koncentreras på dessa fem generaldirektorat.

Förfinansiering

| 1.31 | När granskningsarbetet för denna årsrapport avslutades i maj 2005 hade alla tekniska aspekter och aspekter kring utformningen ännu inte behandlats (se punkterna 1.25–1.27). Vidare var de belopp som hade registrerats i systemet fortfarande preliminära eftersom de ännu inte hade godkänts av utanordnare, vilket resulterade i att de slutgiltiga ingående balanserna för budgetåret 2005 ännu inte var klara. Korrekta ingående balanser är en förutsättning för att kunna upprätta en årsredovisning för år 2005 som ger en rättvisande bild. |
| --- | --- |

1.31

När granskningsarbetet för denna årsrapport avslutades i maj 2005 hade alla tekniska aspekter och aspekter kring utformningen ännu inte behandlats (se punkterna 1.25–1.27). Vidare var de belopp som hade registrerats i systemet fortfarande preliminära eftersom de ännu inte hade godkänts av utanordnare, vilket resulterade i att de slutgiltiga ingående balanserna för budgetåret 2005 ännu inte var klara. Korrekta ingående balanser är en förutsättning för att kunna upprätta en årsredovisning för år 2005 som ger en rättvisande bild.

| 1.31 | Se svaren under punkterna 1.26 och 1.27.
  Arbetet med att upprätta den ingående balansen förväntas kunna avslutas i god tid. Den första inmatningen av data i det nya systemet gjordes under första veckan i januari. Generaldirektoraten verifierade och korrigerade uppgifterna och uppmanades att formellt validera den definitiva ingående balansen. |
| --- | --- |

1.31

Se svaren under punkterna 1.26 och 1.27.

Arbetet med att upprätta den ingående balansen förväntas kunna avslutas i god tid. Den första inmatningen av data i det nya systemet gjordes under första veckan i januari. Generaldirektoraten verifierade och korrigerade uppgifterna och uppmanades att formellt validera den definitiva ingående balansen.

| 1.32 | Förfarandena för att bekräfta, handlägga och mäta förfinansiering i de allmänna räkenskaperna skiljer sig åt mellan generaldirektoraten. Detta skulle kunna påverka hur uppgifterna presenteras och följaktligen informationen som lämnas om rapportperiodens ekonomiska resultat (27). |
| --- | --- |

1.32

Förfarandena för att bekräfta, handlägga och mäta förfinansiering i de allmänna räkenskaperna skiljer sig åt mellan generaldirektoraten. Detta skulle kunna påverka hur uppgifterna presenteras och följaktligen informationen som lämnas om rapportperiodens ekonomiska resultat (27).

27

| 1.32 | De många olika typerna av avtalsvillkor kräver olika förfaranden för att räkna av förfinansieringsbeloppen. Upptagandet i redovisningen av förfinansieringen kommer att återspegla den ekonomiska innebörden. |
| --- | --- |

1.32

De många olika typerna av avtalsvillkor kräver olika förfaranden för att räkna av förfinansieringsbeloppen. Upptagandet i redovisningen av förfinansieringen kommer att återspegla den ekonomiska innebörden.

Garantier

| 1.33 | För närvarande redovisar alla generaldirektorat garantier till deras ursprungliga nominella värde. Genom att man behåller detta värde, oavsett vilket belopp som kan krävas om garantin skulle tas i anspråk, blir dock det totala belopp som garanterats för högt. Det är därför nödvändigt att lämna kompletterande information i noterna som handlar om eventualtillgångar och eventualförpliktelser. |
| --- | --- |

1.33

För närvarande redovisar alla generaldirektorat garantier till deras ursprungliga nominella värde. Genom att man behåller detta värde, oavsett vilket belopp som kan krävas om garantin skulle tas i anspråk, blir dock det totala belopp som garanterats för högt. Det är därför nödvändigt att lämna kompletterande information i noterna som handlar om eventualtillgångar och eventualförpliktelser.

| 1.33 | Alla garantier tas i första hand upp till nominellt värde. Detta belopp kommer endast att skrivas ned om utanordnaren har godkänt en nedskrivning av den tillhandahållna garantin. Både värdet på den mottagna garantin och det nuvarande garanterade nettobeloppet kommer att tas med i noterna till årsredovisningen, med stöd i uppgifter från redovisningssystemet. |
| --- | --- |

1.33

Alla garantier tas i första hand upp till nominellt värde. Detta belopp kommer endast att skrivas ned om utanordnaren har godkänt en nedskrivning av den tillhandahållna garantin. Både värdet på den mottagna garantin och det nuvarande garanterade nettobeloppet kommer att tas med i noterna till årsredovisningen, med stöd i uppgifter från redovisningssystemet.

Fakturor/betalningsansökningar

| 1.34 | Liksom när det gäller förfinansiering (se punkt 1.31) var de belopp som hade registrerats i systemet för fakturor/betalningsansökningar fortfarande preliminära när granskningsarbetet för denna årsrapport avslutades i maj 2005. |
| --- | --- |

1.34

Liksom när det gäller förfinansiering (se punkt 1.31) var de belopp som hade registrerats i systemet för fakturor/betalningsansökningar fortfarande preliminära när granskningsarbetet för denna årsrapport avslutades i maj 2005.

| 1.34 | Se svaret under punkt 1.31. |
| --- | --- |

1.34

Se svaret under punkt 1.31.

| 1.35 | Vid revisionsrättens granskning påvisades några risker relaterade till lokala system. Det konstaterades (till exempel för Generaldirektoratet för regionalpolitik) att det inte regelbundet gjordes någon avstämning mellan de lokala systemen och ABAC för att bekräfta att överföringen av uppgifter gått bra, och (vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) att några belopp hade registrerats mer än en gång och förts över till det centrala systemet. Vidare konstaterades fel till följd av feltolkning av uppgifter (vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) där det större beloppet av betalningsansökan och det utestående åtagandet behandlades som en faktura/betalningsansökan och fördes över till det centrala systemet. |
| --- | --- |

1.35

Vid revisionsrättens granskning påvisades några risker relaterade till lokala system. Det konstaterades (till exempel för Generaldirektoratet för regionalpolitik) att det inte regelbundet gjordes någon avstämning mellan de lokala systemen och ABAC för att bekräfta att överföringen av uppgifter gått bra, och (vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) att några belopp hade registrerats mer än en gång och förts över till det centrala systemet. Vidare konstaterades fel till följd av feltolkning av uppgifter (vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) där det större beloppet av betalningsansökan och det utestående åtagandet behandlades som en faktura/betalningsansökan och fördes över till det centrala systemet.

| 1.35 | De diskrepanser som revisionsrätten funnit har setts över och korrigerats. Sedan revisionsrättens revision har varje generaldirektorat gjort sina räkenskapsavstämningar, vilket är obligatoriskt för att deras definitiva ingående balanser skall kunna bedömas.
  Anmärkningarna avseende GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gäller felaktigheter som korrigerades i maj 2005 och antagandet av försiktighetsregler för mottagna betalningskrav. IT-utbyggnader i början av 2005 ledde till ett avbrott i GD Regionalpolitiks vanliga avstämningar mellan de lokala systemen och ABAC. |
| --- | --- |

1.35

De diskrepanser som revisionsrätten funnit har setts över och korrigerats. Sedan revisionsrättens revision har varje generaldirektorat gjort sina räkenskapsavstämningar, vilket är obligatoriskt för att deras definitiva ingående balanser skall kunna bedömas.

Anmärkningarna avseende GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gäller felaktigheter som korrigerades i maj 2005 och antagandet av försiktighetsregler för mottagna betalningskrav. IT-utbyggnader i början av 2005 ledde till ett avbrott i GD Regionalpolitiks vanliga avstämningar mellan de lokala systemen och ABAC.

Juridiska personer

| 1.36 | Från 2005 kan ingen budgettransaktion genomföras om den saknar hänvisning till en juridisk person som redan har registrerats och godkänts i förteckningen över juridiska personer. Förteckningen är i allmänhet ett område med låg risk eftersom varje fel som uppstår här innebär att betalningen stoppas. Innan betalningsprocessen kan fortsätta måste uppgifterna i förteckningen rättas och godkännas. |
| --- | --- |

1.36

Från 2005 kan ingen budgettransaktion genomföras om den saknar hänvisning till en juridisk person som redan har registrerats och godkänts i förteckningen över juridiska personer. Förteckningen är i allmänhet ett område med låg risk eftersom varje fel som uppstår här innebär att betalningen stoppas. Innan betalningsprocessen kan fortsätta måste uppgifterna i förteckningen rättas och godkännas.

| 1.37 | Av de fem generaldirektorat och enheter som granskades hade endast EuropeAid problem beträffande godkännandet av juridiska personer till följd av verksamhetens art eftersom man inte alltid kunde få fram den nödvändiga dokumentationen (avtalsparter från hela världen som ingår i olika rättssystem vilket leder till skillnader i bankförfaranden, behandling av moms, företagsregister etc.). |
| --- | --- |

1.37

Av de fem generaldirektorat och enheter som granskades hade endast EuropeAid problem beträffande godkännandet av juridiska personer till följd av verksamhetens art eftersom man inte alltid kunde få fram den nödvändiga dokumentationen (avtalsparter från hela världen som ingår i olika rättssystem vilket leder till skillnader i bankförfaranden, behandling av moms, företagsregister etc.).

| 1.37 | Särskilda åtgärder har vidtagits för att lösa de specifika problem som de berörda generaldirektoraten mött. Därför torde problemen inte uppstå igen. |
| --- | --- |

1.37

Särskilda åtgärder har vidtagits för att lösa de specifika problem som de berörda generaldirektoraten mött. Därför torde problemen inte uppstå igen.

Godkännande av lokala system

| 1.38 | Räkenskapsföraren skall kontrollera och godkänna att lokala system har kapacitet att förse det centrala systemet med uppgifter som uppfyller kraven i de nya redovisningsreglerna (28). När detta förfarande är avslutat får det centrala systemet inte längre ta emot uppgifter från lokala system som saknar godkännande. |
| --- | --- |

1.38

Räkenskapsföraren skall kontrollera och godkänna att lokala system har kapacitet att förse det centrala systemet med uppgifter som uppfyller kraven i de nya redovisningsreglerna (28). När detta förfarande är avslutat får det centrala systemet inte längre ta emot uppgifter från lokala system som saknar godkännande.

28

| 1.39 | Godkännandet sker i två steg. Under det första steget baserades kontrollerna helt på uppgifter från ledningen. Trots att rapporterna ursprungligen hade planerats till slutet av december 2004 var 40 enskilda sammanfattande rapporter och en slutlig sammanfattande rapport inte klara förrän under februari 2005. |
| --- | --- |

1.39

Godkännandet sker i två steg. Under det första steget baserades kontrollerna helt på uppgifter från ledningen. Trots att rapporterna ursprungligen hade planerats till slutet av december 2004 var 40 enskilda sammanfattande rapporter och en slutlig sammanfattande rapport inte klara förrän under februari 2005.

| 1.39 | Slutrapporten antogs i slutet av februari 2005 när GD Budget hade införlivat de synpunkter som man fått in från samtliga generaldirektorat. Slutversionen innehöll en övergripande bedömning av godkännandeförfarandet 2004 samt enskilda bedömningar av de 40 generaldirektoraten. |
| --- | --- |

1.39

Slutrapporten antogs i slutet av februari 2005 när GD Budget hade införlivat de synpunkter som man fått in från samtliga generaldirektorat. Slutversionen innehöll en övergripande bedömning av godkännandeförfarandet 2004 samt enskilda bedömningar av de 40 generaldirektoraten.

| 1.40 | Efter räkenskapsförarens genomgång av alla 40 systemen identifierades några risker för fem system (29), och tre andra system (30) bedömdes ha allvarliga problem. Men eftersom ändringar inte kunde införas på kort sikt har man fortsatt att använda dessa system under 2005. |
| --- | --- |

1.40

Efter räkenskapsförarens genomgång av alla 40 systemen identifierades några risker för fem system (29), och tre andra system (30) bedömdes ha allvarliga problem. Men eftersom ändringar inte kunde införas på kort sikt har man fortsatt att använda dessa system under 2005.

29

30

| 1.40 | Med avseende på de fem system där risker upptäcktes, drog man i rapporterna slutsatsen att dessa risker f.n. inte ifrågasätter deras förmåga att förmedla uppgifter om institutionernas räkenskaper eller till att bekräfta uppgifter i dessa räkenskaper.
  Som en del av uppföljningsarbetet 2005 kommer en fördjupad undersökning att göras på 13 generaldirektorat och kontor. Detta gäller de generaldirektorat som revisionsrätten nämner liksom fem av de större generaldirektoraten (31). Detta arbete har redan inletts och kommer att fortsätta till årets slut. Utkast till rapporter om utvärdering av lokala system för dessa 13 generaldirektorat kommer att offentliggöras före slutet av 2005. |
| --- | --- |

1.40

Med avseende på de fem system där risker upptäcktes, drog man i rapporterna slutsatsen att dessa risker f.n. inte ifrågasätter deras förmåga att förmedla uppgifter om institutionernas räkenskaper eller till att bekräfta uppgifter i dessa räkenskaper.

Som en del av uppföljningsarbetet 2005 kommer en fördjupad undersökning att göras på 13 generaldirektorat och kontor. Detta gäller de generaldirektorat som revisionsrätten nämner liksom fem av de större generaldirektoraten (31). Detta arbete har redan inletts och kommer att fortsätta till årets slut. Utkast till rapporter om utvärdering av lokala system för dessa 13 generaldirektorat kommer att offentliggöras före slutet av 2005.

31

| 1.41 | Det nuvarande godkännandeförfarandet har ingen mekanism för att underrätta räkenskapsföraren om sådana ändringar i de lokala systemen som kräver ett nytt godkännande i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

1.41

Det nuvarande godkännandeförfarandet har ingen mekanism för att underrätta räkenskapsföraren om sådana ändringar i de lokala systemen som kräver ett nytt godkännande i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen.

| 1.41 | GD Budget kommer före 2005 års utgång att utarbeta ett förfarande för anmälan av förändringar i de lokala systemen, grundat på de erfarenheter som man gjort under denna valideringsomgång. |
| --- | --- |

1.41

GD Budget kommer före 2005 års utgång att utarbeta ett förfarande för anmälan av förändringar i de lokala systemen, grundat på de erfarenheter som man gjort under denna valideringsomgång.

| 1.42 | Under godkännandets andra steg (som enligt planerna fortfarande skall inledas under 2005) kommer det att göras grundliga kontroller för att se till att uppgifterna håller tillräcklig kvalitet och för att bekräfta resultaten från det första steget. Kraven i artikel 61 i budgetförordningen kommer inte att vara uppfyllda förrän räkenskapsföraren, på grundval av resultaten av dessa kontroller, fattar beslut om att slutgiltigt godkänna de lokala systemen. |
| --- | --- |

1.42

Under godkännandets andra steg (som enligt planerna fortfarande skall inledas under 2005) kommer det att göras grundliga kontroller för att se till att uppgifterna håller tillräcklig kvalitet och för att bekräfta resultaten från det första steget. Kraven i artikel 61 i budgetförordningen kommer inte att vara uppfyllda förrän räkenskapsföraren, på grundval av resultaten av dessa kontroller, fattar beslut om att slutgiltigt godkänna de lokala systemen.

| 1.42 | Under år 2005 har ytterligare valideringar av lokala system planerats. Inledningsvis skickades enskilda uppföljningsformulär med frågor till de 40 generaldirektoraten och tjänsterna och svar inkom inom den utsatta tidsfristen, dvs. före slutet av juni 2005. En lägesrapport har sammanställts om de 27 generaldirektorat, där man inte kunnat finna några betydande problem. Denna lägesrapport översändes först till kommissionens utanordnare och kommer i god tid att lämnas till revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.42

Under år 2005 har ytterligare valideringar av lokala system planerats. Inledningsvis skickades enskilda uppföljningsformulär med frågor till de 40 generaldirektoraten och tjänsterna och svar inkom inom den utsatta tidsfristen, dvs. före slutet av juni 2005. En lägesrapport har sammanställts om de 27 generaldirektorat, där man inte kunnat finna några betydande problem. Denna lägesrapport översändes först till kommissionens utanordnare och kommer i god tid att lämnas till revisionsrätten.

Bedömning av gjorda framsteg

| 1.43 | Moderniseringen av redovisningssystemet skulle planeras och genomföras inom den tidsram som hade fastställts i budgetförordningen. Erfarenheterna från offentliga förvaltningar som har genomfört liknande reformer (32) visar att projekt av den här storleksordningen för med sig olika problem som försenar ett smidigt genomförande. Mot denna bakgrund har kommissionen gjort avsevärda framsteg i införandet av periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

1.43

Moderniseringen av redovisningssystemet skulle planeras och genomföras inom den tidsram som hade fastställts i budgetförordningen. Erfarenheterna från offentliga förvaltningar som har genomfört liknande reformer (32) visar att projekt av den här storleksordningen för med sig olika problem som försenar ett smidigt genomförande. Mot denna bakgrund har kommissionen gjort avsevärda framsteg i införandet av periodiserad redovisning.

32

| 1.44 | Den tidtabell som fastställts för nödvändiga anpassningar och godkännanden är emellertid mycket ambitiös vilket revisionsrätten redan har påpekat i tidigare årsrapporter (33). Faktum är att den ingående balansen för 2005, som ursprungligen planerades vara upprättad i slutet av 2004, ännu inte har presenterats i mitten av 2005. |
| --- | --- |

1.44

Den tidtabell som fastställts för nödvändiga anpassningar och godkännanden är emellertid mycket ambitiös vilket revisionsrätten redan har påpekat i tidigare årsrapporter (33). Faktum är att den ingående balansen för 2005, som ursprungligen planerades vara upprättad i slutet av 2004, ännu inte har presenterats i mitten av 2005.

33

| 1.44 | Moderniseringsprojektet nådde sitt mål att införa det nya systemet i januari 2005 – den 1 januari 2005 övergick kommissionen från ett system med kontantbaserad redovisning av EU-budgeten till ett periodiserat räkenskapssystem. Kommissionen är förvissad om att den ingående balansen kommer att upprättas i god tid. |
| --- | --- |

1.44

Moderniseringsprojektet nådde sitt mål att införa det nya systemet i januari 2005 – den 1 januari 2005 övergick kommissionen från ett system med kontantbaserad redovisning av EU-budgeten till ett periodiserat räkenskapssystem. Kommissionen är förvissad om att den ingående balansen kommer att upprättas i god tid.

| 1.45 | Det måste göras ytterligare framsteg eftersom sifferuppgifter som krävs för upprättandet av den ingående balansen för 2005 ännu inte har godkänts av kommissionens utanordnare. Vidare omfattas ännu inte alla aspekter helt av de existerande reglerna, och instruktionerna tolkas inte likadant av de enheter som berörs. Räkenskapsföraren bör vidta nödvändiga åtgärder för att garantera samstämmighet och överensstämmelse så att man kan presentera finansiella uppgifter som ger en rättvisande bild av verkligheten. Om kommissionen inte i tid vidtar åtgärder skulle de brister revisionsrätten har identifierat kunna påverka tillförlitligheten i årsredovisningen för 2005. |
| --- | --- |

1.45

Det måste göras ytterligare framsteg eftersom sifferuppgifter som krävs för upprättandet av den ingående balansen för 2005 ännu inte har godkänts av kommissionens utanordnare. Vidare omfattas ännu inte alla aspekter helt av de existerande reglerna, och instruktionerna tolkas inte likadant av de enheter som berörs. Räkenskapsföraren bör vidta nödvändiga åtgärder för att garantera samstämmighet och överensstämmelse så att man kan presentera finansiella uppgifter som ger en rättvisande bild av verkligheten. Om kommissionen inte i tid vidtar åtgärder skulle de brister revisionsrätten har identifierat kunna påverka tillförlitligheten i årsredovisningen för 2005.

| 1.45 | Det periodiserade redovisningssystemet kommer också fortsättningsvis att utvecklas och förbättras under 2005 och 2006. Moderniseringsprojektet har uppnått de mål som satts upp för de första åtta månaderna 2005. Alla tjänster har arbetat hårt för att utarbeta den information som är nödvändig för att börja med periodiserade räkenskaper och för att göra nödvändiga anpassningar av sina lokala system för att korrekt kunna bokföra transaktionerna inom det nya systemet.
  Kommissionen har, liksom under hela moderniseringsprojektet, intentionen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att kunna garantera att arbetet slutförs. |
| --- | --- |

1.45

Det periodiserade redovisningssystemet kommer också fortsättningsvis att utvecklas och förbättras under 2005 och 2006. Moderniseringsprojektet har uppnått de mål som satts upp för de första åtta månaderna 2005. Alla tjänster har arbetat hårt för att utarbeta den information som är nödvändig för att börja med periodiserade räkenskaper och för att göra nödvändiga anpassningar av sina lokala system för att korrekt kunna bokföra transaktionerna inom det nya systemet.

Kommissionen har, liksom under hela moderniseringsprojektet, intentionen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att kunna garantera att arbetet slutförs.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Revisionsrättens metod för revisionsförklaringen

| 1.46 | Med beaktande av kraven i artikel 248.1 i fördraget, den förändrade granskningsmiljön (som är extremt komplex och har ändrats i grunden till följd av den finansiella reformen av kommissionen) och förväntningarna hos revisionsförklaringens ”användare” (det vill säga den myndighet som beviljar ansvarsfrihet) har revisionsrätten beslutat att dess revisionsutlåtande skall vara resultatet av en konsolidering av de särskilda bedömningarna om egna medel och om de sex operativa rubrikerna i budgetplanen 2000–2006 (34). Dessa särskilda bedömningar, vars syfte är att ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet möjlighet att övervaka kvaliteten på förvaltningen av medlen till vart och ett av de större områdena för gemenskapsinsatser (35), baseras på fyra beviskällor:






  a) | En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapens institutioner som i medlemsstaterna och i tredjeländer. |
| --- | --- | --- |

1.46

Med beaktande av kraven i artikel 248.1 i fördraget, den förändrade granskningsmiljön (som är extremt komplex och har ändrats i grunden till följd av den finansiella reformen av kommissionen) och förväntningarna hos revisionsförklaringens ”användare” (det vill säga den myndighet som beviljar ansvarsfrihet) har revisionsrätten beslutat att dess revisionsutlåtande skall vara resultatet av en konsolidering av de särskilda bedömningarna om egna medel och om de sex operativa rubrikerna i budgetplanen 2000–2006 (34). Dessa särskilda bedömningar, vars syfte är att ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet möjlighet att övervaka kvaliteten på förvaltningen av medlen till vart och ett av de större områdena för gemenskapsinsatser (35), baseras på fyra beviskällor:

34

35

a)

En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapens institutioner som i medlemsstaterna och i tredjeländer.

| b) | En granskning av ett urval transaktioner från varje större område som även omfattar den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

En granskning av ett urval transaktioner från varje större område som även omfattar den slutliga stödmottagaren.

| c) | En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av de förfaranden som använts för att utarbeta dem. |
| --- | --- |

c)

En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av de förfaranden som använts för att utarbeta dem.

| d) | När så är möjligt, granskning av arbete som utförts av revisorer som inte är underställda gemenskapens förvaltningsförfaranden. |
| --- | --- |

d)

När så är möjligt, granskning av arbete som utförts av revisorer som inte är underställda gemenskapens förvaltningsförfaranden.

| 1.47 | Målet för granskningen av systemen för övervakning och kontroll är att bedöma hur systemen hanterar risker när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Syftet med granskningen av transaktioner är att erhålla direkta bevis för laglighet och korrekthet samt att för påträffade fel få indikationer om ursprung, frekvens, typ och effekt. Resultaten från granskningen av transaktioner används för att komplettera och bidra till slutsatserna om systemen. Uppgifter från båda källorna används för att ta fram rekommendationer om korrigerande åtgärder. I enlighet med internationellt erkänd god revisionssed tar revisionsrätten även hänsyn till ”uppgifter från ledningen” i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna och i den sammanfattning av dem som antas av kommissionen. Slutligen går revisionsrätten igenom andra revisorers arbete för att utvärdera om det kan vara relevant för de särskilda bedömningarna (36). |
| --- | --- |

1.47

Målet för granskningen av systemen för övervakning och kontroll är att bedöma hur systemen hanterar risker när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Syftet med granskningen av transaktioner är att erhålla direkta bevis för laglighet och korrekthet samt att för påträffade fel få indikationer om ursprung, frekvens, typ och effekt. Resultaten från granskningen av transaktioner används för att komplettera och bidra till slutsatserna om systemen. Uppgifter från båda källorna används för att ta fram rekommendationer om korrigerande åtgärder. I enlighet med internationellt erkänd god revisionssed tar revisionsrätten även hänsyn till ”uppgifter från ledningen” i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna och i den sammanfattning av dem som antas av kommissionen. Slutligen går revisionsrätten igenom andra revisorers arbete för att utvärdera om det kan vara relevant för de särskilda bedömningarna (36).

36

| 1.47 | Revisionsrättens bedömning av i vilken omfattning övervaknings- och kontrollsystemen kan hantera underliggande transaktioners laglighet och korrekthet hälsas med glädje av kommissionen, och denna kommer fortsätta att förbättra dem där revisionsrätten finner brister. I de fall där revisionsrättens transaktionstester visar att övervaknings- och kontrollsystemen inte fungerar som avsett, kommer kommissionen fortsätta att reparera bristerna och avstyra all skada för gemenskapens budget. |
| --- | --- |

1.47

Revisionsrättens bedömning av i vilken omfattning övervaknings- och kontrollsystemen kan hantera underliggande transaktioners laglighet och korrekthet hälsas med glädje av kommissionen, och denna kommer fortsätta att förbättra dem där revisionsrätten finner brister. I de fall där revisionsrättens transaktionstester visar att övervaknings- och kontrollsystemen inte fungerar som avsett, kommer kommissionen fortsätta att reparera bristerna och avstyra all skada för gemenskapens budget.

Resultat av granskningar för revisionsförklaringen 2004

Systemen för övervakning och kontroll måste bli ändamålsenliga

| 1.48 | Slutsatserna från de särskilda bedömningarna av olika tillgängliga källor till revisionsförklaringen är i stort sett entydiga. På områden där systemen för övervakning och kontroll, enligt revisionsrättens granskning, har införts och det går att förvalta risker på ett lämpligt sätt tenderar revisionsrättens substansgranskningar att endast ge obetydliga resultat när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas och de delegerade utanordnarnas förklaringar (37) bekräftade också att inga eller endast mindre reservationer behövde lämnas (se punkterna 3.52–3.55, 8.31–8.32 och 8.36–8.37, 9.13 och 9.26–9.28). |
| --- | --- |

1.48

Slutsatserna från de särskilda bedömningarna av olika tillgängliga källor till revisionsförklaringen är i stort sett entydiga. På områden där systemen för övervakning och kontroll, enligt revisionsrättens granskning, har införts och det går att förvalta risker på ett lämpligt sätt tenderar revisionsrättens substansgranskningar att endast ge obetydliga resultat när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas och de delegerade utanordnarnas förklaringar (37) bekräftade också att inga eller endast mindre reservationer behövde lämnas (se punkterna 3.52–3.55, 8.31–8.32 och 8.36–8.37, 9.13 och 9.26–9.28).

37

| 1.49 | På områden där det finns system för övervakning och kontroll men där systemens förvaltning av tillhörande risker, enligt revisionsrättens utvärdering, måste bli ändamålsenligare, tenderar revisionsrättens substansgranskningar att ge väsentliga resultat vad gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se punkterna 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.46 och 7.39–7.40). Vidare bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att väsentliga reservationer antingen hade lämnats eller, enligt revisionsrättens åsikt, borde ha lämnats. Detta är ett tecken på att ledningen måste fortsätta sina ansträngningar för att garantera en tillfredsställande kontroll över riskerna för underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se
  tabell 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.49

På områden där det finns system för övervakning och kontroll men där systemens förvaltning av tillhörande risker, enligt revisionsrättens utvärdering, måste bli ändamålsenligare, tenderar revisionsrättens substansgranskningar att ge väsentliga resultat vad gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se punkterna 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.46 och 7.39–7.40). Vidare bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att väsentliga reservationer antingen hade lämnats eller, enligt revisionsrättens åsikt, borde ha lämnats. Detta är ett tecken på att ledningen måste fortsätta sina ansträngningar för att garantera en tillfredsställande kontroll över riskerna för underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se
  tabell 1.2
  ).

tabell 1.2

| 1.49 | Som kommissionen uppgivit i sina svar under de punkter som revisionsrätten hänvisar till, anser kommissionen att generaldirektoraten har kunnat vara rimligt säkra på att befintliga övervaknings- och kontrollsystem är tillräckliga för att hantera risken för fel i underliggande transaktioner. Om betydande risker uppstår, skyddas EU-budgeten av återvinningar genom de berörda fordringsägarna eller medlemsstaterna, när det gäller gemensamt hanterade medel. Kommissionen arbetar ständigt med att förbättra dessa system, senast genom att analysera skillnaderna mellan nuvarande system och dem som rekommenderas av revisionsrätten i dess ståndpunkt nr 2/2004 och i dess lagstiftningsförslag för budgetplanen för 2007–2013. |
| --- | --- |

1.49

Som kommissionen uppgivit i sina svar under de punkter som revisionsrätten hänvisar till, anser kommissionen att generaldirektoraten har kunnat vara rimligt säkra på att befintliga övervaknings- och kontrollsystem är tillräckliga för att hantera risken för fel i underliggande transaktioner. Om betydande risker uppstår, skyddas EU-budgeten av återvinningar genom de berörda fordringsägarna eller medlemsstaterna, när det gäller gemensamt hanterade medel. Kommissionen arbetar ständigt med att förbättra dessa system, senast genom att analysera skillnaderna mellan nuvarande system och dem som rekommenderas av revisionsrätten i dess ståndpunkt nr 2/2004 och i dess lagstiftningsförslag för budgetplanen för 2007–2013.

Tabell 1.2 – Revisionsrättens uppföljning av generaldirektörernas reservationer 2003 och 2004 per rubrik i budgetplanen

| Sektor | Generaldirektörernas viktigaste reservationer | 2003 | 2004 | | Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens försäkran enligt revisionsrätten (38) | Utveckling (41) | Andra brister som kom fram vid revisionsrättens granskning | 2003 | 2004 | | Förklaringarnas innehåll (39) | Utveckling (41) | Relevans för revisionsrättens granskningsslutsatser (40) | Utveckling (41) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Egna medel | — | Övervakning av tillämpningen av förmånsordningar |

Sektor

Generaldirektörernas viktigaste reservationer

2003

2004

Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens försäkran enligt revisionsrätten (38)

38

Utveckling (41)

41

Andra brister som kom fram vid revisionsrättens granskning

2003

2004

Förklaringarnas innehåll (39)

39

Utveckling (41)

41

Relevans för revisionsrättens granskningsslutsatser (40)

40

Utveckling (41)

41

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Egna medel

—

Övervakning av tillämpningen av förmånsordningar

×

B

A

+

/

A

A

=

A

A

+

| — | Import av Basmatiris |
| --- | --- |

—

Import av Basmatiris

×

| — | Nötkött ”Hilton” (Hilton beef) |
| --- | --- |

—

Nötkött ”Hilton” (Hilton beef)

×

×

Gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Internationella rådet för olivolja |
| --- | --- |

—

Internationella rådet för olivolja

×

B

B

+

| — | Systemen för övervakning och kontroll har inte beaktats tillräckligt för transaktioner 2003 |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll har inte beaktats tillräckligt för transaktioner 2003

×

C

B

+

C

C

+

| — | IACS i Grekland |
| --- | --- |

—

IACS i Grekland

×

×

| — | Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av ej slutförda kontroller i anslutning till förordning (EG) nr 4045/89 (se punkt 4.58) |
| --- | --- |

—

Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av ej slutförda kontroller i anslutning till förordning (EG) nr 4045/89 (se punkt 4.58)

×

Strukturåtgärder

| — | EUGFJ-Utveckling: Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EUGFJ-Utveckling: Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

C

B

+

| — | Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller betydande brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 (se punkt 5.45) |
| --- | --- |

—

Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller betydande brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 (se punkt 5.45)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | ESF: Flera olika förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: Flera olika förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

| — | FFU: Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FFU: Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

(Italien)

| — | ERUF: Förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERUF: Förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

(Grekland och Spanien)

×

(Grekland)

| — | Förvaltnings och kontrollsystem för Urban och Interreg (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Förvaltnings och kontrollsystem för Urban och Interreg (2000/2006)

×

| — | Sammanhållningsfonden: Förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden: Förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

(Grekland och Spanien och Portugal)

×

(Grekland)

Inre politik, inbegripet forskning

| — | Förhandskontroller inom ramen för indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) |
| --- | --- |

—

Förhandskontroller inom ramen för indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen)

×

B

B

=

| — | Risker i samband med det systematiska överskridandet av betalningsfrister på forskningsområdet |
| --- | --- |

—

Risker i samband med det systematiska överskridandet av betalningsfrister på forskningsområdet

×

B

B

+

B

B

+

| — | Granskningar på plats |
| --- | --- |

—

Granskningar på plats

×

×

| — | Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (se punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (se punkt 6.39)

×

| — | Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt |
| --- | --- |

—

Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningar för forskningskontrakt

×

×

| — | Felfrekvensen på folkhälsoområdet (se punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Felfrekvensen på folkhälsoområdet (se punkt 6.39)

×

| — | Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltningssystem i Förenade kungariket och Luxemburg |
| --- | --- |

—

Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltningssystem i Förenade kungariket och Luxemburg

×

Externa åtgärder

| — | Partnerskap med en icke-statlig organisation |
| --- | --- |

—

Partnerskap med en icke-statlig organisation

×

B

A

+

| — | Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa (se punkt 7.40) |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa (se punkt 7.40)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | En humanitär organisation har inte följt bestämmelserna för kontrakt vid offentlig upphandling |
| --- | --- |

—

En humanitär organisation har inte följt bestämmelserna för kontrakt vid offentlig upphandling

×

Strategi inför anslutningen

| — | ISPA: Förvaltnings- och kontrollsystem |
| --- | --- |

—

ISPA: Förvaltnings- och kontrollsystem

×

×

(Rumänien)

C

B

+

| — | Risk för att några kandidatländer inte kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om medfinansiering |
| --- | --- |

—

Risk för att några kandidatländer inte kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om medfinansiering

×

C

B

+

C

B

+

| — | Phare: Inneboende risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner |
| --- | --- |

—

Phare: Inneboende risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner

×

×

(Rumänien och Bulgarien)

Administrativa utgifter

| — | Tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av normerna för intern kontroll vid gemenskapens delegationer

×

×

A

A

=

/

B

A

+

B

A

+

Kommissionen anser att inga ytterligare reservationer borde ha lagts fram, vilket anförs i kolumnen ”övriga brister som avslöjats genom revisionsrättens revision” i tabell 1.2. Varje enskilt fall gäller frågor som var kända inom den ansvariga tjänsten och för vilka lämpliga åtgärder har vidtagits för att skydda EU-budgeten, eller fall som uppvisade obetydlig finansiell risk (se svaren under punkterna 4.58, 5.45, 6.39 och 7.40).

Med avseende på revisionsrättens bedömningar i kolumnen ”Relevans för revisionsrättens slutsatser” i tabell 1.2, anser kommissionen, tack vare dessa insatser för att förbättra innehållet i förklaringarna och uppföljningen av efterlevanden av de normer som förklaringarna bygger på, att de årliga verksamhetsrapporterna och de årliga förklaringarna har blivit ett effektivt förvaltningsinstrument och en tillförlitlig indikator på de resultat som den har uppnått samt för kommissionens strategi för att angripa konstaterade risker. Rätten kan således använda nämnda dokument som utgångspunkt för sin revisionsförklaring. Kommissionen vill emellertid fortsätta med att komplettera uppgifterna i dessa dokument på ett sådant sätt att rätten i ännu högre grad kan dra nytta av dem i sin revisionsförklaring.

Kommissionen vill gärna underrättas om vilka närmare uppgifter som rätten efterlyser för att förbättra sina bedömningar av förklaringarnas relevans för de tre budgetområdena jordbruk, strukturåtgärder och yttre åtgärder för 2004.

| 1.50 | I sina årsrapporter har revisionsrätten medgivit, särskilt sedan vitboken om reformen av kommissionen lades fram i april 2000 (42), att förbättringen av systemen för övervakning och kontroll har gått framåt när det gäller utformning, genomförande och funktion, särskilt på kommissionsnivå (se punkterna 1.71–1.83). Denna utveckling har skett parallellt med en förändring av förvaltningskulturen när det gäller genomförandet av EU-budgeten. I början låg tonvikten på budgetgenomförande men kontroll- och granskningsaspekterna har blivit allt viktigare. Det har också ägnats större uppmärksamhet åt styrningsfrågor (se punkterna 1.55–1.70). Revisionsrättens granskning visar emellertid att det krävs ytterligare ansträngningar, av olika omfattning, för att garantera att systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, särskilt på medlemsstatsnivå (se punkterna 3.54–3.55, 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.42–6.45, 7.39–7.40, 8.37 och 9.26–9.28). |
| --- | --- |

1.50

I sina årsrapporter har revisionsrätten medgivit, särskilt sedan vitboken om reformen av kommissionen lades fram i april 2000 (42), att förbättringen av systemen för övervakning och kontroll har gått framåt när det gäller utformning, genomförande och funktion, särskilt på kommissionsnivå (se punkterna 1.71–1.83). Denna utveckling har skett parallellt med en förändring av förvaltningskulturen när det gäller genomförandet av EU-budgeten. I början låg tonvikten på budgetgenomförande men kontroll- och granskningsaspekterna har blivit allt viktigare. Det har också ägnats större uppmärksamhet åt styrningsfrågor (se punkterna 1.55–1.70). Revisionsrättens granskning visar emellertid att det krävs ytterligare ansträngningar, av olika omfattning, för att garantera att systemen för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, särskilt på medlemsstatsnivå (se punkterna 3.54–3.55, 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.42–6.45, 7.39–7.40, 8.37 och 9.26–9.28).

42

| 1.50 | Kommissionen noterar rättens positiva bedömning om de framsteg som gjorts sedan reformen av kontrollsystemen och förvaltningskulturen inleddes.
  Kommissionen medger att förbättringar av den interna kontrollen fortfarande är möjliga. Som framgår av kommissionens svar på revisionsrättens anmärkningar i de berörda kapitlen i rapporten görs sådana ansträngningar för att säkra att medlemsstaternas viktigaste kontroller utförs ordentligt.
  Det är dessutom ett sätt att understryka att kommissionen nu är i full färd med att etablera ett integrerat internt kontrollsystem, som ligger i linje med de principer som revisionsrätten anfört i sitt meddelande nr 2/2004 om en enda revisionsmodell. |
| --- | --- |

1.50

Kommissionen noterar rättens positiva bedömning om de framsteg som gjorts sedan reformen av kontrollsystemen och förvaltningskulturen inleddes.

Kommissionen medger att förbättringar av den interna kontrollen fortfarande är möjliga. Som framgår av kommissionens svar på revisionsrättens anmärkningar i de berörda kapitlen i rapporten görs sådana ansträngningar för att säkra att medlemsstaternas viktigaste kontroller utförs ordentligt.

Det är dessutom ett sätt att understryka att kommissionen nu är i full färd med att etablera ett integrerat internt kontrollsystem, som ligger i linje med de principer som revisionsrätten anfört i sitt meddelande nr 2/2004 om en enda revisionsmodell.

Behov av att ta fram indikatorer för bedömning av utveckling

| 1.51 | Det är nödvändigt med noggrann övervakning för att bedöma om förstärkta system för övervakning och kontroll garanterar en tillfredsställande riskhantering. Detta är särskilt viktigt när man beaktar all relevant utveckling i granskningsmiljön (det vill säga utvidgningen, reformer av politiken och ändringar i de administrativa strukturerna). |
| --- | --- |

1.51

Det är nödvändigt med noggrann övervakning för att bedöma om förstärkta system för övervakning och kontroll garanterar en tillfredsställande riskhantering. Detta är särskilt viktigt när man beaktar all relevant utveckling i granskningsmiljön (det vill säga utvidgningen, reformer av politiken och ändringar i de administrativa strukturerna).

| 1.52 | Ledningen ansvarar för att ta fram nödvändiga indikatorer (43). Kommissionen bör därför se till att systemen för övervakning och kontroll konsekvent och i rätt tid lämnar korrekt och adekvat information om att nyckelkontroller införts och fungerar ändamålsenligt samt om frekvens, typ och effekt av fel i underliggande transaktioner som inte förhindrats, upptäckts och rättats. Revisionsrätten skulle då kunna utvärdera och kommentera huruvida de uppgifter som lämnats av kommissionen och medlemsstaterna är korrekta och bedöma den utveckling som skett (44). |
| --- | --- |

1.52

Ledningen ansvarar för att ta fram nödvändiga indikatorer (43). Kommissionen bör därför se till att systemen för övervakning och kontroll konsekvent och i rätt tid lämnar korrekt och adekvat information om att nyckelkontroller införts och fungerar ändamålsenligt samt om frekvens, typ och effekt av fel i underliggande transaktioner som inte förhindrats, upptäckts och rättats. Revisionsrätten skulle då kunna utvärdera och kommentera huruvida de uppgifter som lämnats av kommissionen och medlemsstaterna är korrekta och bedöma den utveckling som skett (44).

43

44

| 1.52 | Utarbetandet av statistiska indikatorer kommer inte nödvändigtvis att vara anpassat till de skiftande förvaltnings- och kontrollmiljöerna inom kommissionen. Med avseende på förverkligandet av en plan för en integrerad kontrollstruktur (KOM(2005) 252/4av den 15 juni 2005), har det utarbetats en rapport om utvärdering av skillnaderna mellan den interna kontrollstrukturen inom kommissionens tjänstegrenar och de kontrollprinciper som slås fast i revisionsrättens meddelande nr 2/2004 om en struktur för intern kontroll inom gemenskapen. Där fastslås att samlade felprocenter för politikområdena inte alltid är meningsfulla, eftersom programmen ofta är olika och fleråriga. Det vore bättre att varje generaldirektorat utarbetar en egen kontrollstrategi (särskilt för efterföljande kontroll) samt sina egna målindikatorer och deras önskade utveckling med tiden. Kommissionen medger att detta förfarande, som inleddes redan 2003, kunde vara mer formaliserat inom tjänstegrenarna.
  Den interna kontrollens effektivitet är i stor utsträckning beroende av kvalitetsutvärderingar med hjälp av verktyg som inte bara behöver vara indikatorer. |
| --- | --- |

1.52

Utarbetandet av statistiska indikatorer kommer inte nödvändigtvis att vara anpassat till de skiftande förvaltnings- och kontrollmiljöerna inom kommissionen. Med avseende på förverkligandet av en plan för en integrerad kontrollstruktur (KOM(2005) 252/4av den 15 juni 2005), har det utarbetats en rapport om utvärdering av skillnaderna mellan den interna kontrollstrukturen inom kommissionens tjänstegrenar och de kontrollprinciper som slås fast i revisionsrättens meddelande nr 2/2004 om en struktur för intern kontroll inom gemenskapen. Där fastslås att samlade felprocenter för politikområdena inte alltid är meningsfulla, eftersom programmen ofta är olika och fleråriga. Det vore bättre att varje generaldirektorat utarbetar en egen kontrollstrategi (särskilt för efterföljande kontroll) samt sina egna målindikatorer och deras önskade utveckling med tiden. Kommissionen medger att detta förfarande, som inleddes redan 2003, kunde vara mer formaliserat inom tjänstegrenarna.

Den interna kontrollens effektivitet är i stor utsträckning beroende av kvalitetsutvärderingar med hjälp av verktyg som inte bara behöver vara indikatorer.

| 1.53 | Revisionsrättens granskningar visar att kommissionens utformning och användning av indikatorer ännu inte räcker till (45) för att kontinuerligt övervaka kvaliteten på systemen för intern kontroll och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 1.61) (46) |
| --- | --- |

1.53

Revisionsrättens granskningar visar att kommissionens utformning och användning av indikatorer ännu inte räcker till (45) för att kontinuerligt övervaka kvaliteten på systemen för intern kontroll och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 1.61) (46)

45

46

| 1.53 | Kommissionen har redan övervakningsindikatorer liknande dem som används av revisionsrätten (se not 44): uppföljning av genomförandet av minimistandarder för internkontroll i uppföljningsrapporten om den interna kontrollen, för uppföljningen av reformåtgärder och generaldirektörernas reservationer i lägesrapporterna om reformen och sammanfattningen i de årliga verksamhetsrapporterna samt för uppföljning av revisionsrättens anmärkningar, särskilt inom ramen för uppföljningen av förklaringen om ansvarsfrihet. Kommissionen medger att det vore möjligt att utveckla ytterligare indikatorer, vilket den också kommer att föreslå bl.a. i samband med sin strategi för riskförvaltning.
  I sammanfattningen har kommissionen också förbundit sig att analysera de befintliga indikatorer, bl.a. genom inbördes granskning efter ”familjer” i syfte att undersöka med vilka medel man kan göra dessa förvaltningsverktyg mer operationella. |
| --- | --- |

1.53

Kommissionen har redan övervakningsindikatorer liknande dem som används av revisionsrätten (se not 44): uppföljning av genomförandet av minimistandarder för internkontroll i uppföljningsrapporten om den interna kontrollen, för uppföljningen av reformåtgärder och generaldirektörernas reservationer i lägesrapporterna om reformen och sammanfattningen i de årliga verksamhetsrapporterna samt för uppföljning av revisionsrättens anmärkningar, särskilt inom ramen för uppföljningen av förklaringen om ansvarsfrihet. Kommissionen medger att det vore möjligt att utveckla ytterligare indikatorer, vilket den också kommer att föreslå bl.a. i samband med sin strategi för riskförvaltning.

I sammanfattningen har kommissionen också förbundit sig att analysera de befintliga indikatorer, bl.a. genom inbördes granskning efter ”familjer” i syfte att undersöka med vilka medel man kan göra dessa förvaltningsverktyg mer operationella.

Kommissionens system för intern kontroll

Granskningens omfattning

| 1.54 | Revisionsrätten har gjort en bedömning av kommissionens system för intern kontroll på de olika förvaltningsområdena (se artikel 53 i budgetförordningen) i fråga om vilka garantier de ger beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten analyserade dels i vilken utsträckning uppgifter från ledningen i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar samt i kommissionens sammanfattning av dem bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat och kan beaktas, när så behövs, för revisionsförklaringen. Dels undersökte revisionsrätten vilka framsteg som har gjorts när det gäller införandet av centrala delar i kommissionens interna kontroll (normerna för intern kontroll och åtgärdsplanerna som åtföljde 2003 års årliga verksamhetsrapporter och sammanfattningen av dem) och bedömde ändamålsenligheten i de introducerade förfarandena och framtagna verktygen. |
| --- | --- |

1.54

Revisionsrätten har gjort en bedömning av kommissionens system för intern kontroll på de olika förvaltningsområdena (se artikel 53 i budgetförordningen) i fråga om vilka garantier de ger beträffande de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten analyserade dels i vilken utsträckning uppgifter från ledningen i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar samt i kommissionens sammanfattning av dem bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat och kan beaktas, när så behövs, för revisionsförklaringen. Dels undersökte revisionsrätten vilka framsteg som har gjorts när det gäller införandet av centrala delar i kommissionens interna kontroll (normerna för intern kontroll och åtgärdsplanerna som åtföljde 2003 års årliga verksamhetsrapporter och sammanfattningen av dem) och bedömde ändamålsenligheten i de introducerade förfarandena och framtagna verktygen.

Kommissionen: uppgifter från ledningen

Sammanfattningen 2004

| 1.55 | I sin sammanfattning 2 004 av de årliga verksamhetsrapporterna (47) fortsatte kommissionen sina ansträngningar att förbättra insynen när det gäller skyldigheten att redovisa sin förvaltning och beslutade om lämpliga åtgärder för hantering av övergripande frågor (48). |
| --- | --- |

1.55

I sin sammanfattning 2 004 av de årliga verksamhetsrapporterna (47) fortsatte kommissionen sina ansträngningar att förbättra insynen när det gäller skyldigheten att redovisa sin förvaltning och beslutade om lämpliga åtgärder för hantering av övergripande frågor (48).

47

48

| 1.56 | Den bedömning av kommissionens system för intern kontroll som läggs fram i sammanfattningen överensstämmer i stort sett med revisionsrättens analys. I några fall visar dock revisionsrättens granskningsresultat att det krävs ytterligare åtgärder för att nå upp till den generellt tillfredsställande situation som presenteras i sammanfattningen 2004 (moderniseringen av redovisningssystemet, se punkterna 1.21–1.45; indikatorer för bedömning av utveckling, se punkterna 1.51–1.53; årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar, se punkterna 1.59–1.70 samt handlingsplaner, se punkterna 1.72–1.74). |
| --- | --- |

1.56

Den bedömning av kommissionens system för intern kontroll som läggs fram i sammanfattningen överensstämmer i stort sett med revisionsrättens analys. I några fall visar dock revisionsrättens granskningsresultat att det krävs ytterligare åtgärder för att nå upp till den generellt tillfredsställande situation som presenteras i sammanfattningen 2004 (moderniseringen av redovisningssystemet, se punkterna 1.21–1.45; indikatorer för bedömning av utveckling, se punkterna 1.51–1.53; årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar, se punkterna 1.59–1.70 samt handlingsplaner, se punkterna 1.72–1.74).

| 1.56 | I sin sammanfattning för 2004 noterar kommissionen att alla delegerade utanordnare har kunnat garantera den säkerhet som krävs.
  I ett förfarande med fortlöpande förbättringar har kommissionen fastslagit en rad målsättningar för övergripande frågor, som är av avgörande betydelse för förvaltningskvaliteten. Genom en integrerad kontrollstruktur, godkännande av räkenskapernas fullständighet, sammanhang och pålitlighet, bestyrkande av förfarandet genom framläggande av årliga verksamhetsrapporter och en gemensam metod för riskförvaltning har kommissionen för avsikt genomföra sådana förbättringar som reformen möjliggör. |
| --- | --- |

1.56

I sin sammanfattning för 2004 noterar kommissionen att alla delegerade utanordnare har kunnat garantera den säkerhet som krävs.

I ett förfarande med fortlöpande förbättringar har kommissionen fastslagit en rad målsättningar för övergripande frågor, som är av avgörande betydelse för förvaltningskvaliteten. Genom en integrerad kontrollstruktur, godkännande av räkenskapernas fullständighet, sammanhang och pålitlighet, bestyrkande av förfarandet genom framläggande av årliga verksamhetsrapporter och en gemensam metod för riskförvaltning har kommissionen för avsikt genomföra sådana förbättringar som reformen möjliggör.

| 1.57 | När Europaparlamentet i sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 uppmanade kommissionen att omvandla sammanfattningen till en konsoliderad revisionsförklaring om den ekonomiska förvaltningen och kontrollerna som helhet, förklarade kommissionen att sammanfattningsrapporten är en akt genom vilket det politiska ansvaret utövas genom analys av de årliga verksamhetsrapporterna. Som en följd av policyn att decentralisera förvaltningsansvaret lämnar kommissionen inte någon ytterligare förklaring eftersom den anser att detta görs i generaldirektörernas förklaringar. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen som institution bör ta sitt ”ansvar för genomförandet av budgeten i enlighet med vad som anges i fördraget (artikel 274) (...) och (...) [lägga] fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna” (se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, punkterna 1.58–1.60). |
| --- | --- |

1.57

När Europaparlamentet i sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 uppmanade kommissionen att omvandla sammanfattningen till en konsoliderad revisionsförklaring om den ekonomiska förvaltningen och kontrollerna som helhet, förklarade kommissionen att sammanfattningsrapporten är en akt genom vilket det politiska ansvaret utövas genom analys av de årliga verksamhetsrapporterna. Som en följd av policyn att decentralisera förvaltningsansvaret lämnar kommissionen inte någon ytterligare förklaring eftersom den anser att detta görs i generaldirektörernas förklaringar. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen som institution bör ta sitt ”ansvar för genomförandet av budgeten i enlighet med vad som anges i fördraget (artikel 274) (...) och (...) [lägga] fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna” (se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, punkterna 1.58–1.60).

| 1.57 | Liksom föregående år har kommissionen genom att anta en sammanfattning av verksamhetsrapporterna för 2004 utvärderat förvaltningen inom dess tjänstegrenar och tagit itu med de övergripande frågor som tjänsterna ställer i de årliga verksamhetsrapporterna.
  Att kräva en konsoliderad revisionsförklaring på kommissionsnivå skulle stå i strid med den reform av den ekonomiska förvaltningen som inleddes år 2000 och som syftar till att göra de delegerade utanordnarna ansvariga. I och med sammanfattningsrapporten fullgör kommissionen icke desto mindre sina politiska skyldigheter genom att analysera de årliga verksamhetsrapporterna och uttala sig om de stora övergripande frågorna, bl.a. de problem som skall lösas på kommissionsnivå. |
| --- | --- |

1.57

Liksom föregående år har kommissionen genom att anta en sammanfattning av verksamhetsrapporterna för 2004 utvärderat förvaltningen inom dess tjänstegrenar och tagit itu med de övergripande frågor som tjänsterna ställer i de årliga verksamhetsrapporterna.

Att kräva en konsoliderad revisionsförklaring på kommissionsnivå skulle stå i strid med den reform av den ekonomiska förvaltningen som inleddes år 2000 och som syftar till att göra de delegerade utanordnarna ansvariga. I och med sammanfattningsrapporten fullgör kommissionen icke desto mindre sina politiska skyldigheter genom att analysera de årliga verksamhetsrapporterna och uttala sig om de stora övergripande frågorna, bl.a. de problem som skall lösas på kommissionsnivå.

| 1.58 | Genom sammanfattningsrapporten upprättas en referensram inom vilken kommissionen bland annat arbetar för att, på medellång sikt, erhålla en revisionsförklaring från revisionsrätten med endast marginella reservationer. Revisionsrätten noterar att kommissionens strategi innebär en kvalitativ förändring eftersom man söker uppnå ytterligare förbättringar inte genom att lansera en ny reform utan genom att till fullo utnyttja möjligheterna för vad som kan åstadkommas med existerande system, med betoning på följande områden:






  a) | Främja ansvarsskyldighet genom försäkringar från generaldirektörerna och genom periodiserade räkenskaper som undertecknas av räkenskapsföraren. |
| --- | --- | --- |

1.58

Genom sammanfattningsrapporten upprättas en referensram inom vilken kommissionen bland annat arbetar för att, på medellång sikt, erhålla en revisionsförklaring från revisionsrätten med endast marginella reservationer. Revisionsrätten noterar att kommissionens strategi innebär en kvalitativ förändring eftersom man söker uppnå ytterligare förbättringar inte genom att lansera en ny reform utan genom att till fullo utnyttja möjligheterna för vad som kan åstadkommas med existerande system, med betoning på följande områden:

a)

Främja ansvarsskyldighet genom försäkringar från generaldirektörerna och genom periodiserade räkenskaper som undertecknas av räkenskapsföraren.

| b) | Förbättra en ändamålsenlig prestationsförvaltning genom ändamålsenliga system för övervakning och kontroll samt en stabil daglig förvaltning med inbyggd riskhantering. |
| --- | --- |

b)

Förbättra en ändamålsenlig prestationsförvaltning genom ändamålsenliga system för övervakning och kontroll samt en stabil daglig förvaltning med inbyggd riskhantering.

| c) | Förstärka ansvar och övervakningskapacitet genom en integrerad ram för intern kontroll (se punkterna 1.84–1.86). |
| --- | --- |

c)

Förstärka ansvar och övervakningskapacitet genom en integrerad ram för intern kontroll (se punkterna 1.84–1.86).

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för budgetåret 2004

Förbättrade riktlinjer

| 1.59 | På grundval av erfarenheterna från tidigare år upprättade de centrala avdelningarna vid kommissionen (generalsekretariatet, Generaldirektoratet för budget samt Generaldirektoratet för personal och administration) allmänna riktlinjer för de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna som dels användes i form av en skrivelse om budgetåret 2004 (49), dels kan användas som en referens för kommande budgetår. |
| --- | --- |

1.59

På grundval av erfarenheterna från tidigare år upprättade de centrala avdelningarna vid kommissionen (generalsekretariatet, Generaldirektoratet för budget samt Generaldirektoratet för personal och administration) allmänna riktlinjer för de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna som dels användes i form av en skrivelse om budgetåret 2004 (49), dels kan användas som en referens för kommande budgetår.

49

| 1.60 | Revisionsrätten noterade att kvaliteten på riktlinjerna har förbättrats i jämförelse med 2003, särskilt i fråga om följande aspekter som är knutna till laglighet och korrekthet:






  a) | Övervakningen av åtgärder har tagits med inom ramen för riskhantering och bedömning av intern kontroll. |
| --- | --- | --- |

1.60

Revisionsrätten noterade att kvaliteten på riktlinjerna har förbättrats i jämförelse med 2003, särskilt i fråga om följande aspekter som är knutna till laglighet och korrekthet:

a)

Övervakningen av åtgärder har tagits med inom ramen för riskhantering och bedömning av intern kontroll.

| b) | För politikområden med gemensam förvaltning förklaras kopplingarna mellan de system kommissionen ansvarar för och de system medlemsstaterna ansvarar för. |
| --- | --- |

b)

För politikområden med gemensam förvaltning förklaras kopplingarna mellan de system kommissionen ansvarar för och de system medlemsstaterna ansvarar för.

| c) | För brister som är föremål för en reservation fastställs det huruvida de kan anses bero på kommissionen och/eller tredje man; gäller alla förvaltningsmodeller utom central förvaltning. |
| --- | --- |

c)

För brister som är föremål för en reservation fastställs det huruvida de kan anses bero på kommissionen och/eller tredje man; gäller alla förvaltningsmodeller utom central förvaltning.

| d) | Slutsatser dras om reservationernas sammantagna effekt på förklaringarna. |
| --- | --- |

d)

Slutsatser dras om reservationernas sammantagna effekt på förklaringarna.

| 1.60 | Kommissionen anser att reglerna i rundskrivelsen om del 3 i årsrapporterna (”förvaltning och interna kontrollsystem”) också medför en betydande förbättring i och med att tjänstegrenarnas analyser åter fokuseras på riskerna i deras förvaltningsmiljö och på det interna kontrollsystemets effektivitet i stället för att koncentreras på en utvärdering av systemets överensstämmelse med minimikraven på den interna kontrollen. Att göra reservationer till generaldirektörernas revisionsförklaring är således den logiska konsekvensen av utvärderingen av det interna kontrollsystemets styrka och brister, eftersom reservationen etablerar sammanhanget mellan årsrapporten, revisionsförklaringen och reservationerna, vilket revisionsrätten efterlyste i sin årsrapport för 2003. |
| --- | --- |

1.60

Kommissionen anser att reglerna i rundskrivelsen om del 3 i årsrapporterna (”förvaltning och interna kontrollsystem”) också medför en betydande förbättring i och med att tjänstegrenarnas analyser åter fokuseras på riskerna i deras förvaltningsmiljö och på det interna kontrollsystemets effektivitet i stället för att koncentreras på en utvärdering av systemets överensstämmelse med minimikraven på den interna kontrollen. Att göra reservationer till generaldirektörernas revisionsförklaring är således den logiska konsekvensen av utvärderingen av det interna kontrollsystemets styrka och brister, eftersom reservationen etablerar sammanhanget mellan årsrapporten, revisionsförklaringen och reservationerna, vilket revisionsrätten efterlyste i sin årsrapport för 2003.

| 1.61 | Trots de framsteg som noterats finns det fortfarande utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller att ta fram indikatorer som är direkt knutna till laglighet och korrekthet (se punkterna 1.51–1.53). |
| --- | --- |

1.61

Trots de framsteg som noterats finns det fortfarande utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller att ta fram indikatorer som är direkt knutna till laglighet och korrekthet (se punkterna 1.51–1.53).

| 1.61 | Även om de årliga verksamhetsrapporterna inte uteslutande syftar till att övervaka tillämpningen av kontrollsystemen eller fastslå i vilken omfattning de säkerställer att transaktionerna är lagliga och formellt riktiga, är kommissionen inställd på att fortsätta med att stärka kontrollen genom övervakning och riskförvaltning med hjälp av de årliga verksamhetsrapporterna.
  Se svaren under punkterna 1.52 och 1.53. |
| --- | --- |

1.61

Även om de årliga verksamhetsrapporterna inte uteslutande syftar till att övervaka tillämpningen av kontrollsystemen eller fastslå i vilken omfattning de säkerställer att transaktionerna är lagliga och formellt riktiga, är kommissionen inställd på att fortsätta med att stärka kontrollen genom övervakning och riskförvaltning med hjälp av de årliga verksamhetsrapporterna.

Se svaren under punkterna 1.52 och 1.53.

| 1.62 | När det gäller väsentlighet beträffande brister i systemen och bristernas inverkan på generaldirektörernas försäkran om rimlig säkerhet hänvisar skrivelsen från 2004 till de grundläggande principer som antogs redan i januari 2003 (50). Svårigheten att tillämpa de föreslagna kriterierna behandlades vid den ömsesidiga granskningen som var inriktad på en analys av generaldirektörernas potentiella reservationer och främst handlade om följande frågor:






  a) | Reservationernas omfattning, väsentlighet och överensstämmelse (51) |
| --- | --- | --- |

1.62

När det gäller väsentlighet beträffande brister i systemen och bristernas inverkan på generaldirektörernas försäkran om rimlig säkerhet hänvisar skrivelsen från 2004 till de grundläggande principer som antogs redan i januari 2003 (50). Svårigheten att tillämpa de föreslagna kriterierna behandlades vid den ömsesidiga granskningen som var inriktad på en analys av generaldirektörernas potentiella reservationer och främst handlade om följande frågor:

50

a)

Reservationernas omfattning, väsentlighet och överensstämmelse (51)

51

| b) | Reservationernas effekt på försäkran om rimlig säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Reservationernas effekt på försäkran om rimlig säkerhet.

| c) | Överföringar av reservationer och planerade åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Överföringar av reservationer och planerade åtgärder.

| 1.63 | Revisionsrätten noterar att det har gjorts vissa framsteg, särskilt när det gäller reservationernas tydlighet och deras koppling till väsentliga brister. Det har dock ännu inte upprättats gemensamma tröskelvärden för väsentlighet per budgetområde som tar hänsyn till vilken typ av operation det gäller och till den godtagbara risken för det aktuella området (52). Vidare måste man förtydliga de riktlinjer som upprättats för att definiera en väsentlig brist i systemet och dess potentiella ekonomiska konsekvenser för att garantera att generaldirektörerna tolkar riktlinjerna på ett enhetligt och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

1.63

Revisionsrätten noterar att det har gjorts vissa framsteg, särskilt när det gäller reservationernas tydlighet och deras koppling till väsentliga brister. Det har dock ännu inte upprättats gemensamma tröskelvärden för väsentlighet per budgetområde som tar hänsyn till vilken typ av operation det gäller och till den godtagbara risken för det aktuella området (52). Vidare måste man förtydliga de riktlinjer som upprättats för att definiera en väsentlig brist i systemet och dess potentiella ekonomiska konsekvenser för att garantera att generaldirektörerna tolkar riktlinjerna på ett enhetligt och konsekvent sätt.

52

| 1.62–1.63 | Efter förfarandet med inbördes granskning om de reservationer som kan förväntas göras, började kommissionen överväga möjligheterna att tillämpa en viss modulering vid fastställandet av väsentlighetsgränser för de olika förvaltningsområdena. Som anförts i rapporten om utvärderingen av skillnaderna mellan det kontrollsystem som användes inom kommissionens tjänstegrenar och de kontrollprinciper som revisionsrätten redogör för i sitt meddelande nr 2/2004, är det normalt att den konstaterade felkvoten fluktuerar både efter programmens karakteristik och över tiden. Detta arbete är föremål för en av de åtgärder som fastslås i sammanfattningen (åtgärd 8).
  Vad gäller de årliga verksamhetsrapporterna för 2005, kommer kommissionen att undersöka möjligheten att utarbeta en gemensam metod som gör det möjligt att fastslå väsentlighetströskeln för bristerna (se sammanfattningen för årsredovisningen 2004), också systematiska brister, för att på ett mer sammanhängande sätt kunna bedöma deras inverkan på den rimliga försäkran när det gäller områdena med delad förvaltning, forskning och inre politik. |
| --- | --- |

1.62–1.63

Efter förfarandet med inbördes granskning om de reservationer som kan förväntas göras, började kommissionen överväga möjligheterna att tillämpa en viss modulering vid fastställandet av väsentlighetsgränser för de olika förvaltningsområdena. Som anförts i rapporten om utvärderingen av skillnaderna mellan det kontrollsystem som användes inom kommissionens tjänstegrenar och de kontrollprinciper som revisionsrätten redogör för i sitt meddelande nr 2/2004, är det normalt att den konstaterade felkvoten fluktuerar både efter programmens karakteristik och över tiden. Detta arbete är föremål för en av de åtgärder som fastslås i sammanfattningen (åtgärd 8).

Vad gäller de årliga verksamhetsrapporterna för 2005, kommer kommissionen att undersöka möjligheten att utarbeta en gemensam metod som gör det möjligt att fastslå väsentlighetströskeln för bristerna (se sammanfattningen för årsredovisningen 2004), också systematiska brister, för att på ett mer sammanhängande sätt kunna bedöma deras inverkan på den rimliga försäkran när det gäller områdena med delad förvaltning, forskning och inre politik.

Generaldirektörernas förklaringar

| 1.64 | I den förklaring som bifogas den årliga verksamhetsrapporten anger generaldirektörerna att de interna kontroller som införts vid deras enheter ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Om det förekommer väsentliga brister i den interna kontrollen eller oriktigheter lämnar de en reservation. I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna och i stadgan för de delegerade utanordnarna påpekas att reservationerna inte får urholka förklaringen och att det kan inträffa att generaldirektören i extrema fall (53) inte kan avge den försäkran som krävs. För att åtgärda brister bör det upprättas handlingsplaner som har begränsade tidsfrister för genomförandet. |
| --- | --- |

1.64

I den förklaring som bifogas den årliga verksamhetsrapporten anger generaldirektörerna att de interna kontroller som införts vid deras enheter ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Om det förekommer väsentliga brister i den interna kontrollen eller oriktigheter lämnar de en reservation. I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna och i stadgan för de delegerade utanordnarna påpekas att reservationerna inte får urholka förklaringen och att det kan inträffa att generaldirektören i extrema fall (53) inte kan avge den försäkran som krävs. För att åtgärda brister bör det upprättas handlingsplaner som har begränsade tidsfrister för genomförandet.

53

| 1.65 | Revisionsrättens undersökning av generaldirektörernas förklaringar bekräftar att väsentlighetskriterierna har tillämpats på olika sätt och varit svåra att använda när kommissionens avdelningar har formulerat reservationer. Detta gäller särskilt brister i systemen (se punkt 1.63). Exempelvis klargjorde inte några generaldirektorat de utvalda kriterierna på ett lämpligt sätt och/eller kvantifierade inte de ekonomiska konsekvenserna på ett tillfredsställande sätt (54) |
| --- | --- |

1.65

Revisionsrättens undersökning av generaldirektörernas förklaringar bekräftar att väsentlighetskriterierna har tillämpats på olika sätt och varit svåra att använda när kommissionens avdelningar har formulerat reservationer. Detta gäller särskilt brister i systemen (se punkt 1.63). Exempelvis klargjorde inte några generaldirektorat de utvalda kriterierna på ett lämpligt sätt och/eller kvantifierade inte de ekonomiska konsekvenserna på ett tillfredsställande sätt (54)

54

| 1.65 | Kommissionen noterar att revisionsrätten själv, under punkt 1.63, medger de framsteg som gjorts med avseende på reservationer med avseende på generaldirektörernas revisionsförklaring, vilket är ett komplicerat och ganska nytt område for kommissionen.
  Som framgår av målsättning 6 i sammanfattningen av verksamhetsrapporterna för 2004, fortsätter arbetet med att utveckla en gemensam metod för att fastställa väsentligheten i bristerna, bl.a. systematiska brister, som inverkar på generaldirektörernas revisionsförklaringar, uppdelade efter ”familjer” av generaldirektorat.
  En viss heterogenitet i värderingen av väsentligheten är emellertid oundviklig med tanke på varje verksamhetsområdes särdrag och sammanhang, samt med tanke på spridningen av ansvaret och rapporteringen som en del i kommissionens reform.
  Det är meningen att revisionsförklaringarna skall läsas i direkt anslutning till de årliga verksamhetsrapporterna, till vilka de fogats som bilagor. Rapporterna innehåller kompletterande förklaringar. |
| --- | --- |

1.65

Kommissionen noterar att revisionsrätten själv, under punkt 1.63, medger de framsteg som gjorts med avseende på reservationer med avseende på generaldirektörernas revisionsförklaring, vilket är ett komplicerat och ganska nytt område for kommissionen.

Som framgår av målsättning 6 i sammanfattningen av verksamhetsrapporterna för 2004, fortsätter arbetet med att utveckla en gemensam metod för att fastställa väsentligheten i bristerna, bl.a. systematiska brister, som inverkar på generaldirektörernas revisionsförklaringar, uppdelade efter ”familjer” av generaldirektorat.

En viss heterogenitet i värderingen av väsentligheten är emellertid oundviklig med tanke på varje verksamhetsområdes särdrag och sammanhang, samt med tanke på spridningen av ansvaret och rapporteringen som en del i kommissionens reform.

Det är meningen att revisionsförklaringarna skall läsas i direkt anslutning till de årliga verksamhetsrapporterna, till vilka de fogats som bilagor. Rapporterna innehåller kompletterande förklaringar.

| 1.66 | Samtliga generaldirektörer bekräftade att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de tilldelade resurserna hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. 18 av de 40 förklaringarna innehåller reservationer. |
| --- | --- |

1.66

Samtliga generaldirektörer bekräftade att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de tilldelade resurserna hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. 18 av de 40 förklaringarna innehåller reservationer.

| 1.66 | Bedömningen av reservationernas inverkan på den revisionsförsäkring blir säkrare efter hand som praxis inarbetas. Generaldirektörerna och byråcheferna redogör vanligen utförligt för effekterna av de reservationer som de har gjort om rimlig försäkran med avseende på medlens användning och transaktionernes laglighet och formella riktighet. Samtliga direktörer hade kommit fram till att de kunde lämna en förklaring. |
| --- | --- |

1.66

Bedömningen av reservationernas inverkan på den revisionsförsäkring blir säkrare efter hand som praxis inarbetas. Generaldirektörerna och byråcheferna redogör vanligen utförligt för effekterna av de reservationer som de har gjort om rimlig försäkran med avseende på medlens användning och transaktionernes laglighet och formella riktighet. Samtliga direktörer hade kommit fram till att de kunde lämna en förklaring.

| 1.67 | De viktigaste reservationerna redovisas i
  tabell 1.2
  . Av de 32 reservationer som lämnades 2004 gäller de flesta (26) brister som påtalades redan 2003. Detta bekräftar att merparten av de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (se punkt 1.67 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003). Minskningen av antalet reservationer från 49 stycken 2003 till 32 stycken (55) 2004 beror främst på att generaldirektörerna förbättrade presentationen av deklarationerna genom att koncentrera sig på brister som innebär väsentliga risker för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

1.67

De viktigaste reservationerna redovisas i
  tabell 1.2
  . Av de 32 reservationer som lämnades 2004 gäller de flesta (26) brister som påtalades redan 2003. Detta bekräftar att merparten av de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (se punkt 1.67 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003). Minskningen av antalet reservationer från 49 stycken 2003 till 32 stycken (55) 2004 beror främst på att generaldirektörerna förbättrade presentationen av deklarationerna genom att koncentrera sig på brister som innebär väsentliga risker för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

tabell 1.2

55

| 1.67 | Genom sitt arbete med att höja kvaliteten på innehållet i revisionsförklaringarna och uppföljningen av efterlevnaden av de normer som förklaringen grundar sig på eftersträvar kommissionen att göra de årliga förklaringarna till ett effektivt förvaltningsredskap och en tillförlitlig indikator på vilka resultat som uppnåtts och för sin strategi för att hantera konstaterade risker för att revisionsrätten skall kunna använda dem i sin revisionsförklaring.
  Vad gäller reservationernas effekt och omfattning (se tabell 1.2 och punkt 1.49) noterar kommissionen revisionsrättens anmärkningar och den kommer att fortsätta med sitt arbeta för att komplettera uppgifterna på ett sådant sätt att rätten i högre grad kan använda dem till stöd för sina revisionsförklaringar. |
| --- | --- |

1.67

Genom sitt arbete med att höja kvaliteten på innehållet i revisionsförklaringarna och uppföljningen av efterlevnaden av de normer som förklaringen grundar sig på eftersträvar kommissionen att göra de årliga förklaringarna till ett effektivt förvaltningsredskap och en tillförlitlig indikator på vilka resultat som uppnåtts och för sin strategi för att hantera konstaterade risker för att revisionsrätten skall kunna använda dem i sin revisionsförklaring.

Vad gäller reservationernas effekt och omfattning (se tabell 1.2 och punkt 1.49) noterar kommissionen revisionsrättens anmärkningar och den kommer att fortsätta med sitt arbeta för att komplettera uppgifterna på ett sådant sätt att rätten i högre grad kan använda dem till stöd för sina revisionsförklaringar.

| 1.68 | Tack vare förbättringen (se punkterna 1.60 och 1.63) var den sammantagna effekten av reservationerna på den försäkran som lämnas i deklarationerna i allmänhet tydligare definierad än för budgetåret 2003. Omfattningen av de reservationer som lämnas av några generaldirektorat är inte alltid förenlig med eller tillräckligt motiverad i förhållande till den försäkran som ges (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.27–4.32, 4.62 och 5.42). |
| --- | --- |

1.68

Tack vare förbättringen (se punkterna 1.60 och 1.63) var den sammantagna effekten av reservationerna på den försäkran som lämnas i deklarationerna i allmänhet tydligare definierad än för budgetåret 2003. Omfattningen av de reservationer som lämnas av några generaldirektorat är inte alltid förenlig med eller tillräckligt motiverad i förhållande till den försäkran som ges (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.27–4.32, 4.62 och 5.42).

tabell 1.2

| 1.68 | Kommissionen noterar det faktum att alla delegerade utanordnare kunde lämna en förklaring om revisionsförsäkran. |
| --- | --- |

1.68

Kommissionen noterar det faktum att alla delegerade utanordnare kunde lämna en förklaring om revisionsförsäkran.

| 1.69 | Revisionsrättens granskning visar att systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden fortfarande inte har uppnått en tillfredsställande nivå, och att det krävs ytterligare ansträngningar för att förstärka dem. Därför borde några av de brister som revisionsrätten har lyft fram vid sina granskningar ha omnämnts i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.58, 5.46, 6.39 och 7.37). |
| --- | --- |

1.69

Revisionsrättens granskning visar att systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden fortfarande inte har uppnått en tillfredsställande nivå, och att det krävs ytterligare ansträngningar för att förstärka dem. Därför borde några av de brister som revisionsrätten har lyft fram vid sina granskningar ha omnämnts i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 1.2
  och punkterna 4.58, 5.46, 6.39 och 7.37).

tabell 1.2

| 1.69 | Se svaren under punkterna 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 och 7.37.
  Generaldirektörernas försäkran ett givet år grundar sig inte bara på det revisionsarbete som utförts under året, utan också på den försäkran som ackumulerats i samband med tidigare års revisionsarbetet inom ramen för generaldirektoratens revisionsstrategi och på de försäkringar som är resultatet av medlemsstaternas revisionsarbete. |
| --- | --- |

1.69

Se svaren under punkterna 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 och 7.37.

Generaldirektörernas försäkran ett givet år grundar sig inte bara på det revisionsarbete som utförts under året, utan också på den försäkran som ackumulerats i samband med tidigare års revisionsarbetet inom ramen för generaldirektoratens revisionsstrategi och på de försäkringar som är resultatet av medlemsstaternas revisionsarbete.

| 1.70 | Det kan konstateras att de förbättrade riktlinjerna och den ömsesidiga granskningen har lett till en förbättring av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och deklarationer. Revisionsrätten anser dock att de ännu så länge endast i begränsad omfattning kan användas som källa till revisionsrättens egen revisionsförklaring på grund av svårigheterna att enhetligt tillämpa vissa metodprinciper. |
| --- | --- |

1.70

Det kan konstateras att de förbättrade riktlinjerna och den ömsesidiga granskningen har lett till en förbättring av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och deklarationer. Revisionsrätten anser dock att de ännu så länge endast i begränsad omfattning kan användas som källa till revisionsrättens egen revisionsförklaring på grund av svårigheterna att enhetligt tillämpa vissa metodprinciper.

| 1.70 | Kommissionen anser att de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna redan nu, och ännu mer i framtiden, kommer att utgöra en säker källa till försäkran och ett effektivt förvaltningsredskap som bl.a kommer att göra det möjligt att avslöja brister och att effektivt undandröja dessa. Kommissionen menar att man under 2004 genomfört väsentliga förbättringar av dessa rapporter och av de beledsagande förklaringarna. Se också svaret under punkt 1.49.
  Som framgår av sammanfattningen fortsätter kommissionen med att stärka sammanhangen i fråga om de egna tjänstegrenarnas tillämpning av de riktlinjer som den har föreskrivit. Planen för en integrerad kontrollstruktur (KOM(2005) 252/4 av den 15 juni 2005) och tillhörande åtagande som gjorts av alla berörda finansiella aktörer kommer också att bidra till att ge revisionsrätten en bättre referenspunkt för sina bedömningar. |
| --- | --- |

1.70

Kommissionen anser att de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna redan nu, och ännu mer i framtiden, kommer att utgöra en säker källa till försäkran och ett effektivt förvaltningsredskap som bl.a kommer att göra det möjligt att avslöja brister och att effektivt undandröja dessa. Kommissionen menar att man under 2004 genomfört väsentliga förbättringar av dessa rapporter och av de beledsagande förklaringarna. Se också svaret under punkt 1.49.

Som framgår av sammanfattningen fortsätter kommissionen med att stärka sammanhangen i fråga om de egna tjänstegrenarnas tillämpning av de riktlinjer som den har föreskrivit. Planen för en integrerad kontrollstruktur (KOM(2005) 252/4 av den 15 juni 2005) och tillhörande åtagande som gjorts av alla berörda finansiella aktörer kommer också att bidra till att ge revisionsrätten en bättre referenspunkt för sina bedömningar.

Framsteg beträffande förbättringen av systemet för intern kontroll

Lägesrapport om intern kontroll

| 1.71 | Generaldirektoratet för budget lade för andra året i rad fram en rapport med en översyn av läget beträffande intern kontroll vid kommissionens generaldirektorat och avdelningar under 2004 (56). I rapporten görs en genomgång av de betydande framsteg som gjorts beträffande genomförandet av interna kontroller sedan vitboken upprättades i mars 2000. Där medges också att det krävs ytterligare ansträngningar för att stödja övergången från efterlevnad av normerna till ändamålsenlig tillämpning av dem. Områden som identifierats är förstärkt övervakning av att generaldirektoratens interna kontroll är ändamålsenlig, bättre förfaranden för övervakning av den ekonomiska förvaltningen, förstärkt riskhantering, genomgång och förenkling av kontrakt och bidrag på små belopp samt skapande av en ram för integrerad intern kontroll. Revisionsrätten anser att denna lägesrapport om kommissionens system för intern kontroll ger en balanserad bild av vilka framsteg som gjorts och vilka områden som behöver förbättras. |
| --- | --- |

1.71

Generaldirektoratet för budget lade för andra året i rad fram en rapport med en översyn av läget beträffande intern kontroll vid kommissionens generaldirektorat och avdelningar under 2004 (56). I rapporten görs en genomgång av de betydande framsteg som gjorts beträffande genomförandet av interna kontroller sedan vitboken upprättades i mars 2000. Där medges också att det krävs ytterligare ansträngningar för att stödja övergången från efterlevnad av normerna till ändamålsenlig tillämpning av dem. Områden som identifierats är förstärkt övervakning av att generaldirektoratens interna kontroll är ändamålsenlig, bättre förfaranden för övervakning av den ekonomiska förvaltningen, förstärkt riskhantering, genomgång och förenkling av kontrakt och bidrag på små belopp samt skapande av en ram för integrerad intern kontroll. Revisionsrätten anser att denna lägesrapport om kommissionens system för intern kontroll ger en balanserad bild av vilka framsteg som gjorts och vilka områden som behöver förbättras.

56

Handlingsplaner

Allmän situation beträffande genomförande

| 1.72 | Revisionsrätten undersökte hur genomförandet har fortskridit för de planerade åtgärder med direkt anknytning till laglighet och korrekthet (57) som fanns med i den konsoliderade handlingsplanen som bifogades till sammanfattningen 2003, liksom för de övergripande åtgärder som angavs i tabell 1.3 i revisionsrättens årsrapport för 2003 och som inte ingår i sammanfattningen (58) |
| --- | --- |

1.72

Revisionsrätten undersökte hur genomförandet har fortskridit för de planerade åtgärder med direkt anknytning till laglighet och korrekthet (57) som fanns med i den konsoliderade handlingsplanen som bifogades till sammanfattningen 2003, liksom för de övergripande åtgärder som angavs i tabell 1.3 i revisionsrättens årsrapport för 2003 och som inte ingår i sammanfattningen (58)

57

58

| 1.73 | Övervakningen av genomförandet av de övergripande handlingsplanerna (liksom av de särskilda handlingsplanerna och granskningsrekommendationerna) har på ett tillfredsställande sätt integrerats i kommissionens arbetsmiljö, i synnerhet genom generaldirektoratens verksamhetsbaserade förvaltning (årliga förvaltningsplaner och verksamhetsrapporter). |
| --- | --- |

1.73

Övervakningen av genomförandet av de övergripande handlingsplanerna (liksom av de särskilda handlingsplanerna och granskningsrekommendationerna) har på ett tillfredsställande sätt integrerats i kommissionens arbetsmiljö, i synnerhet genom generaldirektoratens verksamhetsbaserade förvaltning (årliga förvaltningsplaner och verksamhetsrapporter).

| 1.74 | I
  tabell 1.3
  ges en översikt över läget beträffande genomförandet av de 19 åtgärder revisionsrätten kontrollerat. Vid budgetårets slut krävs det för sex åtgärder, som i princip är avslutade, ytterligare ansträngningar för att det uppsatta målet skall nås eller vissa förbättringar införas (59). I slutet av 2004 höll fortfarande fem åtgärder på att genomföras (60). |
| --- | --- |

1.74

I
  tabell 1.3
  ges en översikt över läget beträffande genomförandet av de 19 åtgärder revisionsrätten kontrollerat. Vid budgetårets slut krävs det för sex åtgärder, som i princip är avslutade, ytterligare ansträngningar för att det uppsatta målet skall nås eller vissa förbättringar införas (59). I slutet av 2004 höll fortfarande fem åtgärder på att genomföras (60).

tabell 1.3

59

60

| 1.74 | Kommissionen anser att merparten av de åtgärder som nämns av revisionsrätten genomförts sedan dess. En uppföljning av åtgärder som inte genomförts har integrerats i en rad målsättningar som i sammanhanget fastslagits för 2004, dvs. fleråriga målsättningar som gäller övergripande frågor av vikt för förvaltningsarbetets kvalitet. |
| --- | --- |

1.74

Kommissionen anser att merparten av de åtgärder som nämns av revisionsrätten genomförts sedan dess. En uppföljning av åtgärder som inte genomförts har integrerats i en rad målsättningar som i sammanhanget fastslagits för 2004, dvs. fleråriga målsättningar som gäller övergripande frågor av vikt för förvaltningsarbetets kvalitet.

Förstärkning av internrevisionen

| 1.75 | I åtgärd 87 i vitboken krävdes att tjänsten för internrevision skulle se över förbättringarna av kommissionens system för intern kontroll och göra en serie ingående revisioner av förvaltnings- och kontrollsystemen inom alla generaldirektorat. Arbetet med denna åtgärd har i stort sett genomförts under en tvåårsperiod. Granskningsresultaten som presenteras i de olika rapporterna (61) (starka sidor och prestationer samt även områden som behöver förbättras) är balanserade och bekräftar, i det stora hela, revisionsrättens granskningsresultat. |
| --- | --- |

1.75

I åtgärd 87 i vitboken krävdes att tjänsten för internrevision skulle se över förbättringarna av kommissionens system för intern kontroll och göra en serie ingående revisioner av förvaltnings- och kontrollsystemen inom alla generaldirektorat. Arbetet med denna åtgärd har i stort sett genomförts under en tvåårsperiod. Granskningsresultaten som presenteras i de olika rapporterna (61) (starka sidor och prestationer samt även områden som behöver förbättras) är balanserade och bekräftar, i det stora hela, revisionsrättens granskningsresultat.

61

| 1.76 | För att stärka relationerna mellan tjänsten för internrevision och de internrevisionsenheter som inrättades vid alla generaldirektorat i februari 2004 (62) krävde kommissionen att internrevisionsenheterna systematiskt skulle överlämna sina slutrapporter till tjänsten för internrevision och uppmanade denna att två gånger per år rapportera sina viktigaste resultat. Det görs även ansträngningar för att samordna arbetsprogram och harmonisera granskningsmetoder och rapporteringsstrukturer. De första gemensamma granskningarna gjordes 2004. Revisionsrätten anser att dessa åtgärder bör hjälpa till att stärka internrevisionen inom kommissionen. |
| --- | --- |

1.76

För att stärka relationerna mellan tjänsten för internrevision och de internrevisionsenheter som inrättades vid alla generaldirektorat i februari 2004 (62) krävde kommissionen att internrevisionsenheterna systematiskt skulle överlämna sina slutrapporter till tjänsten för internrevision och uppmanade denna att två gånger per år rapportera sina viktigaste resultat. Det görs även ansträngningar för att samordna arbetsprogram och harmonisera granskningsmetoder och rapporteringsstrukturer. De första gemensamma granskningarna gjordes 2004. Revisionsrätten anser att dessa åtgärder bör hjälpa till att stärka internrevisionen inom kommissionen.

62

Tabell 1.3 – Revisionsrättens analys av de viktigaste övergripande åtgärderna som var oavslutade den 31 december 2004

| Område | Åtgärd | Typ av åtgärd | Bas för handlingsplanen | Diagnos/ytterligare åtgärder att vidta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EXTERNA ÅTGÄRDER | Intern kontroll vid delegationerna | Intern kontroll | Sammanfattningen 2002 (5.4.1) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren för att förbättra efterlevnaden och ändamålsenligheten i systemen för intern kontroll vid delegationerna (se punkt 7.41 c). |
| Utvärdering av delegeringsprocessen | Övergripande politiska frågor | Sammanfattningen 2001 (2) | Åtgärden pågår

  Uppföljning nödvändig under de närmaste åren (se punkterna 7.48–7.51). |
| GEMENSAM FÖRVALTNING (STRUKTURÅTGÄRDER) | Gemensam förvaltning | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen 2002 (5.3.3A) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Uppföljning nödvändig 2005 för att förtydliga medlemsstaternas respektive kommissionens ansvar på de olika förvaltningsområdena (se punkt 5.7). |
| Granskning vid gemensam förvaltning | Granskning | Sammanfattningen 2002 (5.3.3B) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Förbättra metoden för och utvecklingen av konceptet om samordnad granskning som planeras för 2005 och 2006 (se punkt 5.54). |
| INRE POLITIK (FORSKNING) | Samfinansiering | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen 2002 (5.3.4) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Konceptet standardbelopp skall införas i budgetförordningen för några utgiftskategorier (se punkt 6.47). |
| ÖVERGRIPANDE ASPEKTER AV INTERN KONTROLL | Metod för årliga verksamhetsrapporter | Metod för årliga verksamhetsrapporter | Sammanfattningen 2002 (4.4) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga på följande punkter: väsentlighet (se punkt 1.63), reservationernas inverkan på den rimliga säkerheten (se punkt 1.68) och indikatorer (se punkt 1.61). |
| Bedömning av förvaltningsrisker | Verksamhetsbaserad förvaltning/strategisk planering och programplanering | Sammanfattningen 2002 (3.3.2) | Åtgärden pågår

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren (se punkterna 1.78 och 1.79). |
| ÖVERGRIPANDE ASPEKTER AV REDOVISNINGS- OCH IT-SYSTEM | Driftskompatibilitet | Genomförande av reformen | Sammanfattningen 2001 (7) | Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren (av det nyligen inrättade Generaldirektoratet för informationsteknik). |
| Återbetalning | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen 2002 (5.3.2A) | Åtgärden pågår

  Ännu inte obligatoriskt att lägga fram särskilda resultatindikationer för återbetalning (se punkt 1.61) |
| Redovisningsram | Ekonomisk förvaltning | Sammanfattningen 2002 (5.3.7) | Åtgärden pågår

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga (se punkterna 1.21–1.45). |
| Framtagning av en databas över juridiska personer och en över kontrakt | Kapitel II – En serviceinriktad organisation, och kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll | Vitboken (åtgärd 11 och 74) | Åtgärden pågår

  Ytterligare ansträngningar nödvändiga (se punkterna 1.21–1.45) |

Område

Åtgärd

Typ av åtgärd

Bas för handlingsplanen

Diagnos/ytterligare åtgärder att vidta

EXTERNA ÅTGÄRDER

Intern kontroll vid delegationerna

Intern kontroll

Sammanfattningen 2002 (5.4.1)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren för att förbättra efterlevnaden och ändamålsenligheten i systemen för intern kontroll vid delegationerna (se punkt 7.41 c).

Utvärdering av delegeringsprocessen

Övergripande politiska frågor

Sammanfattningen 2001 (2)

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Uppföljning nödvändig under de närmaste åren (se punkterna 7.48–7.51).

GEMENSAM FÖRVALTNING (STRUKTURÅTGÄRDER)

Gemensam förvaltning

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen 2002 (5.3.3A)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Uppföljning nödvändig 2005 för att förtydliga medlemsstaternas respektive kommissionens ansvar på de olika förvaltningsområdena (se punkt 5.7).

Granskning vid gemensam förvaltning

Granskning

Sammanfattningen 2002 (5.3.3B)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Förbättra metoden för och utvecklingen av konceptet om samordnad granskning som planeras för 2005 och 2006 (se punkt 5.54).

INRE POLITIK (FORSKNING)

Samfinansiering

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen 2002 (5.3.4)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Konceptet standardbelopp skall införas i budgetförordningen för några utgiftskategorier (se punkt 6.47).

ÖVERGRIPANDE ASPEKTER AV INTERN KONTROLL

Metod för årliga verksamhetsrapporter

Metod för årliga verksamhetsrapporter

Sammanfattningen 2002 (4.4)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Ytterligare ansträngningar nödvändiga på följande punkter: väsentlighet (se punkt 1.63), reservationernas inverkan på den rimliga säkerheten (se punkt 1.68) och indikatorer (se punkt 1.61).

Bedömning av förvaltningsrisker

Verksamhetsbaserad förvaltning/strategisk planering och programplanering

Sammanfattningen 2002 (3.3.2)

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren (se punkterna 1.78 och 1.79).

ÖVERGRIPANDE ASPEKTER AV REDOVISNINGS- OCH IT-SYSTEM

Driftskompatibilitet

Genomförande av reformen

Sammanfattningen 2001 (7)

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Åtgärden avslutad/genomförandet pågår – kan förbättras

Ytterligare ansträngningar nödvändiga under de närmaste åren (av det nyligen inrättade Generaldirektoratet för informationsteknik).

Återbetalning

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen 2002 (5.3.2A)

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Ännu inte obligatoriskt att lägga fram särskilda resultatindikationer för återbetalning (se punkt 1.61)

Redovisningsram

Ekonomisk förvaltning

Sammanfattningen 2002 (5.3.7)

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Ytterligare ansträngningar nödvändiga (se punkterna 1.21–1.45).

Framtagning av en databas över juridiska personer och en över kontrakt

Kapitel II – En serviceinriktad organisation, och kapitel V – Revision, ekonomisk förvaltning och kontroll

Vitboken (åtgärd 11 och 74)

Åtgärden pågår

Åtgärden pågår

Ytterligare ansträngningar nödvändiga (se punkterna 1.21–1.45)

| 1.77 | Revisionsrätten uppmanar dessutom kommissionen att överväga möjligheten att garantera samverkan mellan tjänsten för internrevision och internrevisionsenheterna genom införandet av en struktur i form av en logisk kedja (63) för kommissionens internrevision så att tjänsten för internrevision kan ta hänsyn till det arbete som utförs av internrevisionsenheterna. |
| --- | --- |

1.77

Revisionsrätten uppmanar dessutom kommissionen att överväga möjligheten att garantera samverkan mellan tjänsten för internrevision och internrevisionsenheterna genom införandet av en struktur i form av en logisk kedja (63) för kommissionens internrevision så att tjänsten för internrevision kan ta hänsyn till det arbete som utförs av internrevisionsenheterna.

63

| 1.77 | Kommissionen delar revisionsrättens krav på att undersöka om möjliga synergier mellan de olika aktörerna inom kommissionens internredovisning utnyttjas till fullo.
  Kommissionen har redan vidtagit åtgärder på området: en tydligare informations- och rapporteringsstruktur och en gemensam ram för rapporteringsarbetet, som inrättades våren 2005 och som särskilt omfattar värderingen av anmärkningar och rekommendationer som lämnas i samband med revision, är viktiga åtgärder för att åt kommissionen generellt öka effektiviteten i de internrevisionsfunktionerna. Arbetsprogrammen för avdelningen för internrevision (IAS) och den interna revisionsfunktionen (IAC) samordnas för att undvika överlappningar och denna samordning av revisionsplaneringen kommer att stärkas under kommande programperiod. Avdelningen för internrevision och den interna revisionsfunktionen har genomfört gemensamma revisioner.
  Avdelningen för internrevision har inlett en kvalitetsgranskning av de interna revisionsfunktionerna som inleddes med ett självgranskningsförfarande 2005 som skall ligga till grund för en bedömning av den interna revisionsfunktionen 2006. Målet med detta arbete är inte blott att garantera att det finns högkvalitativa internrevisionstjänster för generaldirektoraten utan också att skapa en objektiv grund för andra revisorer så att de kan stödja sig på revisionsarbete som utförts på andra nivåer. |
| --- | --- |

1.77

Kommissionen delar revisionsrättens krav på att undersöka om möjliga synergier mellan de olika aktörerna inom kommissionens internredovisning utnyttjas till fullo.

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder på området: en tydligare informations- och rapporteringsstruktur och en gemensam ram för rapporteringsarbetet, som inrättades våren 2005 och som särskilt omfattar värderingen av anmärkningar och rekommendationer som lämnas i samband med revision, är viktiga åtgärder för att åt kommissionen generellt öka effektiviteten i de internrevisionsfunktionerna. Arbetsprogrammen för avdelningen för internrevision (IAS) och den interna revisionsfunktionen (IAC) samordnas för att undvika överlappningar och denna samordning av revisionsplaneringen kommer att stärkas under kommande programperiod. Avdelningen för internrevision och den interna revisionsfunktionen har genomfört gemensamma revisioner.

Avdelningen för internrevision har inlett en kvalitetsgranskning av de interna revisionsfunktionerna som inleddes med ett självgranskningsförfarande 2005 som skall ligga till grund för en bedömning av den interna revisionsfunktionen 2006. Målet med detta arbete är inte blott att garantera att det finns högkvalitativa internrevisionstjänster för generaldirektoraten utan också att skapa en objektiv grund för andra revisorer så att de kan stödja sig på revisionsarbete som utförts på andra nivåer.

Riskbedömning

| 1.78 | I åtgärd 3.3.2 om bedömningen av förvaltningsrisker i sammanfattningen 2002 föreskrivs att riskbedömningen skall vara ett operativt och strategiskt instrument för att bestämma fördelningen av ekonomiska resurser och personal inom kommissionens avdelningar. För att åstadkomma detta initierade 2004 den centrala finanstjänsten vid Generaldirektoratet för budget ett pilotprojekt vid sju generaldirektorat för att testa en preliminär version av ramen för riskhantering och den tillhörande genomförandehandboken samtidigt som man parallellt förberedde verksamhetsplaneringsprocessen och satte upp de viktigaste målen för 2005. |
| --- | --- |

1.78

I åtgärd 3.3.2 om bedömningen av förvaltningsrisker i sammanfattningen 2002 föreskrivs att riskbedömningen skall vara ett operativt och strategiskt instrument för att bestämma fördelningen av ekonomiska resurser och personal inom kommissionens avdelningar. För att åstadkomma detta initierade 2004 den centrala finanstjänsten vid Generaldirektoratet för budget ett pilotprojekt vid sju generaldirektorat för att testa en preliminär version av ramen för riskhantering och den tillhörande genomförandehandboken samtidigt som man parallellt förberedde verksamhetsplaneringsprocessen och satte upp de viktigaste målen för 2005.

| 1.79 | Trots ett generellt sett positivt resultat krävs det ytterligare ansträngningar för att utarbeta metoder och verktyg för riskanalys och riskhantering som kan bilda en stark strukturell ram och användas ändamålsenligt vid alla kommissionens avdelningar. En avdelningsövergripande styrkommitté följer upp utarbetandet av den gemensamma ramen som bör antas av kommissionen under andra halvåret 2005 och användas vid utarbetandet av den strategiska planeringen och programplaneringen för 2006 års cykel. Utifrån detta bör generaldirektoraten med hjälp av lämpliga årliga förvaltningsplaner kunna minska risker som bedöms vara oacceptabla men inte kan undvikas eller överlåtas. |
| --- | --- |

1.79

Trots ett generellt sett positivt resultat krävs det ytterligare ansträngningar för att utarbeta metoder och verktyg för riskanalys och riskhantering som kan bilda en stark strukturell ram och användas ändamålsenligt vid alla kommissionens avdelningar. En avdelningsövergripande styrkommitté följer upp utarbetandet av den gemensamma ramen som bör antas av kommissionen under andra halvåret 2005 och användas vid utarbetandet av den strategiska planeringen och programplaneringen för 2006 års cykel. Utifrån detta bör generaldirektoraten med hjälp av lämpliga årliga förvaltningsplaner kunna minska risker som bedöms vara oacceptabla men inte kan undvikas eller överlåtas.

| 1.79 | Kommissionen medger att ytterligare ansträngningar är nödvändiga och att revisionsrättens anmärkningar ger en rättvisande bild av kommissionens åtgärdsplan. |
| --- | --- |

1.79

Kommissionen medger att ytterligare ansträngningar är nödvändiga och att revisionsrättens anmärkningar ger en rättvisande bild av kommissionens åtgärdsplan.

Normer för intern kontroll

| 1.80 | Revisionsrätten har analyserat tillämpningen av normerna för intern kontroll (64) vid 14 av kommissionens generaldirektorat (65). Syftet var inte endast att bedöma hur mycket som genomförts utan också att utvärdera om normerna fungerar ändamålsenligt när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 1.58 och 1.71). |
| --- | --- |

1.80

Revisionsrätten har analyserat tillämpningen av normerna för intern kontroll (64) vid 14 av kommissionens generaldirektorat (65). Syftet var inte endast att bedöma hur mycket som genomförts utan också att utvärdera om normerna fungerar ändamålsenligt när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 1.58 och 1.71).

64

65

| 1.81 | I de riktlinjer som togs fram av den centrala finanstjänsten för att definiera normerna för intern kontroll (grundläggande krav) för budgetåret 2004 infördes inga väsentliga ändringar i jämförelse med 2003 (66). |
| --- | --- |

1.81

I de riktlinjer som togs fram av den centrala finanstjänsten för att definiera normerna för intern kontroll (grundläggande krav) för budgetåret 2004 infördes inga väsentliga ändringar i jämförelse med 2003 (66).

66

| 1.82 | I sina egenbedömningar, som bifogas rapporten med en översyn av läget beträffande intern kontroll i kommissionens generaldirektorat och avdelningar 2004 (se punkt 1.71), deklarerar generaldirektoraten för budgetåret 2004 att de till 93 % uppfyller de grundläggande krav som definierats av den centrala finanstjänsten. Generellt sett bekräftar revisionsrättens analys detta. Eftersom de grundläggande kraven i allt väsentligt var oförändrade noterar revisionsrätten en liten förbättring av efterlevnaden av normerna för intern kontroll i jämförelse med 2003 (91 %). Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontoroll presenteras i
  tabell 1.4
  . |
| --- | --- |

1.82

I sina egenbedömningar, som bifogas rapporten med en översyn av läget beträffande intern kontroll i kommissionens generaldirektorat och avdelningar 2004 (se punkt 1.71), deklarerar generaldirektoraten för budgetåret 2004 att de till 93 % uppfyller de grundläggande krav som definierats av den centrala finanstjänsten. Generellt sett bekräftar revisionsrättens analys detta. Eftersom de grundläggande kraven i allt väsentligt var oförändrade noterar revisionsrätten en liten förbättring av efterlevnaden av normerna för intern kontroll i jämförelse med 2003 (91 %). Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontoroll presenteras i
  tabell 1.4
  .

tabell 1.4

Tabell 1.4 – Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontroll (direkt knutna till de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de största generaldirektoraten) (läget den 31 december 2004)

| Generaldirektorat eller avdelning | Utnyttjade betalnings-bemyndiganden under 2004
  (miljoner euro) | Norm 11
  Riskanalys och riskhantering | Norm 12
  Särskild information om förvaltningen | Norm 14
  Anmälan av oriktigheter | Norm 17
  Övervakning | Norm 18
  Registrering av avvikelser | Norm 20
  Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen | Norm 21
  Gransknings-rapporter | Norm 22
  Internrevisionsenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Personal och administration | 178 | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 47 345 | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 683 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budget | 1 420 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomi och finans | 301 | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Humanitärt bistånd | 497 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Utvidgningen | 1 948 | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 9 208 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 30 | B | B | B | A | A | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | B |
| Fiske och havsfrågor | 784 | A | B | A | B | A | A | B | B | A | A | A | B | A | A | B | B |
| Informationssamhället och medier | 1 148 | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A |
| Regionalpolitik | 21 816 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Forskning | 2 448 | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Hälsa och konsumentskydd | 365 | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B |
| Bedömning:
  A: De grundläggande kraven har införts.
  B: De grundläggande kraven har delvis införts. |

Generaldirektorat eller avdelning

Utnyttjade betalnings-bemyndiganden under 2004

(miljoner euro)

Norm 11

Riskanalys och riskhantering

Norm 12

Särskild information om förvaltningen

Norm 14

Anmälan av oriktigheter

Norm 17

Övervakning

Norm 18

Registrering av avvikelser

Norm 20

Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen

Norm 21

Gransknings-rapporter

Norm 22

Internrevisionsenhet

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Personal och administration

178

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Jordbruk och landsbygdsutveckling

47 345

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 683

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budget

1 420

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomi och finans

301

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Humanitärt bistånd

497

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Utvidgningen

1 948

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

9 208

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

30

B

B

B

A

A

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

B

Fiske och havsfrågor

784

A

B

A

B

A

A

B

B

A

A

A

B

A

A

B

B

Informationssamhället och medier

1 148

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

Regionalpolitik

21 816

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Forskning

2 448

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Hälsa och konsumentskydd

365

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

Bedömning:

A: De grundläggande kraven har införts.

B: De grundläggande kraven har delvis införts.

| 1.83 | Det nya i riktlinjerna för den årliga genomgången av systemet för intern kontroll för budgetåret 2004 är generaldirektoratens bedömning av huruvida tillämpningen av normerna för intern kontroll är ändamålsenlig. Revisionsrättens genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna visar dock att utvärderingen är mycket allmän och inte gör det möjligt att systematiskt fastställa vilka områden som behöver förbättras (se punkt 1.58). Ett antal generaldirektorat (67) utvärderade inte tillräckligt ändamålsenligheten i sina system för intern kontroll. Av de avdelningar som lade fram en tillräcklig egenbedömning angav majoriteten (68) att det krävs ytterligare ansträngningar för att normerna för intern kontroll nr 11 – Riskanalys och riskhantering – och/eller nr 17 – Övervakning skall fungera ändamålsenligt. |
| --- | --- |

1.83

Det nya i riktlinjerna för den årliga genomgången av systemet för intern kontroll för budgetåret 2004 är generaldirektoratens bedömning av huruvida tillämpningen av normerna för intern kontroll är ändamålsenlig. Revisionsrättens genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna visar dock att utvärderingen är mycket allmän och inte gör det möjligt att systematiskt fastställa vilka områden som behöver förbättras (se punkt 1.58). Ett antal generaldirektorat (67) utvärderade inte tillräckligt ändamålsenligheten i sina system för intern kontroll. Av de avdelningar som lade fram en tillräcklig egenbedömning angav majoriteten (68) att det krävs ytterligare ansträngningar för att normerna för intern kontroll nr 11 – Riskanalys och riskhantering – och/eller nr 17 – Övervakning skall fungera ändamålsenligt.

67

68

| 1.83 | Normerna för internkontroll har stegvis införts inom generaldirektoraten sedan reformen inleddes. Tyngdpunkten flyttades 2004 till effektiviteten i förverkligandet av normerna. Det har redan utförts ett avsevärt arbete på området, bl.a. avseende de båda nyckelnormerna övervakning och riskhantering.
  Det rör sig emellertid om en löpande process och kommissionen medger att framsteg återstår att göra på området, som är ett av de viktigaste nya inslagen i rundskrivelsen om årsrapporterna för 2004, vilket också framgår av svaret under punkt 1.60. |
| --- | --- |

1.83

Normerna för internkontroll har stegvis införts inom generaldirektoraten sedan reformen inleddes. Tyngdpunkten flyttades 2004 till effektiviteten i förverkligandet av normerna. Det har redan utförts ett avsevärt arbete på området, bl.a. avseende de båda nyckelnormerna övervakning och riskhantering.

Det rör sig emellertid om en löpande process och kommissionen medger att framsteg återstår att göra på området, som är ett av de viktigaste nya inslagen i rundskrivelsen om årsrapporterna för 2004, vilket också framgår av svaret under punkt 1.60.

Mot en gemenskapsram för intern kontroll

| 1.84 | I sitt yttrande nr 2/2004 föreslog revisionsrätten att det skall införas en gemenskapsram för intern kontroll för att integrera och stärka redan existerande delar och samtidigt tillföra nya aspekter för att höja kontrollernas effektivitet och ändamålsenlighet (tillämpning av gemensamma principer på alla förvaltningsnivåer i institutionerna och medlemsstaterna, interna kontroller som ger rimlig [inte absolut] säkerhet om underliggande transaktioners laglighet och korrekthet, kontrollkostnader som är proportionella till nyttan i både monetärt och politiskt avseende, system som baseras på en struktur i form av en logisk kedja där kontroller genomförs, redovisas och rapporteras i enlighet med en gemensam standard som gör det möjligt för alla deltagare att lita på dem). |
| --- | --- |

1.84

I sitt yttrande nr 2/2004 föreslog revisionsrätten att det skall införas en gemenskapsram för intern kontroll för att integrera och stärka redan existerande delar och samtidigt tillföra nya aspekter för att höja kontrollernas effektivitet och ändamålsenlighet (tillämpning av gemensamma principer på alla förvaltningsnivåer i institutionerna och medlemsstaterna, interna kontroller som ger rimlig [inte absolut] säkerhet om underliggande transaktioners laglighet och korrekthet, kontrollkostnader som är proportionella till nyttan i både monetärt och politiskt avseende, system som baseras på en struktur i form av en logisk kedja där kontroller genomförs, redovisas och rapporteras i enlighet med en gemensam standard som gör det möjligt för alla deltagare att lita på dem).

| 1.85 | Kommissionen har antagit det strategiska målet att garantera att revisionsrätten uppnår rimlig säkerhet om underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (69). Vidare har kommissionen antagit en ”färdplan för en integrerad ram för intern kontroll” (70) i syfte att inleda en process som senast i slutet av 2005 skall leda fram till en samsyn mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen själv om hur den nuvarande interna kontrollramen kan förbättras så att det blir möjligt att ge revisionsrätten den rimliga försäkran om transaktionernas laglighet och korrekthet den söker. |
| --- | --- |

1.85

Kommissionen har antagit det strategiska målet att garantera att revisionsrätten uppnår rimlig säkerhet om underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (69). Vidare har kommissionen antagit en ”färdplan för en integrerad ram för intern kontroll” (70) i syfte att inleda en process som senast i slutet av 2005 skall leda fram till en samsyn mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen själv om hur den nuvarande interna kontrollramen kan förbättras så att det blir möjligt att ge revisionsrätten den rimliga försäkran om transaktionernas laglighet och korrekthet den söker.

69

70

| 1.86 | Revisionsrätten välkomnar detta initiativ och kommissionens åtagande att upprätta en ändamålsenlig gemenskapsram för intern kontroll till följd av rekommendationerna i revisionsrättens yttrande nr 2/2004. Ändamålsenliga system för övervakning och kontroll är av avgörande betydelse, särskilt när gemenskapsbudgeten till stor del av består av utgifter med hög inneboende risk eftersom de baseras på uppgifter som lämnas av mottagare eller skall följa extremt komplexa eller otydliga regler. |
| --- | --- |

1.86

Revisionsrätten välkomnar detta initiativ och kommissionens åtagande att upprätta en ändamålsenlig gemenskapsram för intern kontroll till följd av rekommendationerna i revisionsrättens yttrande nr 2/2004. Ändamålsenliga system för övervakning och kontroll är av avgörande betydelse, särskilt när gemenskapsbudgeten till stor del av består av utgifter med hög inneboende risk eftersom de baseras på uppgifter som lämnas av mottagare eller skall följa extremt komplexa eller otydliga regler.

| 1.86 | Det finns naturligtvis talrika villkor som styr transaktioners och utgifters berättigande, men kommissionen tillhandahåller vägledning och den har förenklat reglerna så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

1.86

Det finns naturligtvis talrika villkor som styr transaktioners och utgifters berättigande, men kommissionen tillhandahåller vägledning och den har förenklat reglerna så mycket som möjligt.

---

(1)  De konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet och de konsoliderade årsredovisningarna utgör volym I i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2004.

1

(2)  Se bilaga I, volym 1 i Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning, budgetåret 2004.

2

(3)  Se Europaparlamentets resolution (EP 353.338, punkt 35) och rådets rekommendation (6850/05, BUDGET 5, s. 8) om ansvarsfrihet för 2003.

3

(4)  I årsredovisningen ingår ”konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet” – som handlar om årets inkomster och utgifter – och ”konsoliderade årsredovisningar” – som omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas.

4

(5)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

5

(6)  Se punkt 1.18 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

6

(7)  Punkterna 1.10–1.11.

7

(8)  Punkt 1.11.

8

(9)  Anslutningsfördraget, bilaga II, kapitel 15, punkt 1 e (EUT L 236, 23.9.2003).

9

(10)  Artikel 29 i budgetförordningen (EGT L 248, 16.9.2002).

10

(11)  Rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 113) och kommissionens förordning (EG) nr 963/2001 av den 17 maj 2001 (EGT L 136, 18.5.2001, s. 4).

11

(12)  Se punkt 1.23, punkt 1.10 e samt punkterna 1.14 och 1.15 i revisionsrättens årsrapporter för 2002 och 2003.

12

(13)  Ingår i det belopp för diverse gäldenärer som nämns i punkt 1.17.

13

(14)  Varav 19,6 miljoner euro i räntor.

14

(15)  Avsättningar till pensioner ingår i ”Avsättningar för risker och kostnader”.

15

(16)  Meddelande från kommissionen om modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (KOM(2002) 755 slutlig, 17.12.2002).

16

(17)  Se också punkt 23 i Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2001 (EGT L 148, 16.6.2003).

17

(18)  Redan från början beräknades dock den fullständiga integrationen av alla lokala redovisningssystem ta längre tid än de två år efter kommissionens antagande som hade avsatts.

18

(19)  Åtgärd 16 (redovisningsram) i handlingsplanen (KOM(2002) 426 slutlig, 24.7.2002).

19

(20)  Åtgärd 17 (centrala system för ekonomisk information) i handlingsplanen (KOM(2002) 426 slutlig, 24.7.2002).

20

(21)  Ytterligare substansgranskningar kommer att göras under en senare fas av denna granskning.

21

(22)  1. Koncernredovisning, 2. Årliga redovisningar, 3. Kostnader och skulder, 4. Intäkter och fordringar, 5. Förfinansiering, 6. Immateriella anläggningstillgångar, 7. Materiella anläggningstillgångar, 8. Leasingavtal, 9. Lager, 10. Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar, 11. Finansiella tillgångar och skulder, 12. Ersättningar till anställda, 13. Valutaomräkning, 14. Årets resultat, rättelser av fel i tidigare räkenskaper och byten av redovisningsprinciper, 15. Upplysningar om närstående.

22

(23)  Internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC) eller när sådana saknas, internationella redovisningsstandarder (IAS)/IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

23

(24)  Artikel 133.2 i budgetförordningen anger att de tillämpliga redovisningsreglerna i vissa fall får avvika från de internationellt erkända redovisningsprinciperna för den offentliga sektorn när det är berättigat på grund av särdragen i gemenskapernas verksamhet.

24

(25)  Se artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

25

(26)  För förfinansiering och icke-valutatransaktioner som ännu inte omfattas av IPSAS har man försökt respektera andan i IPSAS.

26

(27)  Revisionsrätten har i detta skede riktat in kontrollerna på bekräftelse och handläggning av förfinansiering som sådan. Tillhörande aspekter såsom beräkning av omsättningstillgångar och anläggningstillgångar respektive kortfristiga och långfristiga skulder (försäkringsmatematisk metod), upplupen ränta och omräkning av utländsk valuta kommer att behandlas i ett senare skede. Vidare diskuterades det fortfarande då granskningen gjordes hur planerade korrigeringar i räkenskaperna för att harmonisera innehållet i vad som betraktas som förfinansiering skulle hanteras (till exempel korrigeringar genom avsättningar).

27

(28)  Enligt artikel 61.1 e i budgetförordningen har räkenskapsföraren ansvaret för att ”utforma och godkänna redovisningssystemen och i förekommande fall godkänna de system som utanordnarna utformar för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter”. I motsvarande artikel 57 i genomförandebestämmelserna anges att ”om de system för ekonomisk förvaltning som upprättas av utanordnaren förmedlar uppgifter till institutionens räkenskaper eller om de åberopas för att styrka uppgifterna i räkenskaperna, skall räkenskapsföraren godkänna införandet eller ändringen av sådana system”.

28

(29)  GD Informationsteknik, GD Utbildning och kultur, GD Humanitärt bistånd (ECHO), EuropAid samt Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal.

29

(30)  GD Yttre förbindelser, byrån för löneadministration och individuella ersättningar samt byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.

30

(31)  GD Jordbruk och landsbygdens utveckling, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Regionalpolitik, GD Forskning samt GD Press och kommunikation.

31

(32)  Exempelvis vid Förenta nationernas högkvarter eller i Frankrike, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

32

(33)  Se punkt 1.8 i revisionsrättens årsrapport för 2002 och punkt 1.25 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

33

(34)  Jordbruk, strukturåtgärder, inre politik, externa åtgärder, administration och strategi inför anslutningen.

34

(35)  När det gäller utgifter skiljer budgetförordningen (artikel 53) på följande olika situationer: kommissionen genomför budgeten centralt (administrativa utgifter och inre politik), förvaltningen av transaktioner sker tillsammans med nationella myndigheter i medlemsstaterna (EUGFJ-garanti och strukturfonderna) kommissionen decentraliserar genomförandet av vissa aspekter av sina operationer till mottagarländer efter att ha gjort en förhandskontroll (strategi inför anslutningen) och kommissionen får förvalta vissa operationer gemensamt med internationella organisationer (se punkt 1.57 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003).

35

(36)  Med andra revisorer menas en privatperson eller yrkesmässigt verksam person som i egenskap av revisor skall avge en bedömning av transaktioner som helt eller delvis finansieras från gemenskapsbudgeten men vars åliggande inte har sitt ursprung i gemenskapens bestämmelser.

36

(37)  Revisionsrätten kunde inte beakta vissa institutioners (domstolen och Regionkommittén) årliga verksamhetsrapporter eftersom de inte hade sammanställts innan revisionsrättens granskning var avslutad (se punkt 9.13).

37

(38)  Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens förklaring:

38

Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörens förklaring:

A: Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och säkerhet utan, eller med obetydliga, förbehåll.

B: Rimlig säkerhet med förbehåll om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (fel < 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska effekt < 10 % av den aktuella budgeten).

C: Ingen säkerhet (fel > 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska effekt > 10 % av den aktuella budgeten).

(39)  Förklaringarnas innehåll:

39

Förklaringarnas innehåll

A: Klart och otvetydigt.

B: Med felaktigheter.

C: Med betydande felaktigheter eller felaktigheter utan tillräckligt underlag (t.ex.: ingen hänsyn till problemen vid gemensam förvaltning, täckningen av föregående budgetår, ingen kvantifiering, ej användbara uppgifter).

(40)  Relevans för revisionsrättens granskningsslutsatser:

40

Relevans för revisionsrättens granskningsslutsatser:

A: Tillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser.

B: Tillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser efter korrigeringar.

C: Otillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser (t.ex. bristfällig eller otillräcklig information).

(41)  Utveckling:

41

Utveckling:

- Förbättring

= Oförändrad

– Försämring

(42)  Till följd av att Europaparlamentet i januari 2000 uppmanade kommissionen att modernisera sin förvaltning och lade kommissionen den 5 april 2000 fram en vitbok med titeln ”Reformen av kommissionen” (KOM(2000) 200 slutlig).

42

(43)  Se INTOSAI – Normer om god revisionssed, kapitel 1, punkt 1.0.6 d: ”Utveckling av lämpliga system för information (...) och rapportering (...) underlättar redovisningsprocessen. Ledningen är ansvarig för att ekonomiska rapporter och övrig information är korrekta och fullgoda till form och innehåll liksom övrig information”. Revisionsrätten anser att indikatorer ingår i den lämpliga informationen.

43

(44)  Detta förfarande som föreslogs i Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2003 (se punkterna 65 och 66) skulle göra det möjligt att uppfylla de önskemål som lagts fram av de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet.

44

(45)  Punkterna 1.68–1.74 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002 och punkterna 1.85–1.87 i årsrapporten för budgetåret 2003.

45

(46)  Revisionsrätten har tagit fram egna övervakningskriterier för: genomförandet av planerade åtgärder i vitboken om reformen eller i handlingsplaner i sammanfattningsrapporterna, genomförandet av normerna för intern kontroll, uppföljning av reservationer och iakttagelser om revisionsförklaringen, uppföljningen av generaldirektörernas reservationer, bedömning av införandet av nyckelkontroller, etc.

46

(47)  Meddelande från kommissionen, Sammanfattningen 2004 (KOM(2005) 256, 15.6.2005).

47

(48)  I den nya övergripande handlingsplanen ingår tolv åtgärder för följande områden: styrningsfrågor, verksamhetsbaserad förvaltning, ekonomisk förvaltning och rapportering samt personalfrågor.

48

(49)  Meddelande till generaldirektörer och avdelningschefer – Skrivelse om de årliga verksamhetsrapporterna för budgetåret 2004 (SEK(2004) 1562, 3.12.2004).

49

(50)  Meddelande från kommissionen: ”2002 års granskning av genomförandet av verksamhetsbaserad förvaltning inom kommissionen, inklusive ett klargörande angående metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter” (KOM(2003) 28, 21.1.2003).

50

(51)  För att fastställa reservationernas verkliga omfattning ombeds generaldirektörerna att specificera vilket kriterium de använder för att fastställa tröskelvärdet för väsentlighet. Utöver väsentlighet baserad på typ och sammanhang anges tröskelvärdet i riktlinjerna i form av relativ betydelse för den berörda verksamhetens budget, det vill säga 2 % av beloppet för den aktuella verksamheten (KOM(2003) 28, 28.1.2003). Såsom redan angavs i årsrapporten för 2003 (punkterna 1.64 och 1.65) anser revisionsrätten att detta väsentlighetsmått inte räcker till för att ensamt identifiera brister i systemet. Generaldirektörerna kan frångå detta kriterium om de anser att sammanhanget kräver detta eller om bristen i sig är väsentlig. Om så sker skall valet av ett nytt tröskelvärde eller ett annat kriterium för väsentlighet motiveras i den årliga verksamhetsrapporten.

51

(52)  Revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll).

52

(53)  Till exempel när reservationerna har en väsentlig inverkan på generaldirektoratets budget.

53

(54)  GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Näringsliv, GD Fiske och havsfrågor, GD Rättvisa, frihet och säkerhet, GD Yttre förbindelser, Eurostat samt byrån för löneadministration och individuella ersättningar.

54

(55)  Skillnaden i antalet reservationer mellan 2003 och 2004 (–17) utgörs av sex nya reservationer och av 23 reservationer från 2003 som tagits bort.

55

(56)  Åtgärd 13 i sammanfattningen 2001.

56

(57)  Från sammanfattningen 2002: åtgärd 5.4.5: Genomgång av normerna för intern kontroll, 3.3.2: Kommunikation, 5.4.1: Intern kontroll vid delegationerna, 3.3.2: Bedömning av förvaltningsrisker, 5.4.6: Avdelningarnas uppföljning, 5.3.3A: Gemensam förvaltning, 5.3.3B: Granskning vid gemensam förvaltning, 5.3.4: Samfinansiering, 5.3.2A: Återbetalning, 5.3.7: Redovisningsram, 3.3.2–3.3.3: Samordning av kommissionens granskningspersonal och kommittén för revisionsuppföljning: granskningsöversikt samt 3.3.3: Granskningsmetod. Från sammanfattningen 2001: åtgärd 2: Utvärdering av delegeringsprocessen samt åtgärd 7: Driftskompatibilitet. Från vitboken: åtgärd 11 och åtgärd 74: Framtagning av en databas över juridiska personer och en över kontrakt.

57

(58)  Från sammanfattningen 2002: åtgärd 4.4: Metod för årliga verksamhetsrapporter. Från vitboken, åtgärd 87: Kartläggning av de framsteg som kommissionens enheter har gjort i förändringsprocessen, åtgärd 93: Bättre samverkan mellan OLAF och andra avdelningar, samt åtgärd 94: ”Bedrägerisäker” lagstiftning och handläggning av kontrakt.

58

(59)  Interna kontroller vid delegationerna (åtgärd 5.4.1 i sammanfattningen 2002), gemensam förvaltning och granskning vid gemensam förvaltning (åtgärderna 5.3.3A och 5.3.3B i sammanfattningen 2002), samfinansiering (åtgärd 5.3.4 i sammanfattningen 2002), driftskompatibilitet (åtgärd 7 i sammanfattningen 2001) samt metod för årliga verksamhetsrapporter (åtgärd 4.4 i sammanfattningen 2002).

59

(60)  Utvärdering av delegeringsprocessen (åtgärd 2 i sammanfattningen 2001), bedömning av förvaltningsrisker (åtgärd 3.3.2 i sammanfattningen 2002), samt vissa aspekter med anknytning till räkenskapernas tillförlitlighet (återbetalningar, redovisningsram och framtagning av en databas över juridiska personer och en över kontrakt) (åtgärderna 5.3.2A och 5.3.7 i sammanfattningen 2002, åtgärderna 11 och 74 i vitboken).

60

(61)  Årlig rapport om internrevisionen 2003 i enlighet med artikel 86.3 i budgetförordningen, rapport om slutförandet av åtgärd 87 samt en rapport om Relex-familjen.

61

(62)  Meddelande från kommissionen – Fullgörande av reformuppdraget: lägesrapport och åtgärder som skall vidtas under 2004, (KOM(2004) 93, 10.2.2004).

62

(63)  Punkt V i revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning (single audit) (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll).

63

(64)  Norm 11 – Riskanalys och riskhantering, 12 – Särskild information om förvaltningen, 14 – Anmälan av oriktigheter, 17 – Övervakning, 18 – Registrering av avvikelser, 20 – Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen, 21 – Granskningsrapporter samt 22 – Internrevisionsenhet.

64

(65)  Generaldirektoratet för ekonomi och finans, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Fiske och havsfrågor, GD Regionalpolitik, GD Forskning, GD Informationssamhället och medier, GD Utvidgning, GD Budget, GD Personal och administration, GD Hälsa och konsumentskydd, GD Humanitärt bistånd (ECHO), EuropeAid samt Eurostat.

65

(66)  Antalet grundläggande krav minskade från 74 till 71. Fyra av de krav som behölls för 2004 skärptes i jämförelse med 2003.

66

(67)  Exempelvis GD Konkurrens, GD Bistånd, GD Informationssamhället och medier, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Näringsliv, GD Press och kommunikation, GD Regionalpolitik, GD Yttre förbindelser, GD Hälsa och konsumentskydd, GD Skatter och tullar, Europeiska rekryteringsbyrån, Eurostat, Rådgivarbyrån för europapolitik, Gemensamma forskningscentret, Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel, Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg, Europeiska Byrån för bedrägeribekämpning, byrån för löneadministration och individuella ersättningar samt Rättstjänsten.

67

(68)  Exempelvis GD Budget, GD Utbildning och kultur, GD Ekonomi och finans, GD Utvidgning, GD Fiske och havsfrågor, GD Informationssamhället och medier, GD Översättning, GD Energi och transport, GD Tolkning, GD Rättvisa, frihet och säkerhet, GD Forskning, EuropeAid samt Publikationsbyrån.

68

(69)  Meddelande från kommissionen: Strategiska mål 2005–2009, EU 2010: Ett partnerskap för Europas förnyelse – Välstånd, solidaritet och säkerhet (KOM(2005) 12, 26.1.2005).

69

(70)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och revisionsrätten om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005) 252/4, 15.6.2005).

70

---

KAPITEL 2

Budgetförvaltning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Iakttagelser

Mer information i kommissionens rapport men otillräcklig analys

En större budget för en större union

Utnyttjandegraden för betalningar ökade till 95 %

Minskat överskott

Nuvarande utgiftsprogram har nått den förväntade utnyttjandegraden

Ökning av utestående budgetmässiga åtaganden till följd av utvidgningen

De utestående budgetmässiga åtagandena motsvarar inte de totala rättsliga åtagandena

”År n + 2”-regeln har hittills resulterat i få tillbakadraganden av anslag

Olämplig budgetering under utgiftsprograms löptid

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1 | I detta kapitel analyseras frågor som uppstått till följd av genomförandet av EU:s allmänna budget under 2004. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

2.1

I detta kapitel analyseras frågor som uppstått till följd av genomförandet av EU:s allmänna budget under 2004.

| 2.2 | Europeiska unionens budget antas av budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) på förslag av kommissionen och fastställs inom budgetplanens fleråriga ram. På flertalet utgiftsområden – jordbruk, strukturåtgärder, externa åtgärder och strategi inför anslutningen – genomför kommissionen budgeten i samarbete med medlemsstaterna och övriga mottagarländer. |
| --- | --- |

2.2

Europeiska unionens budget antas av budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) på förslag av kommissionen och fastställs inom budgetplanens fleråriga ram. På flertalet utgiftsområden – jordbruk, strukturåtgärder, externa åtgärder och strategi inför anslutningen – genomför kommissionen budgeten i samarbete med medlemsstaterna och övriga mottagarländer.

| 2.3 | Inom budgeten finns separata anslag för åtaganden och betalningar. Bemyndiganden för åtaganden motsvarar de belopp som unionen har tillgängliga för att göra budgetmässiga åtaganden under det innevarande året i syfte att uppfylla rättsliga åtaganden (eller avtal) och som utnyttjas under innevarande eller kommande år (1). Bemyndiganden för betalningar är belopp som kan betalas ut under det innevarande året. Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder betalas inom program som förvaltas under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna). I dessa fall återspeglas rättsliga skyldigheter vanligtvis inte som budgetmässiga åtaganden det år de fastställs utan som ungefär lika stora årliga delutbetalningar under programmens (2) löptid. |
| --- | --- |

2.3

Inom budgeten finns separata anslag för åtaganden och betalningar. Bemyndiganden för åtaganden motsvarar de belopp som unionen har tillgängliga för att göra budgetmässiga åtaganden under det innevarande året i syfte att uppfylla rättsliga åtaganden (eller avtal) och som utnyttjas under innevarande eller kommande år (1). Bemyndiganden för betalningar är belopp som kan betalas ut under det innevarande året. Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder betalas inom program som förvaltas under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna). I dessa fall återspeglas rättsliga skyldigheter vanligtvis inte som budgetmässiga åtaganden det år de fastställs utan som ungefär lika stora årliga delutbetalningar under programmens (2) löptid.

IAKTTAGELSER

Mer information i kommissionens rapport men otillräcklig analys

| 2.4 | Kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2004 (”Report on budgetary and financial management – Financial year 2004”) (3) innehåller detaljerad information om budgetgenomförandet 2004. I årsrapporten för 2003 (4) rekommenderade revisionsrätten att det inkluderas mer detaljerade uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider. Ytterligare uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider har tillhandahållits, vilket ökar rapportens informationsvärde. Revisionsrätten rekommenderar att presentationen i framtiden görs mer användbar genom bättre förklaringar och analyser av uppgifter samt genom jämförelser mellan faktiskt och förväntat resultat. När det gäller strukturfonderna presenteras uppgifterna med utgångspunkt i politiskt mål. Det vore emellertid också lämpligt att presentera uppgifterna med utgångspunkt i de enskilda fonderna, eftersom det närmare skulle återspegla kommissionens struktur för förvaltning och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2004 (”Report on budgetary and financial management – Financial year 2004”) (3) innehåller detaljerad information om budgetgenomförandet 2004. I årsrapporten för 2003 (4) rekommenderade revisionsrätten att det inkluderas mer detaljerade uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider. Ytterligare uppgifter om hur det samlade genomförandet av gemenskapsprogram fortskrider har tillhandahållits, vilket ökar rapportens informationsvärde. Revisionsrätten rekommenderar att presentationen i framtiden görs mer användbar genom bättre förklaringar och analyser av uppgifter samt genom jämförelser mellan faktiskt och förväntat resultat. När det gäller strukturfonderna presenteras uppgifterna med utgångspunkt i politiskt mål. Det vore emellertid också lämpligt att presentera uppgifterna med utgångspunkt i de enskilda fonderna, eftersom det närmare skulle återspegla kommissionens struktur för förvaltning och redovisningsskyldighet.

| 2.4 | Kommissionen har lämnat omfattande information i form av en inledning, tabeller och diagram om den kumulativa genomförandegraden för några av de viktigaste fleråriga programmen (dvs. strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Sapard och Ispa). De årliga budgetarna beskriver det förväntade resultatet, som jämförs med det faktiska genomförandet. I framtiden kommer kommissionen att undersöka möjligheten att lämna tilläggsinformation, som revisionsrätten rekommenderar i rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen och budgetförvaltningen. Kommissionen har sedan 1977 offentliggjort detaljerade årsrapporter om budgetgenomförandet av strukturfonderna. Rapporten omfattar bland annat en ingående analys av den ackumulerade genomförandegraden och en analys av de enskilda fonderna. 2004 års rapport offentliggjordes i maj 2005 och finns tillgänglig på Internet (på adressen http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm).
  Dessutom offentliggörs detaljerad information om genomförandegraden för strukturfonderna (med angivelse av belopp som anslagits, knutits upp genom åtaganden och utbetalats per mål, fond och medlemsstat) i den årliga rapporten om strukturfondernas genomförande, som utkommer i oktober året efter rapporteringsåret, se till exempel 2003 års rapport (KOM(2004) 721 slutlig). |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen har lämnat omfattande information i form av en inledning, tabeller och diagram om den kumulativa genomförandegraden för några av de viktigaste fleråriga programmen (dvs. strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Sapard och Ispa). De årliga budgetarna beskriver det förväntade resultatet, som jämförs med det faktiska genomförandet. I framtiden kommer kommissionen att undersöka möjligheten att lämna tilläggsinformation, som revisionsrätten rekommenderar i rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen och budgetförvaltningen. Kommissionen har sedan 1977 offentliggjort detaljerade årsrapporter om budgetgenomförandet av strukturfonderna. Rapporten omfattar bland annat en ingående analys av den ackumulerade genomförandegraden och en analys av de enskilda fonderna. 2004 års rapport offentliggjordes i maj 2005 och finns tillgänglig på Internet (på adressen http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm).

Dessutom offentliggörs detaljerad information om genomförandegraden för strukturfonderna (med angivelse av belopp som anslagits, knutits upp genom åtaganden och utbetalats per mål, fond och medlemsstat) i den årliga rapporten om strukturfondernas genomförande, som utkommer i oktober året efter rapporteringsåret, se till exempel 2003 års rapport (KOM(2004) 721 slutlig).

| 2.5 | I artikel 185 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen fastställs att i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen (5)”skall en tillförlitlig redogörelse lämnas för (...) hur budgetårets mål uppfyllts med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning”. Detta krav har generellt sett uppfyllts. Mer detaljerade uppgifter ingår i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

2.5

I artikel 185 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen fastställs att i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen (5)”skall en tillförlitlig redogörelse lämnas för (...) hur budgetårets mål uppfyllts med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning”. Detta krav har generellt sett uppfyllts. Mer detaljerade uppgifter ingår i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter.

| 2.5 | Syftet med rapporten är att ge en översikt över den årliga budgetens utveckling och genomförande. Dessutom utarbetar kommissionen mer specialiserade, detaljerade årliga rapporter om flera olika politikområden, bland annat den årliga rapporten om budgetgenomförandet för strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.5

Syftet med rapporten är att ge en översikt över den årliga budgetens utveckling och genomförande. Dessutom utarbetar kommissionen mer specialiserade, detaljerade årliga rapporter om flera olika politikområden, bland annat den årliga rapporten om budgetgenomförandet för strukturfonderna.

En större budget för en större union

| 2.6 | Budgeten för 2004 fastställdes ursprungligen för ett EU med 15 medlemsstater (6). De totala bemyndigandena för åtaganden minskade med 0,3 %, och de totala bemyndigandena för betalningar ökade med 2,3 % jämfört med 2003 års slutliga budget. Utvidgningen nödvändiggjorde en ändringsbudget (7) från och med den 1 maj. Den uppdaterade budgeten innebar ökningar på 11,5 % och 7,8 % för åtaganden respektive betalningar jämfört med 2003 års slutliga budget. Ökningen av åtaganden är proportionellt sett större, eftersom de kan omfatta utgifter för mer än ett år (se punkt 2.3). |
| --- | --- |

2.6

Budgeten för 2004 fastställdes ursprungligen för ett EU med 15 medlemsstater (6). De totala bemyndigandena för åtaganden minskade med 0,3 %, och de totala bemyndigandena för betalningar ökade med 2,3 % jämfört med 2003 års slutliga budget. Utvidgningen nödvändiggjorde en ändringsbudget (7) från och med den 1 maj. Den uppdaterade budgeten innebar ökningar på 11,5 % och 7,8 % för åtaganden respektive betalningar jämfört med 2003 års slutliga budget. Ökningen av åtaganden är proportionellt sett större, eftersom de kan omfatta utgifter för mer än ett år (se punkt 2.3).

| 2.7 | Åtagande- och betalningsbemyndigandena låg 4,3 miljarder euro respektive 11,8 miljarder euro under de höjda tak som fastställts i budgetplanen. Beträffande åtaganden förekommer marginalen huvudsakligen när det gäller jordbruk (2,5 miljarder euro) och strategi inför anslutningen (1,7 miljarder euro), medan övriga utgiftsområden ligger nära eller något över (8) gränserna. |
| --- | --- |

2.7

Åtagande- och betalningsbemyndigandena låg 4,3 miljarder euro respektive 11,8 miljarder euro under de höjda tak som fastställts i budgetplanen. Beträffande åtaganden förekommer marginalen huvudsakligen när det gäller jordbruk (2,5 miljarder euro) och strategi inför anslutningen (1,7 miljarder euro), medan övriga utgiftsområden ligger nära eller något över (8) gränserna.

| 2.8 | De ändringsbudgetar som antogs under året (9) resulterade i en total minskning på 1,6 miljarder euro av bemyndigandena för åtaganden (på grund av att jordbruksutgifterna blev lägre än väntat) och i en ökning på 2,0 miljarder euro av bemyndigandena för betalningar, som främst hänförde sig till extra anslag för strukturåtgärder (se punkt 2.14). |
| --- | --- |

2.8

De ändringsbudgetar som antogs under året (9) resulterade i en total minskning på 1,6 miljarder euro av bemyndigandena för åtaganden (på grund av att jordbruksutgifterna blev lägre än väntat) och i en ökning på 2,0 miljarder euro av bemyndigandena för betalningar, som främst hänförde sig till extra anslag för strukturåtgärder (se punkt 2.14).

Utnyttjandegraden för betalningar ökade till 95 %

| 2.9 | I
  tabell 2.1
  ges en översikt över resultatet av budgetgenomförandet för budgetåret 2004 vad gäller både betalningar och åtaganden. År 2004 var andelen utnyttjade slutgiltiga bemyndiganden för åtaganden (genomförandegraden) 98 %, det vill säga marginellt lägre än 2003 (99 %). Andelen utnyttjade slutgiltiga bemyndiganden för betalningar (utnyttjandegraden) var 95 %, det vill säga en ökning jämfört med 2003 (92 %, dock baserat på en mindre budget (10)) och 2002 (86 %). Ökningen av utnyttjandet skedde på alla områden. |
| --- | --- |

2.9

I
  tabell 2.1
  ges en översikt över resultatet av budgetgenomförandet för budgetåret 2004 vad gäller både betalningar och åtaganden. År 2004 var andelen utnyttjade slutgiltiga bemyndiganden för åtaganden (genomförandegraden) 98 %, det vill säga marginellt lägre än 2003 (99 %). Andelen utnyttjade slutgiltiga bemyndiganden för betalningar (utnyttjandegraden) var 95 %, det vill säga en ökning jämfört med 2003 (92 %, dock baserat på en mindre budget (10)) och 2002 (86 %). Ökningen av utnyttjandet skedde på alla områden.

Minskat överskott

| 2.10 | Överskottet (11) i budgeten för 2004 uppgick till totalt 2,7 miljarder euro (se
  tabell 2.2
  ) av följande skäl:






  — | De uppburna inkomsterna var 1,7 miljarder euro större än de budgeterade inkomsterna. |
| --- | --- | --- |

2.10

Överskottet (11) i budgeten för 2004 uppgick till totalt 2,7 miljarder euro (se
  tabell 2.2
  ) av följande skäl:

—

De uppburna inkomsterna var 1,7 miljarder euro större än de budgeterade inkomsterna.

| — | Utgifterna (med hänsyn tagen till överföringar av betalningsbemyndiganden) var 2,1 miljarder euro lägre än budgeterat. |
| --- | --- |

—

Utgifterna (med hänsyn tagen till överföringar av betalningsbemyndiganden) var 2,1 miljarder euro lägre än budgeterat.

| — | Andra faktorer som resulterade i ett avdrag på 1,0 miljard euro, vilka främst hänförde sig till en justering avseende inkomster som avsatts för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

—

Andra faktorer som resulterade i ett avdrag på 1,0 miljard euro, vilka främst hänförde sig till en justering avseende inkomster som avsatts för särskilda ändamål.

Tabell 2.1 – Genomförande av 2004 års budget per rubrik i budgetplanen

| (miljoner euro & %) |
| --- |
| Rubrik i budgetplanen | Tak i budgetplanen | Budget | Genomförande av budgeten |
| Ursprungliga anslag (12) | Slutliga anslag (13) | Gjorda åtaganden och betalningar | Genomförandegrad | Anslag som förts över till 2005 | % av slutliga disponibla anslag | Förfallna anslag | % av slutliga disponibla anslag |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Åtagandebemyndiganden |
| Gemensamma jordbrukspolitiken | 49 305 | 44 761 | 45 122 | 44 760 | 99 % | 50 | 0,1 | 312 | 0,7 |
| Strukturåtgärder | 41 035 | 34 326 | 41 046 | 40 834 | 99 % | 115 | 0,3 | 97 | 0,2 |
| Inre politik | 8 722 | 7 051 | 9 835 | 9 010 | 92 % | 619 | 6,3 | 206 | 2,1 |
| Externa åtgärder | 5 082 | 5 177 | 5 368 | 5 198 | 97 % | 121 | 2,3 | 49 | 0,9 |
| Strategi inför anslutningen | 3 455 | 1 732 | 1 837 | 1 718 | 94 % | 91 | 5,0 | 29 | 1,6 |
| Administrativa utgifter | 5 983 | 6 040 | 6 361 | 6 161 | 97 % | 70 | 1,1 | 130 | 2,0 |
| Reserver | 442 | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,9 |
| Kompensation | 1 410 | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Avrundning | | | 1 | | | | | | |
| Totalt | 115 434 | 99 529 | 111 422 | 109 273 | 98 % | 1 066 | 1,0 | 1 083 | 1,0 |
| Betalningsbemyndiganden |
| Gemensamma jordbrukspolitiken | | 44 761 | 44 308 | 43 579 | 98 % | 398 | 0,9 | 331 | 0,7 |
| Strukturåtgärder | | 28 962 | 34 635 | 34 198 | 99 % | 197 | 0,6 | 240 | 0,7 |
| Inre politik | | 6 606 | 8 992 | 7 255 | 81 % | 1 152 | 12,8 | 585 | 6,5 |
| Externa åtgärder | | 4 951 | 5 098 | 4 606 | 90 % | 176 | 3,5 | 317 | 6,2 |
| Strategi inför anslutningen | | 2 856 | 3 220 | 3 053 | 95 % | 58 | 1,8 | 109 | 3,4 |
| Administrativa utgifter | | 6 040 | 6 927 | 5 856 | 85 % | 850 | 12,3 | 221 | 3,2 |
| Reserver | | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,8 |
| Kompensation | | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Avrundning | | 1 | | | | –1 | | | |
| Totalt | 111 380 | 94 619 | 105 032 | 100 139 | 95 % | 2 830 | 2,7 | 2 063 | 2,0 |
| Källa: Årsredovisningen för 2004. |

(miljoner euro & %)

Rubrik i budgetplanen

Tak i budgetplanen

Budget

Genomförande av budgeten

Ursprungliga anslag (12)

Slutliga anslag (13)

Gjorda åtaganden och betalningar

Genomförandegrad

Anslag som förts över till 2005

% av slutliga disponibla anslag

Förfallna anslag

% av slutliga disponibla anslag

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Åtagandebemyndiganden

Gemensamma jordbrukspolitiken

49 305

44 761

45 122

44 760

99 %

50

0,1

312

0,7

Strukturåtgärder

41 035

34 326

41 046

40 834

99 %

115

0,3

97

0,2

Inre politik

8 722

7 051

9 835

9 010

92 %

619

6,3

206

2,1

Externa åtgärder

5 082

5 177

5 368

5 198

97 %

121

2,3

49

0,9

Strategi inför anslutningen

3 455

1 732

1 837

1 718

94 %

91

5,0

29

1,6

Administrativa utgifter

5 983

6 040

6 361

6 161

97 %

70

1,1

130

2,0

Reserver

442

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,9

Kompensation

1 410

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Avrundning

1

Totalt

115 434

99 529

111 422

109 273

98 %

1 066

1,0

1 083

1,0

Betalningsbemyndiganden

Gemensamma jordbrukspolitiken

44 761

44 308

43 579

98 %

398

0,9

331

0,7

Strukturåtgärder

28 962

34 635

34 198

99 %

197

0,6

240

0,7

Inre politik

6 606

8 992

7 255

81 %

1 152

12,8

585

6,5

Externa åtgärder

4 951

5 098

4 606

90 %

176

3,5

317

6,2

Strategi inför anslutningen

2 856

3 220

3 053

95 %

58

1,8

109

3,4

Administrativa utgifter

6 040

6 927

5 856

85 %

850

12,3

221

3,2

Reserver

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,8

Kompensation

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Avrundning

1

–1

Totalt

111 380

94 619

105 032

100 139

95 %

2 830

2,7

2 063

2,0

Källa: Årsredovisningen för 2004.

Tabell 2.2 – Överskottets art 2004 (och 2003)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2004 | 2003 |
| Inkomster |
| | Budgeterat | Uppburet | Bidrag till överskottet | Budgeterat | Uppburet | Bidrag till överskottet |
| Egna medel | 94 997 | 95 051 | 54 | 84 011 | 83 633 | – 378 |
| Övriga inkomster | 6 810 | 8 461 | 1 651 | 8 514 | 9 836 | 1 322 |
| Totalt | 101 807 | 103 512 | 1 705 | 92 525 | 93 469 | 944 |
| Utgifter |
| | Underutnyttjande
   (14) | Minus överföring till 2005
   (15) | | Underutnyttjande | Minus överföring till 2004 | |
| Jordbruk | 729 | – 398 | 331 | 717 | – 331 | 386 |
| Strukturåtgärder | 437 | – 197 | 240 | 3 310 | – 177 | 3 133 |
| Inre politik | 1 737 | –1 152 | 585 | 1 585 | – 920 | 665 |
| Externa åtgärder | 492 | – 176 | 316 | 613 | – 113 | 500 |
| Strategi inför anslutningen | 167 | –58 | 109 | 559 | –55 | 504 |
| Administrativa utgifter | 1 071 | – 850 | 221 | 782 | – 650 | 132 |
| Reserver | 260 | 0 | 260 | 216 | 0 | 216 |
| Kompensation | 0 | 0 | 0 | | | |
| Avrundning | | 1 | 1 | –1 | | –1 |
| Totalt | 4 893 | –2 830 | 2 063 | 7 781 | –2 246 | 5 535 |
| Växelkursskillnader | –50 | | | – 109 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål
   (16) | – 961 | | | – 740 |
| Övrigt
   (17) | –18 | | | – 146 |
| Totalt överskott | 2 739 | | | 5 484 |
| Källa: Årsredovisningen för 2004. |

(miljoner euro)

2004

2003

Inkomster

Budgeterat

Uppburet

Bidrag till överskottet

Budgeterat

Uppburet

Bidrag till överskottet

Egna medel

94 997

95 051

54

84 011

83 633

– 378

Övriga inkomster

6 810

8 461

1 651

8 514

9 836

1 322

Totalt

101 807

103 512

1 705

92 525

93 469

944

Utgifter

Underutnyttjande
   (14)

Minus överföring till 2005
   (15)

Underutnyttjande

Minus överföring till 2004

Jordbruk

729

– 398

331

717

– 331

386

Strukturåtgärder

437

– 197

240

3 310

– 177

3 133

Inre politik

1 737

–1 152

585

1 585

– 920

665

Externa åtgärder

492

– 176

316

613

– 113

500

Strategi inför anslutningen

167

–58

109

559

–55

504

Administrativa utgifter

1 071

– 850

221

782

– 650

132

Reserver

260

0

260

216

0

216

Kompensation

0

0

0

Avrundning

1

1

–1

–1

Totalt

4 893

–2 830

2 063

7 781

–2 246

5 535

Växelkursskillnader

–50

– 109

Inkomster avsatta för särskilda ändamål
   (16)

– 961

– 740

Övrigt
   (17)

–18

– 146

Totalt överskott

2 739

5 484

Källa: Årsredovisningen för 2004.

| 2.11 | 2004 års överskott innebär en ytterligare minskning jämfört med 5,5 miljarder euro 2003, 7,4 miljarder euro 2002 och 15,0 miljarder euro 2001. Till stor del beror det minskade överskottet på en högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder. Detta återspeglar inte bara att kommissionens förvaltning förbättrats utan också det faktum att utnyttjandegraderna har ökat (se punkterna 2.14–2.16), eftersom man 2004 kommit mer än halvvägs i utgiftsprogrammen för perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

2.11

2004 års överskott innebär en ytterligare minskning jämfört med 5,5 miljarder euro 2003, 7,4 miljarder euro 2002 och 15,0 miljarder euro 2001. Till stor del beror det minskade överskottet på en högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder. Detta återspeglar inte bara att kommissionens förvaltning förbättrats utan också det faktum att utnyttjandegraderna har ökat (se punkterna 2.14–2.16), eftersom man 2004 kommit mer än halvvägs i utgiftsprogrammen för perioden 2000–2006.

| 2.12 | I årsrapporterna för 2002 och 2003 (18) konstaterade revisionsrätten att den dåliga kvaliteten på medlemsstaternas utgiftsprognoser för strukturåtgärder är ett viktigt skäl till att kommissionen inte i tid kan vidta åtgärder när det gäller förvaltningen av underutnyttjandet och det överskott det resulterar i. Uppskattningarna har förbättrats, och andelen prognosfel har sjunkit från 50 % 2003 till 23 % 2004. Detta innebär dock fortfarande för högt ställda prognoser motsvarande 6,5 miljarder euro, och kommissionen inser att ytterligare förbättringar är möjliga. Till skillnad från tidigare år innehåller kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2004 inga uppgifter om eller analyser av medlemsstaternas uppskattningar. |
| --- | --- |

2.12

I årsrapporterna för 2002 och 2003 (18) konstaterade revisionsrätten att den dåliga kvaliteten på medlemsstaternas utgiftsprognoser för strukturåtgärder är ett viktigt skäl till att kommissionen inte i tid kan vidta åtgärder när det gäller förvaltningen av underutnyttjandet och det överskott det resulterar i. Uppskattningarna har förbättrats, och andelen prognosfel har sjunkit från 50 % 2003 till 23 % 2004. Detta innebär dock fortfarande för högt ställda prognoser motsvarande 6,5 miljarder euro, och kommissionen inser att ytterligare förbättringar är möjliga. Till skillnad från tidigare år innehåller kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2004 inga uppgifter om eller analyser av medlemsstaternas uppskattningar.

| 2.12 | Kommissionen har i ovannämnda årliga rapport om budgetgenomförandet för strukturfonderna lämnat en detaljerad rapport om medlemsstaternas betalningsprognoser, som omfattar en jämförelse av felprocenten i prognoserna åren 1998–2004.
  Kommissionen vill betona att den årliga betalningsbudgeten inte direkt grundar sig på medlemsstaternas prognoser, utan på kommissionens egen bedömning av det sannolika behovet av betalningsbemyndiganden. Medlemsstaternas prognoser kan dock vara till nytta vid denna bedömning, och därför fortsätter kommissionen att uppmana till förbättringar. |
| --- | --- |

2.12

Kommissionen har i ovannämnda årliga rapport om budgetgenomförandet för strukturfonderna lämnat en detaljerad rapport om medlemsstaternas betalningsprognoser, som omfattar en jämförelse av felprocenten i prognoserna åren 1998–2004.

Kommissionen vill betona att den årliga betalningsbudgeten inte direkt grundar sig på medlemsstaternas prognoser, utan på kommissionens egen bedömning av det sannolika behovet av betalningsbemyndiganden. Medlemsstaternas prognoser kan dock vara till nytta vid denna bedömning, och därför fortsätter kommissionen att uppmana till förbättringar.

| 2.13 | Tidigare har man gjort betydande överföringar av anslag som sedan inte utnyttjats (19). Av det belopp för icke öronmärkta betalningsbemyndiganden som fördes över från 2003 utnyttjades inte 23 % (20). Ett belopp på totalt 2,8 miljarder euro förs över till 2005, av vilket 1,5 miljarder euro går till driftsbudgeten (1,2 miljarder euro 2003) och 1,3 miljarder euro till öronmärkta inkomster från tredje man (1,0 miljard euro 2003). |
| --- | --- |

2.13

Tidigare har man gjort betydande överföringar av anslag som sedan inte utnyttjats (19). Av det belopp för icke öronmärkta betalningsbemyndiganden som fördes över från 2003 utnyttjades inte 23 % (20). Ett belopp på totalt 2,8 miljarder euro förs över till 2005, av vilket 1,5 miljarder euro går till driftsbudgeten (1,2 miljarder euro 2003) och 1,3 miljarder euro till öronmärkta inkomster från tredje man (1,0 miljard euro 2003).

Nuvarande utgiftsprogram har nått den förväntade utnyttjandegraden

| 2.14 | En stor del av budgeten – strukturåtgärder, viss inre politik och externa åtgärder – består av fleråriga utgiftsprogram som inom fastställda perioder löper under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller strukturfonderna). Kommissionen och medlemsstaterna upplevde stora förseningar i samband med att dessa program fastställdes och inleddes, särskilt när det gällde strukturfonderna. Under 2004 nådde emellertid programmen i stor utsträckning den planerade årliga utgiftsnivån, i vilken ingick ersättning till medlemsstaterna för betalningar till stödmottagare. De budgeterade betalningsbemyndigandena för strukturfonderna räckte i själva verket inte till, varför en ändringsbudget (21) på totalt 3,7 miljarder euro begärdes före årets slut. Av detta belopp hänförde sig 3,3 miljarder euro till de nuvarande programmen. |
| --- | --- |

2.14

En stor del av budgeten – strukturåtgärder, viss inre politik och externa åtgärder – består av fleråriga utgiftsprogram som inom fastställda perioder löper under ett antal år (till exempel 2000–2006 när det gäller strukturfonderna). Kommissionen och medlemsstaterna upplevde stora förseningar i samband med att dessa program fastställdes och inleddes, särskilt när det gällde strukturfonderna. Under 2004 nådde emellertid programmen i stor utsträckning den planerade årliga utgiftsnivån, i vilken ingick ersättning till medlemsstaterna för betalningar till stödmottagare. De budgeterade betalningsbemyndigandena för strukturfonderna räckte i själva verket inte till, varför en ändringsbudget (21) på totalt 3,7 miljarder euro begärdes före årets slut. Av detta belopp hänförde sig 3,3 miljarder euro till de nuvarande programmen.

| 2.15 | Den nuvarande utgiftsnivån innebär endast en begränsad minskning av de utestående åtagandena. Uppgifterna i kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen när det gäller genomförandet av strukturfonderna (se punkt 2.4) visar att de tre politiska målen för perioden 2000–2006 hade genomförts till omkring 40 % i slutet av 2004. |
| --- | --- |

2.15

Den nuvarande utgiftsnivån innebär endast en begränsad minskning av de utestående åtagandena. Uppgifterna i kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen när det gäller genomförandet av strukturfonderna (se punkt 2.4) visar att de tre politiska målen för perioden 2000–2006 hade genomförts till omkring 40 % i slutet av 2004.

| 2.15 | Kommissionen har som mål att utarbeta en exakt budget för alla godtagbara ansökningar om utbetalningar, och detta kan omfatta tilläggsbudgetar om betalningarna överstiger förväntningarna. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen har som mål att utarbeta en exakt budget för alla godtagbara ansökningar om utbetalningar, och detta kan omfatta tilläggsbudgetar om betalningarna överstiger förväntningarna.

| 2.16 | Pågående är också avslutningen av utgiftsprogram inom strukturfonderna från den föregående programperioden (1994–1999). För kommissionen har avslutningen av dessa program och verkställandet av slutbetalningar inneburit betydande problem och medfört stora förseningar (se punkterna 5.29–5.31). Av de 9,1 miljarder euro i budgetmässiga åtaganden som var utestående i slutet av 2003 gjordes betalningar för 3,6 miljarder euro, och 2,3 miljarder euro förföll eftersom de inte kommer att utnyttjas. I slutet av 2004 var 3,3 miljarder euro i budgetmässiga åtaganden ännu utestående för avslutningen av dessa gamla program under 2005 och eventuellt senare. |
| --- | --- |

2.16

Pågående är också avslutningen av utgiftsprogram inom strukturfonderna från den föregående programperioden (1994–1999). För kommissionen har avslutningen av dessa program och verkställandet av slutbetalningar inneburit betydande problem och medfört stora förseningar (se punkterna 5.29–5.31). Av de 9,1 miljarder euro i budgetmässiga åtaganden som var utestående i slutet av 2003 gjordes betalningar för 3,6 miljarder euro, och 2,3 miljarder euro förföll eftersom de inte kommer att utnyttjas. I slutet av 2004 var 3,3 miljarder euro i budgetmässiga åtaganden ännu utestående för avslutningen av dessa gamla program under 2005 och eventuellt senare.

| 2.16 | Medlemsstaterna ålades att inkomma med ansökningar om utbetalning för dessa program senast den 31 mars 2003. Många ansökningar inkom först en kort tid innan tidsfristen löpte ut, och den varierande kvaliteten på åtföljande handlingar gällande avslutandet av programmen gjorde det nödvändigt att begära in tilläggsinformation innan ansökningarna kunde behandlas. Avslutandet av programmen gick betydligt bättre 2004. Detta framgår av att de utestående åtagandena minskade med två tredjedelar till omkring 5 % av samtliga utestående åtaganden för strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.16

Medlemsstaterna ålades att inkomma med ansökningar om utbetalning för dessa program senast den 31 mars 2003. Många ansökningar inkom först en kort tid innan tidsfristen löpte ut, och den varierande kvaliteten på åtföljande handlingar gällande avslutandet av programmen gjorde det nödvändigt att begära in tilläggsinformation innan ansökningarna kunde behandlas. Avslutandet av programmen gick betydligt bättre 2004. Detta framgår av att de utestående åtagandena minskade med två tredjedelar till omkring 5 % av samtliga utestående åtaganden för strukturfonderna.

Ökning av utestående budgetmässiga åtaganden till följd av utvidgningen

| 2.17 | Utestående budgetmässiga åtaganden är de belopp som kommissionen har ingått rättsliga åtaganden om att betala i framtiden. Ju högre värdet av de utestående budgetmässiga åtagandena är, desto större blir kraven på betalningsbudgetarna kommande år. De utestående budgetmässiga åtagandena ökade med 4,5 % till 110,1 miljarder euro (se
  tabell 2.3
  ). Ökningen berodde på de extra budgetmässiga åtagandena för de nya medlemsstaterna efter utvidgningen. De underliggande utestående budgetmässiga åtagandena för EU före utvidgningen låg kvar på en oförändrad nivå. De utestående budgetmässiga åtagandena för differentierade utgifter som helhet motsvarar 2,2 års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad (2,5 år 2003). |
| --- | --- |

2.17

Utestående budgetmässiga åtaganden är de belopp som kommissionen har ingått rättsliga åtaganden om att betala i framtiden. Ju högre värdet av de utestående budgetmässiga åtagandena är, desto större blir kraven på betalningsbudgetarna kommande år. De utestående budgetmässiga åtagandena ökade med 4,5 % till 110,1 miljarder euro (se
  tabell 2.3
  ). Ökningen berodde på de extra budgetmässiga åtagandena för de nya medlemsstaterna efter utvidgningen. De underliggande utestående budgetmässiga åtagandena för EU före utvidgningen låg kvar på en oförändrad nivå. De utestående budgetmässiga åtagandena för differentierade utgifter som helhet motsvarar 2,2 års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad (2,5 år 2003).

| 2.17 | De 2,2 år som revisionsrätten nämner kan anses normalt och ligga nära n + 2-principen. |
| --- | --- |

2.17

De 2,2 år som revisionsrätten nämner kan anses normalt och ligga nära n + 2-principen.

| 2.18 | Diagram 2.1
  visar värdet av de utestående budgetmässiga åtagandena för differentierade utgifter sedan 1994. Ökningen beror både på den ändring av systemet för årliga åtaganden för strukturfonderna som gjordes för programperioden 2000–2006 och på den kumulerade effekten av underutnyttjandet mellan 1999 och 2003, vilket resulterade i att 40 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll (22). |
| --- | --- |

2.18

Diagram 2.1
  visar värdet av de utestående budgetmässiga åtagandena för differentierade utgifter sedan 1994. Ökningen beror både på den ändring av systemet för årliga åtaganden för strukturfonderna som gjordes för programperioden 2000–2006 och på den kumulerade effekten av underutnyttjandet mellan 1999 och 2003, vilket resulterade i att 40 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll (22).

Tabell 2.3 – Förändring av utestående åtaganden 2004

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Per anslagstyp | Totalt | Per rubrik i budgetplanen |
| Icke-differentierade anslag | Differentierade anslag | Jordbruk | Strukturåtgärder | Inre politik | Externa åtgärder | Administrativa utgifter | Reserver | Strategi inför anslutning | Kompensation | Justeringar |
| Överförda åtaganden |
| Saldo som förts över | 877 | 103 883 | 104 760 | 290 | 69 274 | 12 196 | 12 156 | 584 | 0 | 10 260 | 0 | 0 |
| Betalningar | – 776 | –41 221 | –41 997 | – 271 | –30 969 | –3 995 | –3 245 | – 503 | 0 | –3 013 | 0 | –1 |
| Åtaganden som dragits tillbaka | –17 | –3 626 | –3 643 | –5 | –2 624 | – 501 | – 436 | 0 | 0 | –85 | 0 | 8 |
| Belopp som förfallit | –81 | 0 | –81 | –14 | 0 | 0 | 0 | –59 | 0 | 0 | 0 | –8 |
| Åtaganden gjorda 2004 |
| Gjorda åtaganden | 51 494 | 57 779 | 109 273 | 44 761 | 40 834 | 9 010 | 5 198 | 6 161 | 182 | 1 718 | 1 410 | –1 |
| Betalningar | –50 162 | –7 981 | –58 143 | –43 308 | –3 229 | –3 260 | –1 361 | –5 354 | – 182 | –40 | –1 410 | 1 |
| Belopp som förfallit | –22 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Avrundning | | | | –1 | –1 | | 1 | | | | | 1 |
| Saldo som förs över till 2005 | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 807 | 0 | 8 840 | 0 | 0 |
| Källa: Årsredovisningen för 2004 och rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. |

(miljoner euro)

Per anslagstyp

Totalt

Per rubrik i budgetplanen

Icke-differentierade anslag

Differentierade anslag

Jordbruk

Strukturåtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Administrativa utgifter

Reserver

Strategi inför anslutning

Kompensation

Justeringar

Överförda åtaganden

Saldo som förts över

877

103 883

104 760

290

69 274

12 196

12 156

584

0

10 260

0

0

Betalningar

– 776

–41 221

–41 997

– 271

–30 969

–3 995

–3 245

– 503

0

–3 013

0

–1

Åtaganden som dragits tillbaka

–17

–3 626

–3 643

–5

–2 624

– 501

– 436

0

0

–85

0

8

Belopp som förfallit

–81

0

–81

–14

0

0

0

–59

0

0

0

–8

Åtaganden gjorda 2004

Gjorda åtaganden

51 494

57 779

109 273

44 761

40 834

9 010

5 198

6 161

182

1 718

1 410

–1

Betalningar

–50 162

–7 981

–58 143

–43 308

–3 229

–3 260

–1 361

–5 354

– 182

–40

–1 410

1

Belopp som förfallit

–22

0

–22

0

0

0

0

–22

0

0

0

0

Avrundning

–1

–1

1

1

Saldo som förs över till 2005

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

807

0

8 840

0

0

Källa: Årsredovisningen för 2004 och rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

Image

| 2.19 | I sitt svar på 2003 års årsrapport uppgav kommissionen att nivån på de utestående åtagandena låg i linje med kommissionens prognos (23). År 2002 utförde kommissionen en grundlig analys av budgetgenomförandet under strukturfonderna och tog hänsyn till och justerade för de låga utnyttjandegraderna 2000–2002 samt gjorde en prognos för nivån på utestående budgetmässiga åtaganden i slutet av varje år fram till 2010 (24). |
| --- | --- |

2.19

I sitt svar på 2003 års årsrapport uppgav kommissionen att nivån på de utestående åtagandena låg i linje med kommissionens prognos (23). År 2002 utförde kommissionen en grundlig analys av budgetgenomförandet under strukturfonderna och tog hänsyn till och justerade för de låga utnyttjandegraderna 2000–2002 samt gjorde en prognos för nivån på utestående budgetmässiga åtaganden i slutet av varje år fram till 2010 (24).

| 2.20 | Det visade sig att de utestående åtagandena i slutet av 2004 för program under perioden 2000–2006 var 3,7 miljarder euro högre än kommissionen hade förutspått 2002 för EU-15. De utestående budgetmässiga åtagandena för programmen 1994–1999 uppgick till 3,3 miljarder euro; enligt kommissionens analys från 2002 förväntades de ha varit betalade i sin helhet. Vidare fanns det 2,1 miljarder euro i utestående budgetmässiga åtaganden som hänförde sig till utvidgningen och som inte ingick i kommissionens analys. |
| --- | --- |

2.20

Det visade sig att de utestående åtagandena i slutet av 2004 för program under perioden 2000–2006 var 3,7 miljarder euro högre än kommissionen hade förutspått 2002 för EU-15. De utestående budgetmässiga åtagandena för programmen 1994–1999 uppgick till 3,3 miljarder euro; enligt kommissionens analys från 2002 förväntades de ha varit betalade i sin helhet. Vidare fanns det 2,1 miljarder euro i utestående budgetmässiga åtaganden som hänförde sig till utvidgningen och som inte ingick i kommissionens analys.

| 2.20 | Att nivån på utestående åtaganden för 1994–1999 är högre än beräknat beror på att avslutandet av dessa program försenades, vilket var svårt att förutse vid den tidpunkten (se svar på punkt 2.16). Siffrorna för 2002 var den bästa uppskattningen som baserade sig på tillgänglig information. Svårigheterna med att göra dessa uppskattningar berodde till stor del på att betalningssystemet för de nya programmen för 2000–2006 ändrades väsentligt jämfört med de tidigare programmen. |
| --- | --- |

2.20

Att nivån på utestående åtaganden för 1994–1999 är högre än beräknat beror på att avslutandet av dessa program försenades, vilket var svårt att förutse vid den tidpunkten (se svar på punkt 2.16). Siffrorna för 2002 var den bästa uppskattningen som baserade sig på tillgänglig information. Svårigheterna med att göra dessa uppskattningar berodde till stor del på att betalningssystemet för de nya programmen för 2000–2006 ändrades väsentligt jämfört med de tidigare programmen.

De utestående budgetmässiga åtagandena motsvarar inte de totala rättsliga åtagandena

| 2.21 | På grund av budgetförfarandets karaktär återspeglar inte saldot för utestående budgetmässiga åtaganden de rättsliga åtagandenas fulla omfattning, eftersom de flesta utgiftsprogram omfattas av särskilda regler. Finansieringsbeslut som fattas i början av programperioden – och som är rättsliga åtaganden som skall betalas – omvandlas inte omedelbart till budgetmässiga åtaganden, utan får enligt budgetförordningen (25) ingås under programperioden med en ungefär lika stor årlig del. De rättsliga åtaganden som gjorts men som ännu inte omvandlats till budgetmässiga åtaganden särredovisas som poster utanför balansräkningen i årsredovisningen (26). |
| --- | --- |

2.21

På grund av budgetförfarandets karaktär återspeglar inte saldot för utestående budgetmässiga åtaganden de rättsliga åtagandenas fulla omfattning, eftersom de flesta utgiftsprogram omfattas av särskilda regler. Finansieringsbeslut som fattas i början av programperioden – och som är rättsliga åtaganden som skall betalas – omvandlas inte omedelbart till budgetmässiga åtaganden, utan får enligt budgetförordningen (25) ingås under programperioden med en ungefär lika stor årlig del. De rättsliga åtaganden som gjorts men som ännu inte omvandlats till budgetmässiga åtaganden särredovisas som poster utanför balansräkningen i årsredovisningen (26).

| 2.22 | I slutet av 2004 uppgick de utestående budgetmässiga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 till 60 miljarder euro, vilket med 2004 års utnyttjandegrad motsvarar 2,2 års utgifter. De rättsliga åtaganden som ännu inte omvandlats till budgetmässiga åtaganden (se punkt 2.21) uppgick till totalt 75 miljarder euro. Därmed uppgick de totala utestående rättsliga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 i slutet av 2004 till 136 miljarder euro, vilket motsvarar nästan fem års betalningar med 2004 års utnyttjandegrad. De totala utestående rättsliga åtagandena minskade endast något 2004 beroende på effekten av de ytterligare rättsliga åtagandena till följd av utvidgningen. För att avveckla alla utestående rättsliga åtaganden från programperioden 2000–2006 före betalningsfristen (2010), måste kommissionen dock upprättahålla en hög utnyttjandegrad och/eller påbörja betydande tillbakadraganden av anslag i enlighet med ”år n +2”-regeln (se punkterna 2.24–2.26). |
| --- | --- |

2.22

I slutet av 2004 uppgick de utestående budgetmässiga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 till 60 miljarder euro, vilket med 2004 års utnyttjandegrad motsvarar 2,2 års utgifter. De rättsliga åtaganden som ännu inte omvandlats till budgetmässiga åtaganden (se punkt 2.21) uppgick till totalt 75 miljarder euro. Därmed uppgick de totala utestående rättsliga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 i slutet av 2004 till 136 miljarder euro, vilket motsvarar nästan fem års betalningar med 2004 års utnyttjandegrad. De totala utestående rättsliga åtagandena minskade endast något 2004 beroende på effekten av de ytterligare rättsliga åtagandena till följd av utvidgningen. För att avveckla alla utestående rättsliga åtaganden från programperioden 2000–2006 före betalningsfristen (2010), måste kommissionen dock upprättahålla en hög utnyttjandegrad och/eller påbörja betydande tillbakadraganden av anslag i enlighet med ”år n +2”-regeln (se punkterna 2.24–2.26).

| 2.22 | Kommissionen anser inte att presentationen av förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar under ett visst år i sig är någon användbar indikator. Förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar minskar av naturliga skäl när slutet av programperioden närmar sig. De totala utestående åtagandena skall därför alltid ses mot bakgrund av den tid som återstår för att genomföra de resterande betalningarna. I detta avseende instämmer kommissionen i revisionsrättens iakttagelser i den sista meningen. |
| --- | --- |

2.22

Kommissionen anser inte att presentationen av förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar under ett visst år i sig är någon användbar indikator. Förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar minskar av naturliga skäl när slutet av programperioden närmar sig. De totala utestående åtagandena skall därför alltid ses mot bakgrund av den tid som återstår för att genomföra de resterande betalningarna. I detta avseende instämmer kommissionen i revisionsrättens iakttagelser i den sista meningen.

| 2.23 | När det gäller strukturfondernas nuvarande programperiod kan medlemsstaterna göra betalningar till stödmottagare till slutet av 2008, och kommissionen kan ersätta medlemsstaterna för betalningar fram till 2010, inbegripet avslutanden. Erfarenheterna från tidigare perioder visar att utnyttjandegraderna minskar mot slutet av perioden och att avslutningen blir problematisk (27). Därför finns det en risk för att utgifterna för de nuvarande programmen förskjuts längre in i nästa period och att inledningen av de nya programmen försenas. |
| --- | --- |

2.23

När det gäller strukturfondernas nuvarande programperiod kan medlemsstaterna göra betalningar till stödmottagare till slutet av 2008, och kommissionen kan ersätta medlemsstaterna för betalningar fram till 2010, inbegripet avslutanden. Erfarenheterna från tidigare perioder visar att utnyttjandegraderna minskar mot slutet av perioden och att avslutningen blir problematisk (27). Därför finns det en risk för att utgifterna för de nuvarande programmen förskjuts längre in i nästa period och att inledningen av de nya programmen försenas.

| 2.23 | Det är normalt att en del av det återstående beloppet för program för den innevarande perioden kommer att betalas åren 2007–2010. På grund av att n + 2-regeln tillämpas på strukturfonderna väntar sig kommissionen inte någon betydande ackumulering av utestående åtaganden mot slutet av innevarande period.
  Avslutandet av programmen för 2000–2006 får inte innebära att igångsättandet av program under nästa period försenas. Kommissionen kommer att lägga fram budgetar som motsvarar den förväntade nivån på godtagbara ansökningar om utbetalning, oavsett om dessa ansökningar härrör från programperioden 2000–2006 eller programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

2.23

Det är normalt att en del av det återstående beloppet för program för den innevarande perioden kommer att betalas åren 2007–2010. På grund av att n + 2-regeln tillämpas på strukturfonderna väntar sig kommissionen inte någon betydande ackumulering av utestående åtaganden mot slutet av innevarande period.

Avslutandet av programmen för 2000–2006 får inte innebära att igångsättandet av program under nästa period försenas. Kommissionen kommer att lägga fram budgetar som motsvarar den förväntade nivån på godtagbara ansökningar om utbetalning, oavsett om dessa ansökningar härrör från programperioden 2000–2006 eller programperioden 2007–2013.

”År n + 2”-regeln har hittills resulterat i få tillbakadraganden av anslag

| 2.24 | Kommissionen anser (28) att den risk som är förenad med en hög nivå av utestående budgetmässiga åtaganden inom strukturfonderna minskas genom ”år n + 2”-regeln. Denna regel innebär att ett åtagande förfaller automatiskt om det inte gjorts någon betalning för det inom två år från det år det ingicks. Efter tillämpning av denna regel uppgick 2003 de anslag som förfallit till 31 miljoner euro. År 2004 var beloppet högre, 219 miljoner euro, motsvarande endast 0,3 % av saldot för utestående budgetmässiga åtaganden för strukturfonderna i slutet av året. |
| --- | --- |

2.24

Kommissionen anser (28) att den risk som är förenad med en hög nivå av utestående budgetmässiga åtaganden inom strukturfonderna minskas genom ”år n + 2”-regeln. Denna regel innebär att ett åtagande förfaller automatiskt om det inte gjorts någon betalning för det inom två år från det år det ingicks. Efter tillämpning av denna regel uppgick 2003 de anslag som förfallit till 31 miljoner euro. År 2004 var beloppet högre, 219 miljoner euro, motsvarande endast 0,3 % av saldot för utestående budgetmässiga åtaganden för strukturfonderna i slutet av året.

| 2.24 | Kommissionen vidhåller sin uppfattning att n + 2-regeln kommer att stabilisera nivån på utestående åtaganden.
  Förskott som utbetalas i början av programperioden och som utgör 7 % av det totala rambeloppet för varje program 2000–2006 ger ett relativt bestående skydd mot risken att åtaganden behöver dras tillbaka enligt n + 2-regeln, eftersom förskotten sänker nivån på de ersättningar som behövs för att undvika att de måste dras tillbaka automatiskt. Detta skydd försvagas dock med tiden, vilket kan leda till att fler åtaganden dras tillbaka enligt n + 2-regeln kommande år.
  Samtidigt är n + 2-regeln ett incitament att genomföra ansökningar om utbetalningar snabbare och att ge in dem mer regelbundet. Därför kan verkningarna av regeln inte bedömas enbart utifrån nivån på återtaganden. |
| --- | --- |

2.24

Kommissionen vidhåller sin uppfattning att n + 2-regeln kommer att stabilisera nivån på utestående åtaganden.

Förskott som utbetalas i början av programperioden och som utgör 7 % av det totala rambeloppet för varje program 2000–2006 ger ett relativt bestående skydd mot risken att åtaganden behöver dras tillbaka enligt n + 2-regeln, eftersom förskotten sänker nivån på de ersättningar som behövs för att undvika att de måste dras tillbaka automatiskt. Detta skydd försvagas dock med tiden, vilket kan leda till att fler åtaganden dras tillbaka enligt n + 2-regeln kommande år.

Samtidigt är n + 2-regeln ett incitament att genomföra ansökningar om utbetalningar snabbare och att ge in dem mer regelbundet. Därför kan verkningarna av regeln inte bedömas enbart utifrån nivån på återtaganden.

| 2.25 | Av de åtaganden som förföll i enlighet med denna regel gällde 76 % utgifter som finansierats av ESF i Nederländerna. I praktiken fördelades nya åtaganden från resultatreserven (29) i vissa fall till de program för vilka åtaganden förfallit, vilket upphävde effekten av förfarandet (30). Förhållandet att åtaganden inte förfallit när det gäller andra medlemsstater återspeglar ett ökat utnyttjande. Revisionsrätten fann emellertid bevis för att medlemsstater begärde ersättning för icke-stödberättigande utgifter för att förhindra att åtaganden skulle förfalla. Detta visar den verkliga beskaffenheten hos den risk som revisionsrätten identifierade i sin årsrapport för 2003 (31). |
| --- | --- |

2.25

Av de åtaganden som förföll i enlighet med denna regel gällde 76 % utgifter som finansierats av ESF i Nederländerna. I praktiken fördelades nya åtaganden från resultatreserven (29) i vissa fall till de program för vilka åtaganden förfallit, vilket upphävde effekten av förfarandet (30). Förhållandet att åtaganden inte förfallit när det gäller andra medlemsstater återspeglar ett ökat utnyttjande. Revisionsrätten fann emellertid bevis för att medlemsstater begärde ersättning för icke-stödberättigande utgifter för att förhindra att åtaganden skulle förfalla. Detta visar den verkliga beskaffenheten hos den risk som revisionsrätten identifierade i sin årsrapport för 2003 (31).

| 2.25 | Bakgrunden till den situation som revisionsrätten beskriver i fråga om det nya åtagandet från resultatreserven för ett program från vilket finansiering dragits tillbaka med stöd av n + 2-regeln är att eftersom anslag inte kan överföras från ett mål till ett annat (beloppen fastställdes vid Europeiska rådets möte i Berlin 1999 och i strukturfondsförordningen) kan bara program i en medlemsstat inom ett mål konkurrera om resultatreserven. Eftersom det bara finns ett samlat programdokument för mål 3 i Nederländerna hade kommissionen inget annat val än att anslå reserven för detta program, samtidigt som den naturligtvis riktade den till de prioriteringar som uppvisade det bästa resultatet.
  I samband med revisioner i medlemsstaterna fann revisionsrätten bevis på att icke-godtagbara utgifter tagits med i ansökningarna. Kommissionen undersöker dessa bevis och kommer att vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen undersöker denna risk också i sin egen revision. |
| --- | --- |

2.25

Bakgrunden till den situation som revisionsrätten beskriver i fråga om det nya åtagandet från resultatreserven för ett program från vilket finansiering dragits tillbaka med stöd av n + 2-regeln är att eftersom anslag inte kan överföras från ett mål till ett annat (beloppen fastställdes vid Europeiska rådets möte i Berlin 1999 och i strukturfondsförordningen) kan bara program i en medlemsstat inom ett mål konkurrera om resultatreserven. Eftersom det bara finns ett samlat programdokument för mål 3 i Nederländerna hade kommissionen inget annat val än att anslå reserven för detta program, samtidigt som den naturligtvis riktade den till de prioriteringar som uppvisade det bästa resultatet.

I samband med revisioner i medlemsstaterna fann revisionsrätten bevis på att icke-godtagbara utgifter tagits med i ansökningarna. Kommissionen undersöker dessa bevis och kommer att vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen undersöker denna risk också i sin egen revision.

| 2.26 | Fastän kommission anser att ”år n + 2”-regeln är ett viktigt verktyg i budgetförvaltningen, innehåller rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen inga analyser av hur den fungerar eller vilken effekt den har. |
| --- | --- |

2.26

Fastän kommission anser att ”år n + 2”-regeln är ett viktigt verktyg i budgetförvaltningen, innehåller rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen inga analyser av hur den fungerar eller vilken effekt den har.

| 2.26 | Ett av syftena med n + 2-regeln är att främja genomförandet, och effekterna av regeln kan delvis mätas utifrån den information om genomförandet som ges i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Mer detaljerad information om strukturfonderna finns i ovannämnda årliga rapport om strukturfonderna, som offentliggjordes i maj 2005. |
| --- | --- |

2.26

Ett av syftena med n + 2-regeln är att främja genomförandet, och effekterna av regeln kan delvis mätas utifrån den information om genomförandet som ges i rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Mer detaljerad information om strukturfonderna finns i ovannämnda årliga rapport om strukturfonderna, som offentliggjordes i maj 2005.

Olämplig budgetering under utgiftsprograms löptid

| 2.27 | Resultatet för 2004 var visserligen till stor del tillfredsställande när det gäller strukturfonderna, men många av de ihållande problemen – förseningar och ökade utestående budgetmässiga åtaganden – med genomförandet av fleråriga utgiftsprogram beror på att budgeteringen görs för programperioden, vilket inte tar tillräcklig hänsyn till medlemsstaternas förmåga att utnyttja anslagen inom den planerade tidsramen. Såsom förklarades i punkt 2.21 görs dessutom åtaganden med ungefär lika stora årliga delbelopp under programmets nominella löptid. Detta avspeglar varken den förväntade betalningsprofilen eller de rättsliga åtagandenas fulla omfattning (32), och därmed lämnas uppgifter som lätt kan feltolkas. |
| --- | --- |

2.27

Resultatet för 2004 var visserligen till stor del tillfredsställande när det gäller strukturfonderna, men många av de ihållande problemen – förseningar och ökade utestående budgetmässiga åtaganden – med genomförandet av fleråriga utgiftsprogram beror på att budgeteringen görs för programperioden, vilket inte tar tillräcklig hänsyn till medlemsstaternas förmåga att utnyttja anslagen inom den planerade tidsramen. Såsom förklarades i punkt 2.21 görs dessutom åtaganden med ungefär lika stora årliga delbelopp under programmets nominella löptid. Detta avspeglar varken den förväntade betalningsprofilen eller de rättsliga åtagandenas fulla omfattning (32), och därmed lämnas uppgifter som lätt kan feltolkas.

| 2.27 | Budgeteringen av åtaganden är en direkt följd av den resursfördelning som Europeiska rådet beslutade om. De årliga budgeterade åtagandena avspeglar i regel programplaneringen (eller den reviderade programplaneringen). I regel har kommissionen som mål att förutse det faktiska behovet av årliga betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

2.27

Budgeteringen av åtaganden är en direkt följd av den resursfördelning som Europeiska rådet beslutade om. De årliga budgeterade åtagandena avspeglar i regel programplaneringen (eller den reviderade programplaneringen). I regel har kommissionen som mål att förutse det faktiska behovet av årliga betalningsbemyndiganden.

| 2.28 | Betalningar är tänkta att göras under en period som sträcker sig längre än ett programs nominella löptid (till 2010 när det gäller perioden 2000–2006). Betalningsprofilen varierar stort under programcykeln, med små inledande betalningar när program (och de projekt de finansierar) fastställs och inleds och därefter, under mellanåren, en högre efterfrågan som sedan minskar mot slutet. Om två perioder överlappar varandra, är det kommissionens avsikt att åren med lägre efterfrågan i inledningen av den andra perioden skall kompenseras genom betalningar från slutet av den första perioden, vilket är tänkt att resultera i en störningsfri och jämn efterfrågan på betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

2.28

Betalningar är tänkta att göras under en period som sträcker sig längre än ett programs nominella löptid (till 2010 när det gäller perioden 2000–2006). Betalningsprofilen varierar stort under programcykeln, med små inledande betalningar när program (och de projekt de finansierar) fastställs och inleds och därefter, under mellanåren, en högre efterfrågan som sedan minskar mot slutet. Om två perioder överlappar varandra, är det kommissionens avsikt att åren med lägre efterfrågan i inledningen av den andra perioden skall kompenseras genom betalningar från slutet av den första perioden, vilket är tänkt att resultera i en störningsfri och jämn efterfrågan på betalningsbemyndiganden.

| 2.29 | I praktiken beror kommissionens behov av budgetbetalningar på medlemsstaternas betalningsansökningar som i sin tur beror på stödmottagares förmåga att genomföra projekt och utnyttja anslag. Den ojämna efterfrågan under de fem åren fram till 2003 resulterade i ett avsevärt underutnyttjande (33). Underutnyttjandet får olika konsekvenser för betalningsbemyndiganden och åtaganden: outnyttjade betalningsbemyndiganden förfaller medan åtaganden förblir utestående. Denna skillnad leder till ökande utestående budgetmässiga åtaganden (se punkt 2.18) och en tidsförskjutning mellan åtaganden och betalningar. |
| --- | --- |

2.29

I praktiken beror kommissionens behov av budgetbetalningar på medlemsstaternas betalningsansökningar som i sin tur beror på stödmottagares förmåga att genomföra projekt och utnyttja anslag. Den ojämna efterfrågan under de fem åren fram till 2003 resulterade i ett avsevärt underutnyttjande (33). Underutnyttjandet får olika konsekvenser för betalningsbemyndiganden och åtaganden: outnyttjade betalningsbemyndiganden förfaller medan åtaganden förblir utestående. Denna skillnad leder till ökande utestående budgetmässiga åtaganden (se punkt 2.18) och en tidsförskjutning mellan åtaganden och betalningar.

| 2.29 | Ökande utestående åtaganden är ett normalt inslag i fleråriga program, som i fallet med strukturfonderna. De utestående åtagandena förväntas ”normalt” öka under de första åren, därefter stabilisera sig och slutligen minska mot slutet av perioden. I ett system med differentierade anslag finns det ingen särskild orsak till varför betalningar och åtaganden måste motsvara varandra under ett givet år. |
| --- | --- |

2.29

Ökande utestående åtaganden är ett normalt inslag i fleråriga program, som i fallet med strukturfonderna. De utestående åtagandena förväntas ”normalt” öka under de första åren, därefter stabilisera sig och slutligen minska mot slutet av perioden. I ett system med differentierade anslag finns det ingen särskild orsak till varför betalningar och åtaganden måste motsvara varandra under ett givet år.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 2.30 | Kommissionens rapport om budgetförvaltningen innehåller nu vissa nya uppgifter om hur utgiftsprogram fortskrider. Uppgifterna skulle dock kunna förbättras ytterligare genom mer fullständiga förklaringar, mätning av framsteg i förhållande till förväntade resultat och en närmare återspegling av budgetförvaltning och redovisningsskyldighet. Uppgifter bör även lämnas om medlemsstaternas utgiftsuppskattningar och om hur ”år n + 2”-regeln för strukturfonderna fungerar. |
| --- | --- |

2.30

Kommissionens rapport om budgetförvaltningen innehåller nu vissa nya uppgifter om hur utgiftsprogram fortskrider. Uppgifterna skulle dock kunna förbättras ytterligare genom mer fullständiga förklaringar, mätning av framsteg i förhållande till förväntade resultat och en närmare återspegling av budgetförvaltning och redovisningsskyldighet. Uppgifter bör även lämnas om medlemsstaternas utgiftsuppskattningar och om hur ”år n + 2”-regeln för strukturfonderna fungerar.

| 2.30 | Såsom rekommenderades i revisionsrättens rapport för det föregående räkenskapsåret har kommissionen lämnat omfattande information om den ackumulerade genomförandegraden och de framsteg som gjorts med flera av de viktigaste fleråriga programmen (dvs. strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Sapard och Ispa).
  Kommissionen har som mål att försöka förbättra informationen som den gjort tidigare, exempelvis i 2004 års rapport. Dessutom gör kommissionen revisionsrätten uppmärksam på den omfattande årliga rapport om budgetgenomförandet för strukturfonderna som GD Budget offentliggjorde i maj.
  Kommissionen hänvisar också till sitt svar i punkt 2.4. |
| --- | --- |

2.30

Såsom rekommenderades i revisionsrättens rapport för det föregående räkenskapsåret har kommissionen lämnat omfattande information om den ackumulerade genomförandegraden och de framsteg som gjorts med flera av de viktigaste fleråriga programmen (dvs. strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Sapard och Ispa).

Kommissionen har som mål att försöka förbättra informationen som den gjort tidigare, exempelvis i 2004 års rapport. Dessutom gör kommissionen revisionsrätten uppmärksam på den omfattande årliga rapport om budgetgenomförandet för strukturfonderna som GD Budget offentliggjorde i maj.

Kommissionen hänvisar också till sitt svar i punkt 2.4.

| 2.31 | Förbättrade utnyttjandegrader och det minskade överskott som det leder till återspeglar en bättre förvaltning från kommissionens sida och en högre utgiftsnivå inom de stora utgiftsprogrammen, särskilt strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.31

Förbättrade utnyttjandegrader och det minskade överskott som det leder till återspeglar en bättre förvaltning från kommissionens sida och en högre utgiftsnivå inom de stora utgiftsprogrammen, särskilt strukturfonderna.

| 2.32 | De utestående budgetmässiga åtagandena fortsatte att öka och uppgick till totalt 109 miljarder euro i slutet av 2004. Ökningen berodde främst på utvidgningen, och de underliggande utestående budgetmässiga åtagandena som hänförde sig till EU-15 minskade något. ”År n + 2”-regeln, vars syfte är att hantera situationen när det gäller strukturfonderna, har resulterat i mycket få tillbakadraganden av anslag sedan den infördes. |
| --- | --- |

2.32

De utestående budgetmässiga åtagandena fortsatte att öka och uppgick till totalt 109 miljarder euro i slutet av 2004. Ökningen berodde främst på utvidgningen, och de underliggande utestående budgetmässiga åtagandena som hänförde sig till EU-15 minskade något. ”År n + 2”-regeln, vars syfte är att hantera situationen när det gäller strukturfonderna, har resulterat i mycket få tillbakadraganden av anslag sedan den infördes.

| 2.32 | I hur stor utsträckning åtaganden dragits tillbaka är inte i sig någon lämplig indikator på n + 2-regelns effektivitet. Regeln inverkar också genom att främja genomförandet (se också svaret på punkt 2.24). |
| --- | --- |

2.32

I hur stor utsträckning åtaganden dragits tillbaka är inte i sig någon lämplig indikator på n + 2-regelns effektivitet. Regeln inverkar också genom att främja genomförandet (se också svaret på punkt 2.24).

| 2.33 | De utestående budgetmässiga åtagandena för strukturfonderna är högre än vad kommissionen angav i sin reviderade prognos från 2002. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen överväger att uppdatera sin analys i syfte att identifiera följderna för innevarande period och den kommande perioden, samt fastställa om särskilda åtgärder krävs. |
| --- | --- |

2.33

De utestående budgetmässiga åtagandena för strukturfonderna är högre än vad kommissionen angav i sin reviderade prognos från 2002. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen överväger att uppdatera sin analys i syfte att identifiera följderna för innevarande period och den kommande perioden, samt fastställa om särskilda åtgärder krävs.

| 2.33 | Mönstret i det faktiska genomförandet och den faktiska nivån på utestående åtaganden analyseras och används som relevant information vid bedömningen av betalningsbehoven under det förberedande arbetet med det preliminära budgetförslaget. Det finns för närvarande inga planer på att lägga fram ett ändrat meddelande. |
| --- | --- |

2.33

Mönstret i det faktiska genomförandet och den faktiska nivån på utestående åtaganden analyseras och används som relevant information vid bedömningen av betalningsbehoven under det förberedande arbetet med det preliminära budgetförslaget. Det finns för närvarande inga planer på att lägga fram ett ändrat meddelande.

| 2.34 | EU:s budgetinformation återspeglar inte fullt ut de faktiska utgifterna och ger heller inte tillräckligt tydlig information om unionens rättsliga skyldigheter. När det gäller strukturfonderna baseras budgeten för åtaganden på lika stora årliga betalningar, och budgeten för betalningar bygger på antaganden om att utgifterna är utbudsstyrda samt störningsfria och jämna, men de genomförs på grundval av oregelbundna, efterfrågestyrda betalningsansökningar från medlemsstaterna. Såsom kommissionen redan har konstaterat är dess förmåga att aktivt förvalta budgetgenomförandet för fleråriga utgiftsprogram begränsad (34). |
| --- | --- |

2.34

EU:s budgetinformation återspeglar inte fullt ut de faktiska utgifterna och ger heller inte tillräckligt tydlig information om unionens rättsliga skyldigheter. När det gäller strukturfonderna baseras budgeten för åtaganden på lika stora årliga betalningar, och budgeten för betalningar bygger på antaganden om att utgifterna är utbudsstyrda samt störningsfria och jämna, men de genomförs på grundval av oregelbundna, efterfrågestyrda betalningsansökningar från medlemsstaterna. Såsom kommissionen redan har konstaterat är dess förmåga att aktivt förvalta budgetgenomförandet för fleråriga utgiftsprogram begränsad (34).

| 2.34 | För strukturfondernas del fastställs de årliga åtagandebemyndigandena direkt genom den fleråriga programplaneringen (dvs. de är utbudsstyrda). I viss mån gäller detta också andra viktiga fleråriga program.
  Betalningsbemyndiganden måste däremot vara efterfrågestyrda, med undantag av begränsade förskottsbetalningar. Betalningsbemyndigandena budgeteras årligen med syftet att göra en realistisk prognos av den faktiska efterfrågan på grundval av trenderna i genomförandet och annan relevant information. Kommissionens uppskattning av betalningsbehoven för strukturfonderna bygger i regel på det preliminära budgetförslaget. På det hela taget förbättrades budgeteringen av betalningar väsentligt under 2004.
  Beloppet för rättsliga åtaganden för vilka det ännu inte gjorts några budgetåtaganden särredovisas som eventualförpliktelser i gemenskapernas årsredovisning. |
| --- | --- |

2.34

För strukturfondernas del fastställs de årliga åtagandebemyndigandena direkt genom den fleråriga programplaneringen (dvs. de är utbudsstyrda). I viss mån gäller detta också andra viktiga fleråriga program.

Betalningsbemyndiganden måste däremot vara efterfrågestyrda, med undantag av begränsade förskottsbetalningar. Betalningsbemyndigandena budgeteras årligen med syftet att göra en realistisk prognos av den faktiska efterfrågan på grundval av trenderna i genomförandet och annan relevant information. Kommissionens uppskattning av betalningsbehoven för strukturfonderna bygger i regel på det preliminära budgetförslaget. På det hela taget förbättrades budgeteringen av betalningar väsentligt under 2004.

Beloppet för rättsliga åtaganden för vilka det ännu inte gjorts några budgetåtaganden särredovisas som eventualförpliktelser i gemenskapernas årsredovisning.

| 2.35 | Eftersom outnyttjade bemyndiganden för betalningar, tillsammans med den finansiering som är knuten till dem, inte kan föras över till nästa budgetår för att möta framtida efterfrågan, förekommer en tidsförskjutning mellan den planerade utgiftsperioden (till exempel 2000–2006) och tidpunkten då utgiften faktiskt betalas. Detta resulterar i antingen att det krävs höga utgiftsnivåer i slutet av programperioden – vilket är svårt att hantera – eller höga och ökande nivåer av utestående budgetmässiga åtaganden och utgifter, där utgifter inom den innevarande perioden förskjuts längre in i den nya perioden, vilket kan hindra inledningen av den. Om detta förhållande inte ägnas särskild uppmärksamhet, kommer tidsförskjutningen att förekomma också i framtiden. |
| --- | --- |

2.35

Eftersom outnyttjade bemyndiganden för betalningar, tillsammans med den finansiering som är knuten till dem, inte kan föras över till nästa budgetår för att möta framtida efterfrågan, förekommer en tidsförskjutning mellan den planerade utgiftsperioden (till exempel 2000–2006) och tidpunkten då utgiften faktiskt betalas. Detta resulterar i antingen att det krävs höga utgiftsnivåer i slutet av programperioden – vilket är svårt att hantera – eller höga och ökande nivåer av utestående budgetmässiga åtaganden och utgifter, där utgifter inom den innevarande perioden förskjuts längre in i den nya perioden, vilket kan hindra inledningen av den. Om detta förhållande inte ägnas särskild uppmärksamhet, kommer tidsförskjutningen att förekomma också i framtiden.

| 2.35 | Kommissionen är skyldig att budgetera tillräckliga betalningsbemyndiganden, vilket ibland kan kräva en ändringsbudget, såsom fallet var med strukturfonderna 2004. Budgetgenomförandet under 2004 ledde till en ökning av de utestående åtagandena endast i de nya medlemsstaterna, där det var naturligt och oundvikligt eftersom det är fråga om nya åtgärder. För strukturfondernas vidkommande bestäms betalningarna i första hand av medlemsstaternas ansökningar om ersättning, och detta måste beaktas i budgeteringen. N + 2-regeln sätter en gräns för att förlägga tyngdpunkten till slutet av programmen i fråga om betalningar, och kommissionen delar inte farhågorna för att betalningarna avseende programmen för 2000–2006 kan hindra inledandet av den efterföljande programperioden.
  Kommissionen hänvisar också till sitt svar i punkt 2.23. |
| --- | --- |

2.35

Kommissionen är skyldig att budgetera tillräckliga betalningsbemyndiganden, vilket ibland kan kräva en ändringsbudget, såsom fallet var med strukturfonderna 2004. Budgetgenomförandet under 2004 ledde till en ökning av de utestående åtagandena endast i de nya medlemsstaterna, där det var naturligt och oundvikligt eftersom det är fråga om nya åtgärder. För strukturfondernas vidkommande bestäms betalningarna i första hand av medlemsstaternas ansökningar om ersättning, och detta måste beaktas i budgeteringen. N + 2-regeln sätter en gräns för att förlägga tyngdpunkten till slutet av programmen i fråga om betalningar, och kommissionen delar inte farhågorna för att betalningarna avseende programmen för 2000–2006 kan hindra inledandet av den efterföljande programperioden.

Kommissionen hänvisar också till sitt svar i punkt 2.23.

---

(1)  Detta är fallet när det gäller differentierade anslag.

(2)  Se punkt 2.21 och
  bilaga I
  för ytterligare bakgrundsinformation om budgeten.

(3)  Detta dokument finns i år återigen endast tillgängligt på kommissionens webbplats – http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm – trots att det enligt artikel 29 i budgetförordningen skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(4)  Punkt 2.4.

(5)  Enligt artikel 128 i budgetförordningen skall denna rapport överlämnas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

(6)  Antagen av Europaparlamentet den 18 december 2003 (EUT L 53, 23.2.2004).

(7)  Ändringsbudget nr 1/2004 av den 9 mars 2004 (EUT C 128, 29.4.2004, s. 1).

(8)  Genom användning av ”flexibilitetsinstrumentet”, som möjliggör finansiering av klart identifierade utgifter som inte kunnat finansieras inom gränserna för tillgängliga tak. Flexibilitetsinstrumentet bör som regel inte användas till att täcka samma behov två år i rad.

(9)  Exklusive ändringsbudget nr 1/2004 för utvidgningen men inklusive ändringsbudgetarna nr 2 till 10/2004.

(10)  Se punkt 2.10 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(11)  Överskottet är inte en reserv som kan ackumuleras och utnyttjas kommande år till att finansiera utgifter. Den outnyttjade inkomst som överskottet utgör justeras mot de egna medel som skall uppbäras det följande året. De outnyttjade bemyndiganden för betalningar som underutnyttjandet resulterar i förfaller oftast och går därmed ”förlorade”.

(12)  Budgeten slutgiltigt antagen för EU-15 av Europaparlamentet den 18 december 2003 (EUT L 53, 23.2.2004).

(13)  Budgetanslag efter ändringsbudgetar (däribland för utvidgningen) och överföringar, inbegripet anslag som förts över från 2003, anslag genom deltagande av tredje man och övriga inkomster avsatta för särskilda ändamål samt anslag som gjorts tillgängliga på nytt.

Källa: Årsredovisningen för 2004.

(14)  Inkluderar anslag på 276 miljoner euro som förts över men inte utnyttjats och därför förfallit (2 074 miljoner euro 2003).

(15)  I det belopp som förts över ingår 1 263 miljoner som gäller inkomster från tredje man, för vilka de vanliga reglerna för när överförda anslag skall förfalla inte är tillämpliga (1 044 miljoner euro 2003).

(16)  Justering för inkomster avsatta för särskilda ändamål som erhållits men inte budgeterats.

(17)  Gäller framför allt anslag som förts över från föregående budgetår och använts på nytt samt Eftaländernas bidrag.

Källa: Årsredovisningen för 2004.

(18)  Se punkt 2.26 i revisionsrättens årsrapport för 2002 och punkterna 2.31 och 2.47 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(19)  Se punkt 2.14 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(20)  Betalningsbemyndiganden för öronmärkta inkomster omfattas av särskilda regler på grund av sin speciella karaktär. Se punkt 2.37 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(21)  Nr 10/2004 (EUT L 80, 29.3.2005, s. 1).

(22)  Se punkt 2.12 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(23)  Punkt 2.48 i revisionsrättens årsrapport för 2003: ”Att utestående åtaganden för perioden 2000–2006 blir 2,3 gånger större än nuvarande årliga utbetalningar (...) ligger i linje med kommissionens prognos.”

(24)  Diagram 7, kommissionens meddelande om budgetgenomförandet under strukturfonderna, särskilt de utestående åtagandena (R.A.L.), KOM(2002) 528 slutlig, 20.9.2002. Någon liknande analys när det gäller Sammanhållningsfonden gjordes inte, trots att de utestående budgetmässiga åtagandena uppgår till totalt 9,7 miljarder euro.

(25)  Artikel 76.3: ”Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande skall täcka sträcker sig över fler än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden bara om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten (...).”

(26)  Se åtaganden utanför balansräkningen i årsredovisningen: punkt 6, eventualskulder.

(27)  ”De administrativa och finansiella påfrestningarna i samband med avslutandet av programmen 1994–1999 bidrog i hög grad till att programmen för perioden 2000–2006 kom igång så sent.” KOM(2002) 528 slutlig, s. 4.

(28)  Se till exempel kommissionens svar till punkt 2.48 i revisionsrättens årsrapport för 2003: ”Under de närmaste åren bör ’n + 2’-regeln leda till en stabilisering av utestående åtaganden (...).”

(29)  4 % av de anslag som tilldelades varje medlemsstat placerades i reserven för fördelning till programmen med bäst resultat i tre delutbetalningar från 2004 till 2006.

(30)  När det till exempel gällde 167 miljoner euro som återtagits från ett program i Nederländerna i enlighet med ”år n + 2”-regeln fördelades 76 miljoner euro till samma program från resultatreserven.

(31)  Punkt 2.35: ”Det finns (...) en risk att medlemsstaterna begär ersättning för icke-stödberättigande utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka.”

(32)  Annat än i slutet av det sista året för en viss programperiod.

(33)  Se punkt 2.12 och tabell 2.3 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(34)  Se kommissionens svar till punkt 2.32 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

---

KAPITEL 3

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Traditionella egna medel

Inledning

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

Resultat av granskningar av transaktioner under budgetåret

Fastställda belopp som ännu inte ställts till kommissionens förfogande (B-räkenskaper)

Sockeravgifter

Egna medel från moms och BNI

Inledning

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Slutsats och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 3.1, diagram 3.1
  och
  diagram 3.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (92 %). Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt som uppbärs i medlemsstaterna (15 %) och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (72 %). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 3.1, diagram 3.1
  och
  diagram 3.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (92 %). Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13 %), egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt som uppbärs i medlemsstaterna (15 %) och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (72 %).

Tabell 3.1 – Inkomster för budgetåren 2003 och 2004

| (miljoner euro) |
| --- |
| Inkomstslag och motsvarande budgetrubrik | Faktiska inkomster 2003 | Budgetens utveckling 2004 | Faktiska inkomster 2004 | Förändring i % (2003 till 2004) |
| Ursprunglig budget | Slutlig budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionella egna medel | 10 857,2 | 11 049,0 | 12 406,9 | 12 307,1 | 13,4 % |
| — Jordbrukstullar (kapitel 10) | 1 011,8 | 839,1 | 1 325,6 | 1 313,4 | 29,8 % |
| — Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11) | 383,2 | 359,9 | 416,9 | 401,6 | 4,8 % |
| — Tullar (kapitel 12) | 9 462,1 | 9 850,0 | 10 664,4 | 10 592,1 | 11,9 % |
| 2 | Egna medel från moms | 21 260,1 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 912,1 | –34,6 % |
| — Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13) | 21 534,9 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 679,3 | |
| — Saldon från tidigare år (kapitel 31) | – 274,8 | 0,0 | 0,0 | 232,8 | |
| 3 | Egna medel från BNI | 51 235,2 | 69 444,6 | 69 010,2 | 68 982,0 | 34,6 % |
| — Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14) | 50 624,3 | 69 444,6 | 69 010,2 | 69 214,2 | |
| — Saldon från tidigare år (kapitel 32) | 610,9 | 0,0 | 0,0 | – 232,2 | |
| 4 | Saldon och justeringar | 280,1 | 0,0 | 0,0 | – 148,0 | – 152,8 % |
| — Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15) | 281,1 | 0,0 | 0,0 | – 149,3 | |
| — Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35) | –1,0 | 0,0 | 0,0 | 1,3 | |
| 5 | Övriga inkomster | 9 836,1 | 805,6 | 6 809,6 | 8 458,7 | –14,0 % |
| — Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30) | 7 676,8 | 0,0 | 5 693,0 | 5 693,0 | –25,8 % |
| — Diverse inkomster (avdelningarna 4–9) | 2 159,3 | 805,6 | 1 116,6 | 2 765,7 | 28,1 % |
| Totalsumma | 93 468,6 | 94 618,7 | 101 806,6 | 103 511,9 | 10,7 % |
| Källa: Budgetar och ändringsbudgetar för 2004; Årsredovisning för Europeiska gemenskaperna, 2004. |

(miljoner euro)

Inkomstslag och motsvarande budgetrubrik

Faktiska inkomster 2003

Budgetens utveckling 2004

Faktiska inkomster 2004

Förändring i % (2003 till 2004)

Ursprunglig budget

Slutlig budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionella egna medel

10 857,2

11 049,0

12 406,9

12 307,1

13,4 %

— Jordbrukstullar (kapitel 10)

1 011,8

839,1

1 325,6

1 313,4

29,8 %

— Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11)

383,2

359,9

416,9

401,6

4,8 %

— Tullar (kapitel 12)

9 462,1

9 850,0

10 664,4

10 592,1

11,9 %

2

Egna medel från moms

21 260,1

13 319,5

13 579,9

13 912,1

–34,6 %

— Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13)

21 534,9

13 319,5

13 579,9

13 679,3

— Saldon från tidigare år (kapitel 31)

– 274,8

0,0

0,0

232,8

3

Egna medel från BNI

51 235,2

69 444,6

69 010,2

68 982,0

34,6 %

— Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14)

50 624,3

69 444,6

69 010,2

69 214,2

— Saldon från tidigare år (kapitel 32)

610,9

0,0

0,0

– 232,2

4

Saldon och justeringar

280,1

0,0

0,0

– 148,0

– 152,8 %

— Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15)

281,1

0,0

0,0

– 149,3

— Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35)

–1,0

0,0

0,0

1,3

5

Övriga inkomster

9 836,1

805,6

6 809,6

8 458,7

–14,0 %

— Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30)

7 676,8

0,0

5 693,0

5 693,0

–25,8 %

— Diverse inkomster (avdelningarna 4–9)

2 159,3

805,6

1 116,6

2 765,7

28,1 %

Totalsumma

93 468,6

94 618,7

101 806,6

103 511,9

10,7 %

Källa: Budgetar och ändringsbudgetar för 2004; Årsredovisning för Europeiska gemenskaperna, 2004.

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Traditionella egna medel

Inledning

| 3.2 | Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och bestämmelser som skall uppfylla kraven i gemenskapens regler (2). Riskerna i samband med uppbörd av intäkter från traditionella egna medel är att tull undanhålls genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, felräkning eller genom att tullar och avgifter inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i systemen och felaktigheter eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av de fastställda tullarna och avgifterna. |
| --- | --- |

3.2

Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och bestämmelser som skall uppfylla kraven i gemenskapens regler (2). Riskerna i samband med uppbörd av intäkter från traditionella egna medel är att tull undanhålls genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, felräkning eller genom att tullar och avgifter inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i systemen och felaktigheter eller utelämnanden i medlemsstaternas redovisning av de fastställda tullarna och avgifterna.

| 3.3 | Revisionsrättens granskning kan varken omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. I revisionsrättens granskningsarbete ingick dock både direkta kontroller av tulldeklarationer och redovisningssystem samt utvärdering av systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna, för att bedöma huruvida de arrangemang som införts gav rimlig säkerhet beträffande fullständighet. I granskningen ingick följande moment:






  a) | En genomgång av hur tullövervakningen och de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel är organiserade i tolv medlemsstater (3). Revisionsrätten undersökte särskilt tullövervakningen vid landgränser i åtta av medlemsstaterna och användningen av elektroniska system för tullklarering i tolv medlemsstater (se punkterna 3.6–3.18). |
| --- | --- | --- |

3.3

Revisionsrättens granskning kan varken omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. I revisionsrättens granskningsarbete ingick dock både direkta kontroller av tulldeklarationer och redovisningssystem samt utvärdering av systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna, för att bedöma huruvida de arrangemang som införts gav rimlig säkerhet beträffande fullständighet. I granskningen ingick följande moment:

a)

En genomgång av hur tullövervakningen och de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel är organiserade i tolv medlemsstater (3). Revisionsrätten undersökte särskilt tullövervakningen vid landgränser i åtta av medlemsstaterna och användningen av elektroniska system för tullklarering i tolv medlemsstater (se punkterna 3.6–3.18).

| b) | Kontroll av den beräkning av sockeravgifter som avslutades 2004. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av den beräkning av sockeravgifter som avslutades 2004.

| c) | En undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel tillsammans med en analys av flödet av tullar från alla medlemsstater för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

En undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel tillsammans med en analys av flödet av tullar från alla medlemsstater för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta.

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

| 3.4 | Kommissionen kan begära att medlemsstaterna kontrollerar fastställandet och tillhandahållandet av traditionella egna medel, och den kan också själv genomföra sådana kontroller, antingen tillsammans med medlemsstatens myndigheter eller självständigt (4). Rapporter om enskilda kontroller överlämnas till den berörda medlemsstaten och granskas, tillsammans med de svar som erhållits, vid de sammanträden som hålls av den rådgivande kommittén för egna medel (5). En övergripande rapport om hur kontrollsystemet fungerar upprättas vart tredje år och läggs fram för budgetmyndigheten (6). |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen kan begära att medlemsstaterna kontrollerar fastställandet och tillhandahållandet av traditionella egna medel, och den kan också själv genomföra sådana kontroller, antingen tillsammans med medlemsstatens myndigheter eller självständigt (4). Rapporter om enskilda kontroller överlämnas till den berörda medlemsstaten och granskas, tillsammans med de svar som erhållits, vid de sammanträden som hålls av den rådgivande kommittén för egna medel (5). En övergripande rapport om hur kontrollsystemet fungerar upprättas vart tredje år och läggs fram för budgetmyndigheten (6).

| 3.5 | Revisionsrätten har undersökt kontrollerna och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades att den metod som användes var välgrundad och dokumentationen god. Vid kontrollerna konstaterades att systemen för uppbörd av traditionella egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men det bekräftades att B-räkenskapernas tillförlitlighet fortfarande var bristfällig i några medlemsstater (se punkt 3.23). |
| --- | --- |

3.5

Revisionsrätten har undersökt kontrollerna och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades att den metod som användes var välgrundad och dokumentationen god. Vid kontrollerna konstaterades att systemen för uppbörd av traditionella egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men det bekräftades att B-räkenskapernas tillförlitlighet fortfarande var bristfällig i några medlemsstater (se punkt 3.23).

| 3.5 | Kommissionen kommer att fortsätta att koncentrera sig på medlemsstaternas förvaltning av B-räkenskaperna i sina egna inspektioner av de traditionella egna medlen. |
| --- | --- |

3.5

Kommissionen kommer att fortsätta att koncentrera sig på medlemsstaternas förvaltning av B-räkenskaperna i sina egna inspektioner av de traditionella egna medlen.

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

| 3.6 | Systemen för övervakning och kontroll av traditionella egna medel i medlemsstaterna utgörs först och främst av tullmyndigheternas övervakning såsom den fastställts i gemenskapens tullkodex (7). Gemenskapslagstiftningen föreskriver i allmänhet varken särskilda metoder eller nivåer för tullkontrollerna, eftersom detta bestäms av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.6

Systemen för övervakning och kontroll av traditionella egna medel i medlemsstaterna utgörs först och främst av tullmyndigheternas övervakning såsom den fastställts i gemenskapens tullkodex (7). Gemenskapslagstiftningen föreskriver i allmänhet varken särskilda metoder eller nivåer för tullkontrollerna, eftersom detta bestäms av medlemsstaterna.

Tullövervakningen vid EU:s yttre landgräns

| 3.7 | Revisionsrätten undersökte tullens övervakning och klarering vid utvalda tullkontor vid landgränsen i åtta medlemsstater (8). Granskningen koncentrerades på en utvärdering av tullens förfaranden för övervakning och kontroll vilka är avsedda att garantera att allt gods tullbehandlas (9). De förfaranden som skall garantera att ankommande gods behandlas på rätt sätt bedömdes i allmänhet vara tillfredsställande vid de gränsstationer som besöktes. |
| --- | --- |

3.7

Revisionsrätten undersökte tullens övervakning och klarering vid utvalda tullkontor vid landgränsen i åtta medlemsstater (8). Granskningen koncentrerades på en utvärdering av tullens förfaranden för övervakning och kontroll vilka är avsedda att garantera att allt gods tullbehandlas (9). De förfaranden som skall garantera att ankommande gods behandlas på rätt sätt bedömdes i allmänhet vara tillfredsställande vid de gränsstationer som besöktes.

Uppbörd av importtullar med hjälp av elektroniska system för tullklarering

| 3.8 | Kommissionen genomför en handlingsplan (10) för att främja mer effektiva tullförfaranden, i allmänhet genom bättre utnyttjande av informationsteknik. Datasystem för inlämning och klarering av tulldeklarationer gör det möjligt att datorisera beräkningen och redovisningen av tull liksom olika rutinkontroller. Systemen kan även användas för att välja ut vilka deklarationer och sändningar som skall kontrolleras av tullpersonal medan andra klareras automatiskt, vilket betydligt minskar avbrotten i den internationella handeln och kontrollkostnaderna. Tillförlitligheten hos de elektroniska systemen för tullklarering och kvaliteten på deras inbyggda riskanalysförfaranden har följaktligen stor betydelse för fullständigheten och korrektheten beträffande traditionella egna medel. För närvarande befinner sig medlemsstaternas system i olika stadier i utvecklingen. Under 2003 kontrollerade kommissionen elektroniska system för tullklarering, konstaterade att de i stort sett var tillfredsställande och rekommenderade att användningen av dem skulle vidareutvecklas (11). |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen genomför en handlingsplan (10) för att främja mer effektiva tullförfaranden, i allmänhet genom bättre utnyttjande av informationsteknik. Datasystem för inlämning och klarering av tulldeklarationer gör det möjligt att datorisera beräkningen och redovisningen av tull liksom olika rutinkontroller. Systemen kan även användas för att välja ut vilka deklarationer och sändningar som skall kontrolleras av tullpersonal medan andra klareras automatiskt, vilket betydligt minskar avbrotten i den internationella handeln och kontrollkostnaderna. Tillförlitligheten hos de elektroniska systemen för tullklarering och kvaliteten på deras inbyggda riskanalysförfaranden har följaktligen stor betydelse för fullständigheten och korrektheten beträffande traditionella egna medel. För närvarande befinner sig medlemsstaternas system i olika stadier i utvecklingen. Under 2003 kontrollerade kommissionen elektroniska system för tullklarering, konstaterade att de i stort sett var tillfredsställande och rekommenderade att användningen av dem skulle vidareutvecklas (11).

| 3.9 | Revisionsrätten undersökte de elektroniska systemen för tullklarering i tolv medlemsstater (12) och den övervakning och samordning som utförs av kommissionen. Vid granskningen identifierades inga väsentliga brister vare sig i de åtgärder som hittills vidtagits av kommissionen eller i systemen i de medlemsstater som besöktes. Revisionsrätten vill dock lyfta fram nedanstående punkter på vilka ytterligare åtgärder rekommenderas innan de traditionella pappersdeklarationerna kan undvaras. |
| --- | --- |

3.9

Revisionsrätten undersökte de elektroniska systemen för tullklarering i tolv medlemsstater (12) och den övervakning och samordning som utförs av kommissionen. Vid granskningen identifierades inga väsentliga brister vare sig i de åtgärder som hittills vidtagits av kommissionen eller i systemen i de medlemsstater som besöktes. Revisionsrätten vill dock lyfta fram nedanstående punkter på vilka ytterligare åtgärder rekommenderas innan de traditionella pappersdeklarationerna kan undvaras.

| 3.10 | Om datasystem används måste det finnas testade planer för reservsystem som är klara och fungerar om en katastrof skulle inträffa. Det fanns inga omfattande katastrofplaner i tre av de medlemsstater som besöktes, men några förfaranden för säkerhetskopior och instruktioner hade tagits fram. I fyra medlemsstater fanns det en plan, men den hade inte testats. Dessa brister utgör en risk för kontinuiteten i import- och exporthandeln och uppbärandet av tullar om det skulle inträffa ett sammanbrott eller någon annan nödsituation. |
| --- | --- |

3.10

Om datasystem används måste det finnas testade planer för reservsystem som är klara och fungerar om en katastrof skulle inträffa. Det fanns inga omfattande katastrofplaner i tre av de medlemsstater som besöktes, men några förfaranden för säkerhetskopior och instruktioner hade tagits fram. I fyra medlemsstater fanns det en plan, men den hade inte testats. Dessa brister utgör en risk för kontinuiteten i import- och exporthandeln och uppbärandet av tullar om det skulle inträffa ett sammanbrott eller någon annan nödsituation.

| 3.10 | Kommissionen instämmer i rättens synpunkter rörande vikten av reservsystem. Det krävs försiktighetsåtgärder för att undvika att handeln störs och för att se till att tullmyndigheterna kan utföra sina kontroller och för att skydda uppbörden av de traditionella egna medlen. Kommissionen har möjliggjort sådana förfaranden i lagstiftningen (förordning (EG) nr 837/2005, artikel 353) för det gemenskapsomspännande datoriserade transiteringssystemet NCTS. Kommissionen vill även framhålla att manuella system kan störas. När så har skett har betalningarna av traditionella egna medel justerats på det sätt som befunnits nödvändigt för att gemenskapsbudgeten inte skall förlora på det. |
| --- | --- |

3.10

Kommissionen instämmer i rättens synpunkter rörande vikten av reservsystem. Det krävs försiktighetsåtgärder för att undvika att handeln störs och för att se till att tullmyndigheterna kan utföra sina kontroller och för att skydda uppbörden av de traditionella egna medlen. Kommissionen har möjliggjort sådana förfaranden i lagstiftningen (förordning (EG) nr 837/2005, artikel 353) för det gemenskapsomspännande datoriserade transiteringssystemet NCTS. Kommissionen vill även framhålla att manuella system kan störas. När så har skett har betalningarna av traditionella egna medel justerats på det sätt som befunnits nödvändigt för att gemenskapsbudgeten inte skall förlora på det.

| 3.11 | I sex av de besökta medlemsstaterna får enhetsdokument (13) skickas in i pappersform tillsammans med en diskett varifrån uppgifter laddas in i systemet utan elektronisk signatur. I juridisk mening är endast det konventionella pappersdokumentet bindande. I tre medlemsstater fanns det antingen inga formellt fastställda och nedtecknade registreringsförfaranden som garanterade att uppgifterna på disketten överensstämde med det tryckta formuläret eller så följdes inte alltid förfarandena. Under sådana förhållanden finns det risk för att de uppgifter som används i databehandlingen, inklusive beloppen för importtull, kan avvika från uppgifterna i enhetsdokumentet. |
| --- | --- |

3.11

I sex av de besökta medlemsstaterna får enhetsdokument (13) skickas in i pappersform tillsammans med en diskett varifrån uppgifter laddas in i systemet utan elektronisk signatur. I juridisk mening är endast det konventionella pappersdokumentet bindande. I tre medlemsstater fanns det antingen inga formellt fastställda och nedtecknade registreringsförfaranden som garanterade att uppgifterna på disketten överensstämde med det tryckta formuläret eller så följdes inte alltid förfarandena. Under sådana förhållanden finns det risk för att de uppgifter som används i databehandlingen, inklusive beloppen för importtull, kan avvika från uppgifterna i enhetsdokumentet.

| 3.11 | Som ett led i den normala uppföljningen av rättens synpunkter kommer kommissionen att ta upp införandet av lämpliga kontroller med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.11

Som ett led i den normala uppföljningen av rättens synpunkter kommer kommissionen att ta upp införandet av lämpliga kontroller med medlemsstaterna.

| 3.12 | Om det inte går att till 100 % kontrollera deklarationer bör man använda riskanalys och riskprofiler för att besluta om en import skall undersökas. Riskprofiler införs bäst i en datoriserad klareringsmiljö. För att se till att arbetet vid alla tullkontor blir effektivt och håller samma kontrollnivå har kommissionen föreslagit ett antal verktyg (14) vari gemensamma metoder och kriterier för riskhantering ingår. Kommissionen föreslår också att gränstullkontoren koncentrerar sig på kontroll av rätt till införande och säkerhetskontroller. De skattemässiga och handelspolitiska kontrollerna skall oftast göras vid näringsidkarnas lokaler genom granskningar och kontroller på plats som baseras på gemensamma riskkriterier. |
| --- | --- |

3.12

Om det inte går att till 100 % kontrollera deklarationer bör man använda riskanalys och riskprofiler för att besluta om en import skall undersökas. Riskprofiler införs bäst i en datoriserad klareringsmiljö. För att se till att arbetet vid alla tullkontor blir effektivt och håller samma kontrollnivå har kommissionen föreslagit ett antal verktyg (14) vari gemensamma metoder och kriterier för riskhantering ingår. Kommissionen föreslår också att gränstullkontoren koncentrerar sig på kontroll av rätt till införande och säkerhetskontroller. De skattemässiga och handelspolitiska kontrollerna skall oftast göras vid näringsidkarnas lokaler genom granskningar och kontroller på plats som baseras på gemensamma riskkriterier.

| 3.12 | Med tanke på världshandelns omfattning och det breda spektrum av uppgifter som tullmyndigheterna måste genomföra, kommer tullkontroller alltid att vara selektiva. Riskanalyser är användbara inte bara för enhetlig insamling av tullavgifter (och snabb överföring av dem till kommissionen) utan även på andra områden. Dessa områden och tillhörande verktyg spänner enligt kommissionens förslag från skydd av EU-medborgarna från hot för deras hälsa och säkerhet till insamling av tullavgifter. |
| --- | --- |

3.12

Med tanke på världshandelns omfattning och det breda spektrum av uppgifter som tullmyndigheterna måste genomföra, kommer tullkontroller alltid att vara selektiva. Riskanalyser är användbara inte bara för enhetlig insamling av tullavgifter (och snabb överföring av dem till kommissionen) utan även på andra områden. Dessa områden och tillhörande verktyg spänner enligt kommissionens förslag från skydd av EU-medborgarna från hot för deras hälsa och säkerhet till insamling av tullavgifter.

| 3.13 | Revisionsrätten har tidigare rapporterat om användningen av riskanalysmetoder (15). Trots kommissionens stöd och rekommendationer finns det fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller i vilken utsträckning de systematiskt använder riskanalys och riskprofiler vid valet av kontrollmål, fastän datoriseringen av tullprocesserna har gjort detta möjligt. |
| --- | --- |

3.13

Revisionsrätten har tidigare rapporterat om användningen av riskanalysmetoder (15). Trots kommissionens stöd och rekommendationer finns det fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller i vilken utsträckning de systematiskt använder riskanalys och riskprofiler vid valet av kontrollmål, fastän datoriseringen av tullprocesserna har gjort detta möjligt.

| 3.13 | Efter de senaste ändringarna av tullkodexen (förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005) fortsätter kommissionen och medlemsstaterna med sitt samarbete med att implementera en gemenskapsomfattande ram för riskhantering. |
| --- | --- |

3.13

Efter de senaste ändringarna av tullkodexen (förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005) fortsätter kommissionen och medlemsstaterna med sitt samarbete med att implementera en gemenskapsomfattande ram för riskhantering.

| 3.14 | Genom en ändring av tullkodexen (16) införs en skyldighet för medlemsstaterna att använda riskhantering och anges tidsfrister inom vilka medlemsstaterna skall använda lämpliga riskbaserade kontroller samt när tullkontrollerna skall baseras på riskanalys med hjälp av automatisk databehandlingsteknik. Ytterligare ansträngningar krävs för att dessa nya bestämmelser skall följas. Vid revisionsrättens granskning framkom att under 2004 användes riskprofiler inte alls i två medlemsstater, utan besluten om fysiska kontroller eller dokumentkontroller baserades främst på tulltjänstemännens helt subjektiva bedömningar. I två andra medlemsstater användes riskprofiler endast för en del av importen, vilket gjorde att valet av kontrollåtgärder inte var profilbaserat för varor som importerades enligt vissa förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

3.14

Genom en ändring av tullkodexen (16) införs en skyldighet för medlemsstaterna att använda riskhantering och anges tidsfrister inom vilka medlemsstaterna skall använda lämpliga riskbaserade kontroller samt när tullkontrollerna skall baseras på riskanalys med hjälp av automatisk databehandlingsteknik. Ytterligare ansträngningar krävs för att dessa nya bestämmelser skall följas. Vid revisionsrättens granskning framkom att under 2004 användes riskprofiler inte alls i två medlemsstater, utan besluten om fysiska kontroller eller dokumentkontroller baserades främst på tulltjänstemännens helt subjektiva bedömningar. I två andra medlemsstater användes riskprofiler endast för en del av importen, vilket gjorde att valet av kontrollåtgärder inte var profilbaserat för varor som importerades enligt vissa förenklade förfaranden.

| 3.14 | De två medlemsstater där rätten fann att man inte har använt riskanalyser stod i begrepp att göra det, och bägge införde system för import före slutet av 2004. Detta är en god början, men införande av riskanalys som grund för tullkontrollerna har mycket mer vittgående konsekvenser än så. Riskanalyser har en roll att spela i alla slags tullkontroller, inbegripet valet av vilka importörer som får tillstånd att använda förenklade förfaranden, och hur ofta och i vilken form revisionsbaserade kontroller skall anordnas. Medlemsstaterna torde, förutom de säkerhetsfrågor för vilka särskilda mål har uppsatts, vidta en rad olika åtgärder av olika karaktär beroende på vilken volym och vilka typer av tulltrafik de hanterar. |
| --- | --- |

3.14

De två medlemsstater där rätten fann att man inte har använt riskanalyser stod i begrepp att göra det, och bägge införde system för import före slutet av 2004. Detta är en god början, men införande av riskanalys som grund för tullkontrollerna har mycket mer vittgående konsekvenser än så. Riskanalyser har en roll att spela i alla slags tullkontroller, inbegripet valet av vilka importörer som får tillstånd att använda förenklade förfaranden, och hur ofta och i vilken form revisionsbaserade kontroller skall anordnas. Medlemsstaterna torde, förutom de säkerhetsfrågor för vilka särskilda mål har uppsatts, vidta en rad olika åtgärder av olika karaktär beroende på vilken volym och vilka typer av tulltrafik de hanterar.

| 3.15 | I en medlemsstat har de skatterelaterade riskprofilerna vid gränsen sänkts och ersatts med revisionsbaserade skattekontroller vid den ekonomiska aktörens lokaler. Denna strategi överensstämmer med kommissionens förslag i meddelandet från juli 2003. Tillvägagångssättet kan emellertid försvaga tullkontrollen eftersom kontrollfrekvensen beträffande många aktörer är låg. |
| --- | --- |

3.15

I en medlemsstat har de skatterelaterade riskprofilerna vid gränsen sänkts och ersatts med revisionsbaserade skattekontroller vid den ekonomiska aktörens lokaler. Denna strategi överensstämmer med kommissionens förslag i meddelandet från juli 2003. Tillvägagångssättet kan emellertid försvaga tullkontrollen eftersom kontrollfrekvensen beträffande många aktörer är låg.

| 3.15 | Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om hur viktig kontrollernas frekvens i en revisionsbaserad kontrollstrategi är. |
| --- | --- |

3.15

Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om hur viktig kontrollernas frekvens i en revisionsbaserad kontrollstrategi är.

| 3.16 | Trots att medlemsstaterna i allmänhet inser betydelsen av att använda slumpmässigt urval som komplement, används inte statistiskt slumpmässigt urval av varor i sex av de besökta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.16

Trots att medlemsstaterna i allmänhet inser betydelsen av att använda slumpmässigt urval som komplement, används inte statistiskt slumpmässigt urval av varor i sex av de besökta medlemsstaterna.

| 3.16 | Kommissionen kommer att fortsätta att rekommendera att gemenskapsriskramen inbegriper ett slumpelement i grunderna för valet av vilka sändningar och deklarationer som skall kontrolleras av tullen. |
| --- | --- |

3.16

Kommissionen kommer att fortsätta att rekommendera att gemenskapsriskramen inbegriper ett slumpelement i grunderna för valet av vilka sändningar och deklarationer som skall kontrolleras av tullen.

| 3.17 | Tullmyndigheterna bör regelbundet övervaka och granska resultaten av tullkontroller för att bedöma om riskhanteringssystemet är effektivt och ändamålsenligt och därvid utnyttja feedback från tullklareringsprocessen för att uppdatera analysen och prioriteringen av kontrollarbetet. |
| --- | --- |

3.17

Tullmyndigheterna bör regelbundet övervaka och granska resultaten av tullkontroller för att bedöma om riskhanteringssystemet är effektivt och ändamålsenligt och därvid utnyttja feedback från tullklareringsprocessen för att uppdatera analysen och prioriteringen av kontrollarbetet.

| 3.18 | Vid några tullförvaltningar noterades brister i registreringen av resultaten av dokumentkontroller och/eller fysiska kontroller samt i rapporteringen till den centrala nivån. I några fall åsidosattes filter utan motivering och godkännande från ledningen. Dessutom undersökte man inte alltid riskprofilerna på lämpligt sätt för att utröna om de var ändamålsenliga, eller så var samordningen bristande mellan de kontor som ansvarade för att installera filter på olika nivåer (central, regional och lokal). Otillräcklig övervakning och granskning av hur riskprofiler fungerar samt av resultaten av tullkontroller leder till brist på feedback från processen, vilket i sin tur hindrar en uppdatering i tid av riskprofilerna och en optimal prioritering av tullens kontrollarbete. |
| --- | --- |

3.18

Vid några tullförvaltningar noterades brister i registreringen av resultaten av dokumentkontroller och/eller fysiska kontroller samt i rapporteringen till den centrala nivån. I några fall åsidosattes filter utan motivering och godkännande från ledningen. Dessutom undersökte man inte alltid riskprofilerna på lämpligt sätt för att utröna om de var ändamålsenliga, eller så var samordningen bristande mellan de kontor som ansvarade för att installera filter på olika nivåer (central, regional och lokal). Otillräcklig övervakning och granskning av hur riskprofiler fungerar samt av resultaten av tullkontroller leder till brist på feedback från processen, vilket i sin tur hindrar en uppdatering i tid av riskprofilerna och en optimal prioritering av tullens kontrollarbete.

| 3.17–3.18 | Kommissionen håller med om att registrering av resultat och översyn och uppdatering av riskprofiler är centrala delar av riskhanteringen, och kommer att fortsätta att uppmana medlemsstaterna att införa lämpliga rutiner för att uppnå det. |
| --- | --- |

3.17–3.18

Kommissionen håller med om att registrering av resultat och översyn och uppdatering av riskprofiler är centrala delar av riskhanteringen, och kommer att fortsätta att uppmana medlemsstaterna att införa lämpliga rutiner för att uppnå det.

Resultat av granskningar av transaktioner under budgetåret

Fastställda belopp som ännu inte ställts till kommissionens förfogande (B-räkenskaper)

| 3.19 | Fordringar utan säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande om medlemsstaterna i stället redovisar dem i särskilda räkenskaper (B-räkenskaperna). Varje medlemsstat överlämnar en kvartalsrapport om sina B-räkenskaper till kommissionen. Det nettosaldo som tas upp i gemenskapernas balansräkning under ”Fordringar på medlemsstaterna” är 739,4 miljoner euro (2003: 729,3 miljoner euro). |
| --- | --- |

3.19

Fordringar utan säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande om medlemsstaterna i stället redovisar dem i särskilda räkenskaper (B-räkenskaperna). Varje medlemsstat överlämnar en kvartalsrapport om sina B-räkenskaper till kommissionen. Det nettosaldo som tas upp i gemenskapernas balansräkning under ”Fordringar på medlemsstaterna” är 739,4 miljoner euro (2003: 729,3 miljoner euro).

| 3.20 | Den 31 december 2004 var bruttosaldot för de redovisade B-räkenskaperna i kommissionens räkenskaper 1 905,0 miljoner euro, det vill säga 19,4 % lägre än motsvarande belopp den 31 december 2003 (2 364,3 miljoner euro) (17) . Huvudorsaken till ändringen är att poster som avser import av smörprodukter från Nya Zeeland har tagits bort från B-räkenskaperna eftersom ärendet lösts (18). |
| --- | --- |

3.20

Den 31 december 2004 var bruttosaldot för de redovisade B-räkenskaperna i kommissionens räkenskaper 1 905,0 miljoner euro, det vill säga 19,4 % lägre än motsvarande belopp den 31 december 2003 (2 364,3 miljoner euro) (17) . Huvudorsaken till ändringen är att poster som avser import av smörprodukter från Nya Zeeland har tagits bort från B-räkenskaperna eftersom ärendet lösts (18).

| 3.21 | Revisionsrätten välkomnar antagandet av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (19) som kräver att medlemsstaterna skriver av belopp för traditionella egna medel som inte återvunnits inom en viss tidsfrist. I förordningen införs också kravet att medlemsstaterna skall beräkna det belopp som tas upp i deras B-räkenskaper och som troligen inte kommer att uppbäras. |
| --- | --- |

3.21

Revisionsrätten välkomnar antagandet av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (19) som kräver att medlemsstaterna skriver av belopp för traditionella egna medel som inte återvunnits inom en viss tidsfrist. I förordningen införs också kravet att medlemsstaterna skall beräkna det belopp som tas upp i deras B-räkenskaper och som troligen inte kommer att uppbäras.

| 3.22 | För att markera hur osannolikt det är att beloppen kommer att uppbäras har kommissionen i sin balansräkning fört in en nedskrivning baserad på nyligen lämnade uppgifter från medlemsstaterna. Den totala nedskrivningen ligger i nivå med vad som kan förväntas jämfört med tidigare år. De flesta medlemsstaterna har dock inte lämnat några uppgifter om vilka metoder de använt för att göra sina beräkningar. Revisionsrätten kan följaktligen inte bekräfta storleken på det belopp som skrivits ned och anser att kommissionen bör ge vägledning för att garantera ett genomgående konsekvent tillvägagångssätt. Medlemsstaternas beräkningar av den andel som inte kan uppbäras varierar mellan 10 % (12,8 miljoner euro för Förenade kungariket) och 96 % (118 miljoner euro för Spanien) (20). |
| --- | --- |

3.22

För att markera hur osannolikt det är att beloppen kommer att uppbäras har kommissionen i sin balansräkning fört in en nedskrivning baserad på nyligen lämnade uppgifter från medlemsstaterna. Den totala nedskrivningen ligger i nivå med vad som kan förväntas jämfört med tidigare år. De flesta medlemsstaterna har dock inte lämnat några uppgifter om vilka metoder de använt för att göra sina beräkningar. Revisionsrätten kan följaktligen inte bekräfta storleken på det belopp som skrivits ned och anser att kommissionen bör ge vägledning för att garantera ett genomgående konsekvent tillvägagångssätt. Medlemsstaternas beräkningar av den andel som inte kan uppbäras varierar mellan 10 % (12,8 miljoner euro för Förenade kungariket) och 96 % (118 miljoner euro för Spanien) (20).

| 3.22 | Kommissionen anser att den tillämpat den försiktighetsprincip som budgetförordningen kräver när den har använt medlemsstaternas uppskattningar. Återkrav av tullskulder beror på nationella lagar och förfaranden, och det är bara medlemsstaterna som känner till hur välunderbyggda kraven på betalningar är, samt i vilken mån gäldenären har tillgångar och en utsökning enligt gällande rätt torde bli framgångsrik. Kommissionen förklarade vid mötet i Rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel den 9 december 2004 för medlemsstaterna vilka grundläggande principer de bör använda när de utarbetar sina uppskattningar. Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om deras skyldighet att lämna uppskattningar som bygger på realistiska uppgifter. |
| --- | --- |

3.22

Kommissionen anser att den tillämpat den försiktighetsprincip som budgetförordningen kräver när den har använt medlemsstaternas uppskattningar. Återkrav av tullskulder beror på nationella lagar och förfaranden, och det är bara medlemsstaterna som känner till hur välunderbyggda kraven på betalningar är, samt i vilken mån gäldenären har tillgångar och en utsökning enligt gällande rätt torde bli framgångsrik. Kommissionen förklarade vid mötet i Rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel den 9 december 2004 för medlemsstaterna vilka grundläggande principer de bör använda när de utarbetar sina uppskattningar. Kommissionen kommer att påminna medlemsstaterna om deras skyldighet att lämna uppskattningar som bygger på realistiska uppgifter.

| 3.23 | Liksom tidigare år (21) konstaterades vid revisionsrättens granskningar och kommissionens kontroller (se punkt 3.5) systematiska problem med B-räkenskaperna, såsom förseningar i införandet av poster, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga annulleringar, i flera medlemsstater (Belgien, Cypern, Förenade kungariket, Irland, Italien, Polen, Slovakien, Sverige och Tyskland). År 2003 strök Tyskland poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen. |
| --- | --- |

3.23

Liksom tidigare år (21) konstaterades vid revisionsrättens granskningar och kommissionens kontroller (se punkt 3.5) systematiska problem med B-räkenskaperna, såsom förseningar i införandet av poster, felaktiga poster, utelämnanden och felaktiga annulleringar, i flera medlemsstater (Belgien, Cypern, Förenade kungariket, Irland, Italien, Polen, Slovakien, Sverige och Tyskland). År 2003 strök Tyskland poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro från sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.

| 3.23 | Kommissionen har tagit upp dessa punkter med de aktuella medlemsstaterna för att få felen förklarade och rättade. |
| --- | --- |

3.23

Kommissionen har tagit upp dessa punkter med de aktuella medlemsstaterna för att få felen förklarade och rättade.

Sockeravgifter

| 3.24 | I den gemensamma organisationen av marknaden för socker har producenterna det finansiella ansvaret för de förluster som uppstår när överskottsproduktion inom ramen för kvoterna måste avsättas (22). Detta tillämpas genom att produktionen av socker, isoglukos och inulinsirap avgiftsbeläggs. Kommissionen beräknar avgifterna (479,8 miljoner euro för regleringsåret 2002/03) som medlemsstaterna tar ut från producenterna. Medlemsstaterna behåller 25 % av avgifterna för sina uppbördskostnader (23). |
| --- | --- |

3.24

I den gemensamma organisationen av marknaden för socker har producenterna det finansiella ansvaret för de förluster som uppstår när överskottsproduktion inom ramen för kvoterna måste avsättas (22). Detta tillämpas genom att produktionen av socker, isoglukos och inulinsirap avgiftsbeläggs. Kommissionen beräknar avgifterna (479,8 miljoner euro för regleringsåret 2002/03) som medlemsstaterna tar ut från producenterna. Medlemsstaterna behåller 25 % av avgifterna för sina uppbördskostnader (23).

| 3.25 | Revisionsrätten följde upp tidigare arbete om sockeravgifter och undersökte den beräkning som avslutades i september 2004 (för regleringsåret från den 1 juli 2002 till den 30 juni 2003). Revisionsrätten konstaterade att systemet för beräkning av sockeravgifter i allmänhet fungerade tillfredsställande trots oklarheter i den föreskrivna beräkningsmetoden (24), vilka måste lösas. Revisionsrätten uppmärksammar också följande punkter på vilka korrigerande åtgärder rekommenderas: |
| --- | --- |

3.25

Revisionsrätten följde upp tidigare arbete om sockeravgifter och undersökte den beräkning som avslutades i september 2004 (för regleringsåret från den 1 juli 2002 till den 30 juni 2003). Revisionsrätten konstaterade att systemet för beräkning av sockeravgifter i allmänhet fungerade tillfredsställande trots oklarheter i den föreskrivna beräkningsmetoden (24), vilka måste lösas. Revisionsrätten uppmärksammar också följande punkter på vilka korrigerande åtgärder rekommenderas:

| 3.25 | |
| --- | --- |

3.25

| a) | Det totala beloppet för sockeravgifter (479,8 miljoner euro) angavs med ett värde som var omkring 6 miljoner euro för lågt. |
| --- | --- |

a)

Det totala beloppet för sockeravgifter (479,8 miljoner euro) angavs med ett värde som var omkring 6 miljoner euro för lågt.

| a) | Rättelserna kommer att göras automatiskt i samband med beräkningen av bidragen 2005, vilket skall omfatta beräkningar och överföringar från tidigare regleringsår. |
| --- | --- |

a)

Rättelserna kommer att göras automatiskt i samband med beräkningen av bidragen 2005, vilket skall omfatta beräkningar och överföringar från tidigare regleringsår.

| b) | Beträffande de två viktigaste uppgiftskällor som ligger till grund för beräkningarna konstaterades att |
| --- | --- |

b)

Beträffande de två viktigaste uppgiftskällor som ligger till grund för beräkningarna konstaterades att

| b) | |
| --- | --- |

b)

| | i) | databasen COMEXT (25) vid Eurostat har uppvisat fel när det gäller kvantiteterna exporterad inulinsirap, och följaktligen var kommissionen, i strid med förordningen, tvungen att använda andra uppgifter från medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

i)

databasen COMEXT (25) vid Eurostat har uppvisat fel när det gäller kvantiteterna exporterad inulinsirap, och följaktligen var kommissionen, i strid med förordningen, tvungen att använda andra uppgifter från medlemsstaterna,

| | i) | Förordning (EG) nr 314/2002 kommer att ändras så att bl.a. denna beräkningsmetod anges. |
| --- | --- | --- |

i)

Förordning (EG) nr 314/2002 kommer att ändras så att bl.a. denna beräkningsmetod anges.

| | ii) | medlemsstaternas upplysningar inte systematiskt kontrollerades av kommissionen. Dessutom har kommissionen ännu inte utfärdat riktlinjer om bästa praxis vid utformandet av kontrollmekanismer som skall garantera att dessa upplysningar är tillförlitiga, såsom rekommenderades i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2000 (26). |
| --- | --- | --- |

ii)

medlemsstaternas upplysningar inte systematiskt kontrollerades av kommissionen. Dessutom har kommissionen ännu inte utfärdat riktlinjer om bästa praxis vid utformandet av kontrollmekanismer som skall garantera att dessa upplysningar är tillförlitiga, såsom rekommenderades i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2000 (26).

| | ii) | Medlemsstaterna har fått rekommendationer om hur deras kontrollmekanismer bör utformas. Kommissionen kommer att vederbörligen beakta rättens resultat och sina egna revisioner när den utformar kontrollmekanismer för det nya sockersystemet. |
| --- | --- | --- |

ii)

Medlemsstaterna har fått rekommendationer om hur deras kontrollmekanismer bör utformas. Kommissionen kommer att vederbörligen beakta rättens resultat och sina egna revisioner när den utformar kontrollmekanismer för det nya sockersystemet.

| 3.26 | Det är dessutom fortfarande så, som konstaterades i revisionsrättens särskilda rapport nr 4/91 (27), att det med kommissionens befintliga redovisningssystem inte är möjligt att göra en slutgiltig avstämning mellan de inkomster och utgifter som skall finansieras genom sockeravgifter. |
| --- | --- |

3.26

Det är dessutom fortfarande så, som konstaterades i revisionsrättens särskilda rapport nr 4/91 (27), att det med kommissionens befintliga redovisningssystem inte är möjligt att göra en slutgiltig avstämning mellan de inkomster och utgifter som skall finansieras genom sockeravgifter.

| 3.26 | Det är inte påkallat att göra en sådan bokföringsmässig öronmärkning mellan de inkomster som härrör från bidrag och utgiftsposterna i budgeten. De beräkningsmetoder som rådet i sin nuvarande lagstiftning föreskriver säger ingenstans att dessa två element skall vara lika stora. Jämförelsen kan göras utanför bokföringssystemet i den mån det behövs. |
| --- | --- |

3.26

Det är inte påkallat att göra en sådan bokföringsmässig öronmärkning mellan de inkomster som härrör från bidrag och utgiftsposterna i budgeten. De beräkningsmetoder som rådet i sin nuvarande lagstiftning föreskriver säger ingenstans att dessa två element skall vara lika stora. Jämförelsen kan göras utanför bokföringssystemet i den mån det behövs.

Egna medel från moms och BNI

Inledning

| 3.27 | Till skillnad från inkomsterna från traditionella egna medel återspeglar de egna medlen från moms och BNI makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Granskningen av moms och BNI utgår därför från de makroekonomiska aggregat som tagits fram av medlemsstaterna och som kommissionen tagit emot (antingen prognoser eller slutliga uppgifter). Syftet är att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Granskningen omfattar sålunda upprättandet av den årliga budgeten och genomförandet av den när det gäller medlemsstaternas månatliga betalningar. Granskningen koncentrerades vidare på kommissionens system för övervakning och kontroll som skall garantera att fastställandet och uppbörden av EU:s inkomster är korrekta. Specifika aspekter av egna medel från moms och BNI är föremål för separata granskningar. |
| --- | --- |

3.27

Till skillnad från inkomsterna från traditionella egna medel återspeglar de egna medlen från moms och BNI makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Granskningen av moms och BNI utgår därför från de makroekonomiska aggregat som tagits fram av medlemsstaterna och som kommissionen tagit emot (antingen prognoser eller slutliga uppgifter). Syftet är att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Granskningen omfattar sålunda upprättandet av den årliga budgeten och genomförandet av den när det gäller medlemsstaternas månatliga betalningar. Granskningen koncentrerades vidare på kommissionens system för övervakning och kontroll som skall garantera att fastställandet och uppbörden av EU:s inkomster är korrekta. Specifika aspekter av egna medel från moms och BNI är föremål för separata granskningar.

| 3.28 | Revisionsrättens separata granskningar av egna medel från moms och BNI gällde kommissionens kontroller av medlemsstaternas dokumentation för Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) (28), beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen för mervärdesskatt (WAR, weighted average VAT rate) i medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar (29) och systemen för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaper vid statistikkontoren i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.28

Revisionsrättens separata granskningar av egna medel från moms och BNI gällde kommissionens kontroller av medlemsstaternas dokumentation för Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) (28), beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen för mervärdesskatt (WAR, weighted average VAT rate) i medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar (29) och systemen för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaper vid statistikkontoren i medlemsstaterna.

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Kommissionens system för övervakning och kontroll

| 3.29 | Kommissionens kontrollverksamhet som genomförs i samarbete med medlemsstaterna är en central del i kontrollsystemet för egna medel från moms och BNI. Revisionsrätten har undersökt det arbete som utförts av de enheter som genomför dessa kontroller. |
| --- | --- |

3.29

Kommissionens kontrollverksamhet som genomförs i samarbete med medlemsstaterna är en central del i kontrollsystemet för egna medel från moms och BNI. Revisionsrätten har undersökt det arbete som utförts av de enheter som genomför dessa kontroller.

Egna medel från moms

| 3.30 | När det gäller egna medel från moms ledde kommissionens kontroller på plats under budgetåret 2004 till 28 nya reservationer (30) om specifika delar av medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar (31). Förberedelserna inför dessa kontroller och rapporteringen om resultaten av dem var av god kvalitet. På grund av den begränsade tillgången på resurser kommer det emellertid att bli svårt för kommissionen att göra kontrollbesök i medlemsstaterna lika ofta och av samma kvalitet som före utvidgningen (32). Vidare var framstegen små när det gällde uppföljningen av granskningsiakttagelser om reservationer (endast 6 reservationer hävdes under året), och det återstod sålunda 107 i slutet av 2004. Reservationerna omfattar ofta flera budgetår, och 4 av dem gäller mervärdesskatteredovisningar som lämnades in för över tio år sedan. Kommissionen har inte beräknat deras ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.30

När det gäller egna medel från moms ledde kommissionens kontroller på plats under budgetåret 2004 till 28 nya reservationer (30) om specifika delar av medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar (31). Förberedelserna inför dessa kontroller och rapporteringen om resultaten av dem var av god kvalitet. På grund av den begränsade tillgången på resurser kommer det emellertid att bli svårt för kommissionen att göra kontrollbesök i medlemsstaterna lika ofta och av samma kvalitet som före utvidgningen (32). Vidare var framstegen små när det gällde uppföljningen av granskningsiakttagelser om reservationer (endast 6 reservationer hävdes under året), och det återstod sålunda 107 i slutet av 2004. Reservationerna omfattar ofta flera budgetår, och 4 av dem gäller mervärdesskatteredovisningar som lämnades in för över tio år sedan. Kommissionen har inte beräknat deras ekonomiska konsekvenser.

| 3.30 | Kommissionens analys visar hur svårt det är att uppskatta reservationernas ekonomiska konsekvenser, eftersom de främst förekommer i fall där tillförlitliga uppgifter saknas. De görs normalt just för att förmå medlemsstaterna att skaffa fram tillförlitliga kvantitativa uppgifter och godtagbara metoder. Dessutom tillkännagav kommissionen 2003 att den var beredd att föra sedan länge kvarstående reservationer till EG-domstolen om så förefaller påkallat. Detta har redan visat sig verkningsfullt i fallen med två medlemsstater som tillmötesgick kommissionens önskemål redan när överträdelseförfarandet befann sig på förberedelsestadiet. Kommissionen är medveten om den ökade arbetsbelastningen på grund av utvidgningen, och undersöker hur den på bästa sätt kan utnyttja sina resurser för att bibehålla inspektionernas kvalitet. |
| --- | --- |

3.30

Kommissionens analys visar hur svårt det är att uppskatta reservationernas ekonomiska konsekvenser, eftersom de främst förekommer i fall där tillförlitliga uppgifter saknas. De görs normalt just för att förmå medlemsstaterna att skaffa fram tillförlitliga kvantitativa uppgifter och godtagbara metoder. Dessutom tillkännagav kommissionen 2003 att den var beredd att föra sedan länge kvarstående reservationer till EG-domstolen om så förefaller påkallat. Detta har redan visat sig verkningsfullt i fallen med två medlemsstater som tillmötesgick kommissionens önskemål redan när överträdelseförfarandet befann sig på förberedelsestadiet. Kommissionen är medveten om den ökade arbetsbelastningen på grund av utvidgningen, och undersöker hur den på bästa sätt kan utnyttja sina resurser för att bibehålla inspektionernas kvalitet.

Kontroll av beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen för mervärdesskatt i de mervärdesskatteredovisningar som tagits fram av medlemsstaterna

| 3.31 | Medlemsstater som tillämpar olika mervärdesskattesatser är skyldiga att beräkna en viktad genomsnittsskattesats (WAR) som skall användas i kommissionens beräkning av egna medel från moms. Eventuella fel i denna beräkning påverkar det beräkningsunderlag för mervärdesskatt som används för beräkningen av egna medel och kan följaktligen påverka storleken på det belopp för egna medel som skall betalas. Revisionsrätten undersökte kommissionens kontroller av denna del av systemet, granskade beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen i fem medlemsstater (33) och kontrollerade hur den överensstämde med kraven i gemenskapslagstiftningen (34). |
| --- | --- |

3.31

Medlemsstater som tillämpar olika mervärdesskattesatser är skyldiga att beräkna en viktad genomsnittsskattesats (WAR) som skall användas i kommissionens beräkning av egna medel från moms. Eventuella fel i denna beräkning påverkar det beräkningsunderlag för mervärdesskatt som används för beräkningen av egna medel och kan följaktligen påverka storleken på det belopp för egna medel som skall betalas. Revisionsrätten undersökte kommissionens kontroller av denna del av systemet, granskade beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen i fem medlemsstater (33) och kontrollerade hur den överensstämde med kraven i gemenskapslagstiftningen (34).

| 3.32 | När det gäller de 29 specifika reservationerna om den viktade genomsnittsskattesatsen konstaterade revisionsrätten att ett antal av dem har varit oavgjorda under orimligt lång tid (35). När reservationen väl hade gjorts hade medlemsstaterna obegränsad tid på sig att lösa problemet. |
| --- | --- |

3.32

När det gäller de 29 specifika reservationerna om den viktade genomsnittsskattesatsen konstaterade revisionsrätten att ett antal av dem har varit oavgjorda under orimligt lång tid (35). När reservationen väl hade gjorts hade medlemsstaterna obegränsad tid på sig att lösa problemet.

| 3.32 | Det finns inga rättsliga påföljder som kommissionen kan påföra för att få medlemsstaterna att snabbt förbättra sina datakällor eller beräkningsmetoder, även om överträdelseförfaranden kan vara en lösning på längre sikt. Trots det granskas kvarstående reservationer vid varje kontroll, och i successiva kontrollrapporter dokumenteras hur meningsutbytet kring varje reservation har utvecklats. I Österrikes fall har avsevärda framsteg gjorts som kommer att göra det möjligt att häva reservationen, som både Österrike och kommissionen anfört, så snart som kommissionen tar emot de överenskomna ändringarna. |
| --- | --- |

3.32

Det finns inga rättsliga påföljder som kommissionen kan påföra för att få medlemsstaterna att snabbt förbättra sina datakällor eller beräkningsmetoder, även om överträdelseförfaranden kan vara en lösning på längre sikt. Trots det granskas kvarstående reservationer vid varje kontroll, och i successiva kontrollrapporter dokumenteras hur meningsutbytet kring varje reservation har utvecklats. I Österrikes fall har avsevärda framsteg gjorts som kommer att göra det möjligt att häva reservationen, som både Österrike och kommissionen anfört, så snart som kommissionen tar emot de överenskomna ändringarna.

| 3.33 | Å andra sidan gjorde kommissionen inga reservationer vid systematiska brister (36) i beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen. |
| --- | --- |

3.33

Å andra sidan gjorde kommissionen inga reservationer vid systematiska brister (36) i beräkningen av den viktade genomsnittsskattesatsen.

| 3.33 | I det italienska exempel som rätten nämner i en fotnot godtog kommissionen ungefärliga uppgifter för att knyta ett litet antal produkter till momssatser. För dessa produkter är utgifterna kända, men det finns ingen specifik information om fördelningen över olika momssatser eller momsfrihet. När det gäller fasta bruttoinvesteringar används en ungefärlig procentsats för att skilja mellan standardsatsen och den nedsatta satsen. Italien får bevilja denna beskattning endast under en begränsad tid. Vid kontroll bekräftade kommissionen att det saknades uppgifter för att genomföra denna beräkning. Kommissionen godtog en uppdelning baserad på en grov uppskattning som ett undantag för två år, senare förlängt till fyra år. Kommissionen tillkännagav redan i den senaste kontrollrapporten att detta förfarande inte längre kommer att godtas. |
| --- | --- |

3.33

I det italienska exempel som rätten nämner i en fotnot godtog kommissionen ungefärliga uppgifter för att knyta ett litet antal produkter till momssatser. För dessa produkter är utgifterna kända, men det finns ingen specifik information om fördelningen över olika momssatser eller momsfrihet. När det gäller fasta bruttoinvesteringar används en ungefärlig procentsats för att skilja mellan standardsatsen och den nedsatta satsen. Italien får bevilja denna beskattning endast under en begränsad tid. Vid kontroll bekräftade kommissionen att det saknades uppgifter för att genomföra denna beräkning. Kommissionen godtog en uppdelning baserad på en grov uppskattning som ett undantag för två år, senare förlängt till fyra år. Kommissionen tillkännagav redan i den senaste kontrollrapporten att detta förfarande inte längre kommer att godtas.

| 3.34 | Inom kommissionen har generaldirektoratet för budget (GD Budget) delegerat en stor del av kontrollerna av beräkningarna av den viktade genomsnittsskattesatsen till Eurostat och vissa skatteaspekter av beräkningen till generaldirektoratet för tull och beskattning (GD Skatter och tullar). Deras respektive roller och ansvarsområden var inte formellt dokumenterade vid revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

3.34

Inom kommissionen har generaldirektoratet för budget (GD Budget) delegerat en stor del av kontrollerna av beräkningarna av den viktade genomsnittsskattesatsen till Eurostat och vissa skatteaspekter av beräkningen till generaldirektoratet för tull och beskattning (GD Skatter och tullar). Deras respektive roller och ansvarsområden var inte formellt dokumenterade vid revisionsrättens granskning.

| 3.34 | GD Budget har det övergripande ansvaret för fastställande av den viktade genomsnittsskattesatsen men får tekniskt stöd från Eurostat när det gäller viktning av ekonomiska sektorer och från GD Skatter och tullar när det gäller fördelning av varor och tjänster på momssatser. Till följd av rättens kommentarer trädde ett samförståndsavtal där dessa ansvarsområden anges i kraft i september 2005. Avtalet har undertecknats av de tre generaldirektörerna och omfattar också andra samarbetsområden. |
| --- | --- |

3.34

GD Budget har det övergripande ansvaret för fastställande av den viktade genomsnittsskattesatsen men får tekniskt stöd från Eurostat när det gäller viktning av ekonomiska sektorer och från GD Skatter och tullar när det gäller fördelning av varor och tjänster på momssatser. Till följd av rättens kommentarer trädde ett samförståndsavtal där dessa ansvarsområden anges i kraft i september 2005. Avtalet har undertecknats av de tre generaldirektörerna och omfattar också andra samarbetsområden.

Egna medel från BNI

| 3.35 | När det gäller egna medel från BNI gjorde kommissionen fortfarande inte tillräckligt många direkta kontroller av de underliggande nationalräkenskaper som ligger till grund för de uppgifter som läggs fram i BNI-enkäterna (37). Kommissionen har dock börjat inrätta en enhet som skall kontrollera offentliga räkenskaper och nationalräkenskaper som tas fram av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.35

När det gäller egna medel från BNI gjorde kommissionen fortfarande inte tillräckligt många direkta kontroller av de underliggande nationalräkenskaper som ligger till grund för de uppgifter som läggs fram i BNI-enkäterna (37). Kommissionen har dock börjat inrätta en enhet som skall kontrollera offentliga räkenskaper och nationalräkenskaper som tas fram av medlemsstaterna.

| 3.36 | Sedan 2003 anges i gemenskapslagstiftningen att medlemsstaterna skall lämna en rapport om BNI-uppgifternas kvalitet till kommissionen. Rapporten skall innehålla den information som behövs för att visa hur det aggregerade BNI-beloppet har räknats fram och skall särskilt beskriva eventuella viktiga skillnader när det gäller de metoder och statistiska basuppgifter som använts samt förklara justeringar som gjorts av tidigare BNI-beräkningar. I enlighet med artikel 2.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 skall rapportens innehåll och utformning följa de riktlinjer som kommissionen fastställt (38). |
| --- | --- |

3.36

Sedan 2003 anges i gemenskapslagstiftningen att medlemsstaterna skall lämna en rapport om BNI-uppgifternas kvalitet till kommissionen. Rapporten skall innehålla den information som behövs för att visa hur det aggregerade BNI-beloppet har räknats fram och skall särskilt beskriva eventuella viktiga skillnader när det gäller de metoder och statistiska basuppgifter som använts samt förklara justeringar som gjorts av tidigare BNI-beräkningar. I enlighet med artikel 2.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 skall rapportens innehåll och utformning följa de riktlinjer som kommissionen fastställt (38).

| 3.37 | En genomgång av de kvalitetsrapporter som lämnades in 2004 visar följande:






  a) | Några medlemsstater följde inte riktlinjerna för innehåll och utformning. |
| --- | --- | --- |

3.37

En genomgång av de kvalitetsrapporter som lämnades in 2004 visar följande:

a)

Några medlemsstater följde inte riktlinjerna för innehåll och utformning.

| b) | Det förekom stora skillnader när det gäller hur omfattande och detaljerad den lämnade informationen är. |
| --- | --- |

b)

Det förekom stora skillnader när det gäller hur omfattande och detaljerad den lämnade informationen är.

| c) | Det ges ingen information om resultaten av undersökningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter, trots att denna information skall lämnas enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

c)

Det ges ingen information om resultaten av undersökningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter, trots att denna information skall lämnas enligt riktlinjerna.

| 3.37 | Kvalitetsrapporter lämnades in 2004 för första gången och medförde jämfört med föregående år en avsevärd förbättring av den information som levererades med frågeformuläret. Det är inte anmärkningsvärt eller förvånande att notera att de nya riktlinjerna i viss mån tolkades olika när de användes för första gången. BNI-kommittén godkände vid sitt möte i juli 2005 Eurostats förslag till utvidgade riktlinjer som är avsedda att ge ett mer enhetligt resultat i år. |
| --- | --- |

3.37

Kvalitetsrapporter lämnades in 2004 för första gången och medförde jämfört med föregående år en avsevärd förbättring av den information som levererades med frågeformuläret. Det är inte anmärkningsvärt eller förvånande att notera att de nya riktlinjerna i viss mån tolkades olika när de användes för första gången. BNI-kommittén godkände vid sitt möte i juli 2005 Eurostats förslag till utvidgade riktlinjer som är avsedda att ge ett mer enhetligt resultat i år.

Kommissionens kontroller av ENS 95-dokumentation

| 3.38 | En viktig del av kommissionens system för övervakning och kontroll med avseende på egna medel från BNI gällde ENS 95-dokumentationen. BNI och de underliggande nationalräkenskaperna, som ligger till grund för beräkningen av egna medel från BNI, skall sammanställas av medlemsstaterna i enlighet med ENS 95. För detta ändamål är medlemsstaterna skyldiga att ta fram BNI-dokumentation som är landsspecifika beskrivningar av de metoder och förfaranden som används för att beräkna BNI-aggregaten och de underliggande nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

3.38

En viktig del av kommissionens system för övervakning och kontroll med avseende på egna medel från BNI gällde ENS 95-dokumentationen. BNI och de underliggande nationalräkenskaperna, som ligger till grund för beräkningen av egna medel från BNI, skall sammanställas av medlemsstaterna i enlighet med ENS 95. För detta ändamål är medlemsstaterna skyldiga att ta fram BNI-dokumentation som är landsspecifika beskrivningar av de metoder och förfaranden som används för att beräkna BNI-aggregaten och de underliggande nationalräkenskaperna.

| 3.39 | För att utvärdera om kontrollerna av att medlemsstaterna följer kraven i ENS 95 har varit ändamålsenliga bedömde revisionsrätten hur kommissionen har genomfört dessa kontroller av BNI-dokumentationen för ENS 95 i de 15 medlemsstaterna före anslutningen (39). |
| --- | --- |

3.39

För att utvärdera om kontrollerna av att medlemsstaterna följer kraven i ENS 95 har varit ändamålsenliga bedömde revisionsrätten hur kommissionen har genomfört dessa kontroller av BNI-dokumentationen för ENS 95 i de 15 medlemsstaterna före anslutningen (39).

| 3.40 | BNI-dokumentationen skulle överlämnas till kommissionen före slutet av 2000. De flesta medlemsstaterna lämnade in sin dokumentation under 2001, men Frankrike och Luxemburg lade inte fram sin dokumentation förrän 2003 respektive 2004. |
| --- | --- |

3.40

BNI-dokumentationen skulle överlämnas till kommissionen före slutet av 2000. De flesta medlemsstaterna lämnade in sin dokumentation under 2001, men Frankrike och Luxemburg lade inte fram sin dokumentation förrän 2003 respektive 2004.

| 3.40 | Kommissionen har konsekvent uppmanat Frankrike och Luxemburg att lämna sin dokumentation. |
| --- | --- |

3.40

Kommissionen har konsekvent uppmanat Frankrike och Luxemburg att lämna sin dokumentation.

| 3.41 | Genom att ta fram ett frågeformulär för bedömning av BNI-dokumentation (GIAQ, GNI Inventory Assessment Questionnaire) (40) har kommissionen förbättrat kontrollarbetet genom att införa ett systematiskt och strukturerat verktyg för sina kontroller. Kommissionen kontrollerade dock inte att de system och metoder som beskrivs i dokumentationen faktiskt tillämpades av de nationella statistikkontoren. |
| --- | --- |

3.41

Genom att ta fram ett frågeformulär för bedömning av BNI-dokumentation (GIAQ, GNI Inventory Assessment Questionnaire) (40) har kommissionen förbättrat kontrollarbetet genom att införa ett systematiskt och strukturerat verktyg för sina kontroller. Kommissionen kontrollerade dock inte att de system och metoder som beskrivs i dokumentationen faktiskt tillämpades av de nationella statistikkontoren.

| 3.41 | Medlemsstaterna har i åtskilliga fall i sin dokumentation redogjort för befintliga brister i sin redovisning och vilka förbättringar som planeras. Kommissionen bedömer att risken är liten att de system och metoder som beskrivs i dokumentationen inte tillämpas i praktiken. Denna bedömning stöds av det förhållandet att många medlemsstater offentliggör sin dokumentation helt eller delvis. |
| --- | --- |

3.41

Medlemsstaterna har i åtskilliga fall i sin dokumentation redogjort för befintliga brister i sin redovisning och vilka förbättringar som planeras. Kommissionen bedömer att risken är liten att de system och metoder som beskrivs i dokumentationen inte tillämpas i praktiken. Denna bedömning stöds av det förhållandet att många medlemsstater offentliggör sin dokumentation helt eller delvis.

| 3.42 | Kommissionens kontroller av dokumentationen var ofullständigt dokumenterad. Endast ärenden där kommissionen noterade problem eller där det fanns obesvarade frågor dokumenterades. Ett sådant tillvägagångssätt ger inte en komplett verifieringskedja för de kontroller som utförts av kommissionen, vilket minskar granskningsmöjligheterna och dessa kontrollers tillförlitlighet. |
| --- | --- |

3.42

Kommissionens kontroller av dokumentationen var ofullständigt dokumenterad. Endast ärenden där kommissionen noterade problem eller där det fanns obesvarade frågor dokumenterades. Ett sådant tillvägagångssätt ger inte en komplett verifieringskedja för de kontroller som utförts av kommissionen, vilket minskar granskningsmöjligheterna och dessa kontrollers tillförlitlighet.

| 3.42 | Kommissionen kontrollerar dokumentationen med hjälp av GIAQ som checklista, för att se till att samma punkter täcks för alla medlemsstater. Av de frågor som sänds till medlemsstaterna inför BNI-inspektionerna framgår tydligt att GIAQ används för sammanställning av dem. Kommissionen beslöt att det inte vore användbart eller kostnadseffektivt att kräva detaljerad information om alla punkter i GIAQ som inte medförde en fråga under BNI-inspektionen, eftersom kommissionen inte skulle ha kunnat bli färdig med analysen av dokumentationen inom rimlig tid. |
| --- | --- |

3.42

Kommissionen kontrollerar dokumentationen med hjälp av GIAQ som checklista, för att se till att samma punkter täcks för alla medlemsstater. Av de frågor som sänds till medlemsstaterna inför BNI-inspektionerna framgår tydligt att GIAQ används för sammanställning av dem. Kommissionen beslöt att det inte vore användbart eller kostnadseffektivt att kräva detaljerad information om alla punkter i GIAQ som inte medförde en fråga under BNI-inspektionen, eftersom kommissionen inte skulle ha kunnat bli färdig med analysen av dokumentationen inom rimlig tid.

Illegala verksamheter

| 3.43 | Grundlighet är en viktig aspekt av BNI för att se till att det finns en tillförlitlig bas för en rättvis fördelning av egna medel från BNI mellan medlemsstaterna. Enligt ENS 95 skall alla kategorier av illegal verksamhet inkluderas i BNI. Kommissionen har begärt att medlemsstaterna skall börja göra uppskattningar av vissa kategorier av illegal verksamhet (41). |
| --- | --- |

3.43

Grundlighet är en viktig aspekt av BNI för att se till att det finns en tillförlitlig bas för en rättvis fördelning av egna medel från BNI mellan medlemsstaterna. Enligt ENS 95 skall alla kategorier av illegal verksamhet inkluderas i BNI. Kommissionen har begärt att medlemsstaterna skall börja göra uppskattningar av vissa kategorier av illegal verksamhet (41).

| 3.44 | Av kommissionens kontroller av dokumentationen för ENS 95 framgår att endast några medlemsstater har inkluderat sådana uppskattningar i BNI, dessutom för olika typer av illegal verksamhet. Följaktligen är inte BNI-bedömningarna helt jämförbara, vilket påverkar beräkningarna av egna medel från BNI och inte helt följer kraven i ENS 95. |
| --- | --- |

3.44

Av kommissionens kontroller av dokumentationen för ENS 95 framgår att endast några medlemsstater har inkluderat sådana uppskattningar i BNI, dessutom för olika typer av illegal verksamhet. Följaktligen är inte BNI-bedömningarna helt jämförbara, vilket påverkar beräkningarna av egna medel från BNI och inte helt följer kraven i ENS 95.

| 3.44 | Kommissionen verkar aktivt för att medlemsstaterna skall ta med illegal verksamhet i BNI. Det är dock bara obligatoriskt från och med bokföringsåret 2002 (det år från och med vilket ENS 95 är tillämpligt på de egna medlen). Dessa år är fortfarande öppna för revision. Medlemsstaterna har tid på sig till 2006 att följa ENS 95 i detta avseende innan eventuella reservationer påförs. |
| --- | --- |

3.44

Kommissionen verkar aktivt för att medlemsstaterna skall ta med illegal verksamhet i BNI. Det är dock bara obligatoriskt från och med bokföringsåret 2002 (det år från och med vilket ENS 95 är tillämpligt på de egna medlen). Dessa år är fortfarande öppna för revision. Medlemsstaterna har tid på sig till 2006 att följa ENS 95 i detta avseende innan eventuella reservationer påförs.

Insatsförbrukning

| 3.45 | I ENS 95 föreskrivs att företags inköp med lågt värde (mindre verktyg med ett värde som understiger 500 euro) skall anses vara insatsförbrukning. Undantag från denna bestämmelse kräver att de berörda medlemsstaterna gör en justering för att kraven i ENS skall följas. |
| --- | --- |

3.45

I ENS 95 föreskrivs att företags inköp med lågt värde (mindre verktyg med ett värde som understiger 500 euro) skall anses vara insatsförbrukning. Undantag från denna bestämmelse kräver att de berörda medlemsstaterna gör en justering för att kraven i ENS skall följas.

| 3.46 | I två av de åtta granskade medlemsstaterna (42) (Belgien och Irland) finns det ingen tröskel i redovisningsbestämmelserna för företag, och det görs ingen justering för att följa ENS 95. Kommissionen accepterade detta efter diskussioner med de två medlemsstaterna utan att ytterligare undersöka om denna avvikelse från ENS 95 inte var väsentlig. |
| --- | --- |

3.46

I två av de åtta granskade medlemsstaterna (42) (Belgien och Irland) finns det ingen tröskel i redovisningsbestämmelserna för företag, och det görs ingen justering för att följa ENS 95. Kommissionen accepterade detta efter diskussioner med de två medlemsstaterna utan att ytterligare undersöka om denna avvikelse från ENS 95 inte var väsentlig.

| 3.46 | I både Belgien och Irland är det okänt vilka tröskelvärden företagen använder i praktiken, eftersom det inte finns något skatterättsligt eller bokföringstekniskt tröskelvärde. Eftersom det i detta fall inte ens är känt om en eventuell justering skulle vara positiv eller negativ, för att inte tala om hur stor den skulle bli, anser kommissionen det lämpligast att inte tillämpa någon justering. |
| --- | --- |

3.46

I både Belgien och Irland är det okänt vilka tröskelvärden företagen använder i praktiken, eftersom det inte finns något skatterättsligt eller bokföringstekniskt tröskelvärde. Eftersom det i detta fall inte ens är känt om en eventuell justering skulle vara positiv eller negativ, för att inte tala om hur stor den skulle bli, anser kommissionen det lämpligast att inte tillämpa någon justering.

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

| 3.47 | Enligt gemenskapslagstiftningen om harmonisering av bruttonationalinkomsten (43) krävs särskilda ansträngningar för att förbättra medlemsstaternas metoder för att sammanställa BNI och sprida bästa metoder på området. Det anges också åtgärder för att göra BNI-uppgifterna mer jämförbara, tillförlitliga och fullständiga. Revisionsrätten har i sju medlemsstater (44) undersökt i vilken utsträckning system för övervakning och kontroll har införts och används vid statistikkontoren för beräkningen av nationalräkenskaper. |
| --- | --- |

3.47

Enligt gemenskapslagstiftningen om harmonisering av bruttonationalinkomsten (43) krävs särskilda ansträngningar för att förbättra medlemsstaternas metoder för att sammanställa BNI och sprida bästa metoder på området. Det anges också åtgärder för att göra BNI-uppgifterna mer jämförbara, tillförlitliga och fullständiga. Revisionsrätten har i sju medlemsstater (44) undersökt i vilken utsträckning system för övervakning och kontroll har införts och används vid statistikkontoren för beräkningen av nationalräkenskaper.

| 3.48 | Revisionsrätten konstaterar att det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om förekomsten och användningen av följande delar av systemen för övervakning och kontroll när det gäller processen för beräkning av nationalräkenskaper:






  a) | Genomförande av en formell och strukturerad riskanalys i samband med processen för beräkning av nationalräkenskaper (45). |
| --- | --- | --- |

3.48

Revisionsrätten konstaterar att det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om förekomsten och användningen av följande delar av systemen för övervakning och kontroll när det gäller processen för beräkning av nationalräkenskaper:

a)

Genomförande av en formell och strukturerad riskanalys i samband med processen för beräkning av nationalräkenskaper (45).

| b) | Förekomst av överenskommelser eller liknande arrangemang mellan avdelningar för nationalräkenskaper och enheter som tillhandahåller grundläggande statistik där villkoren för leverans av uppgifter och uppgifternas kvalitet anges (46). |
| --- | --- |

b)

Förekomst av överenskommelser eller liknande arrangemang mellan avdelningar för nationalräkenskaper och enheter som tillhandahåller grundläggande statistik där villkoren för leverans av uppgifter och uppgifternas kvalitet anges (46).

| c) | Systematisk framtagning av ”kvalitetsrapporter” som åtföljer statistiska undersökningar (47). |
| --- | --- |

c)

Systematisk framtagning av ”kvalitetsrapporter” som åtföljer statistiska undersökningar (47).

| d) | Dokumentering av ledningens övervakningskontroller av sammanställningen av nationalräkenskaperna (45). |
| --- | --- |

d)

Dokumentering av ledningens övervakningskontroller av sammanställningen av nationalräkenskaperna (45).

| e) | Genomförande av interna granskningar av processerna för insamling och sammanställning av statistiska uppgifter (45). |
| --- | --- |

e)

Genomförande av interna granskningar av processerna för insamling och sammanställning av statistiska uppgifter (45).

| 3.49 | Revisionsrätten påpekar att skillnaderna i förekomst och användning av system för övervakning och kontroll skulle kunna leda till olika grader av jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet i nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

3.49

Revisionsrätten påpekar att skillnaderna i förekomst och användning av system för övervakning och kontroll skulle kunna leda till olika grader av jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet i nationalräkenskaperna.

| 3.48–3.49 | På grund av skillnaderna mellan medlemsstaterna använder kommissionen samma standardiserade verktyg för att kontrollera tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet för alla medlemsstaterna i de BNI-uppgifter som används för beräkning av de egna medlen, inbegripet mycket utförliga beskrivningar av källor och metoder (BNI-dokumentation) med årliga uppdateringar i form av kvalitetsrapporterna. Kommissionen anser att dessa system i tillräcklig grad garanterar att BNI-uppgifterna är tillförlitliga, jämförbara och fullständiga.
  Inom BNI-kommittén kommer kommissionen att med medlemsstaterna diskutera i vilken omfattning de nationella övervaknings- och kontrollsystemen bör ingå i processen för kontroll av BNI. |
| --- | --- |

3.48–3.49

På grund av skillnaderna mellan medlemsstaterna använder kommissionen samma standardiserade verktyg för att kontrollera tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet för alla medlemsstaterna i de BNI-uppgifter som används för beräkning av de egna medlen, inbegripet mycket utförliga beskrivningar av källor och metoder (BNI-dokumentation) med årliga uppdateringar i form av kvalitetsrapporterna. Kommissionen anser att dessa system i tillräcklig grad garanterar att BNI-uppgifterna är tillförlitliga, jämförbara och fullständiga.

Inom BNI-kommittén kommer kommissionen att med medlemsstaterna diskutera i vilken omfattning de nationella övervaknings- och kontrollsystemen bör ingå i processen för kontroll av BNI.

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

| 3.50 | Revisionsrätten har undersökt de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna för GD Budget och Eurostat. Liksom 2003 anges antalet besök i medlemsstaterna för kontroll av moms i den årliga verksamhetsrapporten för GD Budget, men det sägs ingenting annat om kontrollen av uppgifterna om egna medel från moms. Den nämner varken kontrollverksamhet i anslutning till egna medel från BNI, förekomsten av 107 reservationer beträffande medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar eller förändringar av antalet reservationer under året. |
| --- | --- |

3.50

Revisionsrätten har undersökt de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna för GD Budget och Eurostat. Liksom 2003 anges antalet besök i medlemsstaterna för kontroll av moms i den årliga verksamhetsrapporten för GD Budget, men det sägs ingenting annat om kontrollen av uppgifterna om egna medel från moms. Den nämner varken kontrollverksamhet i anslutning till egna medel från BNI, förekomsten av 107 reservationer beträffande medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar eller förändringar av antalet reservationer under året.

| 3.50 | Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter är definitionsmässigt ytterst selektiva och presenterar insatser som är särskilt betydelsefulla eller illustrerar verksamheten tydligt. När det gäller GD Budget ansågs det nödvändigt att nämna kontrollerna som sådana utan att lämna några detaljerade uppgifter om reservationerna, vilka är rutinmässigt använda verktyg för förbättring av momsdeklarationerna. GD Budget kommer trots det att se över sin presentation av sina kontroller av momsmedlen. |
| --- | --- |

3.50

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter är definitionsmässigt ytterst selektiva och presenterar insatser som är särskilt betydelsefulla eller illustrerar verksamheten tydligt. När det gäller GD Budget ansågs det nödvändigt att nämna kontrollerna som sådana utan att lämna några detaljerade uppgifter om reservationerna, vilka är rutinmässigt använda verktyg för förbättring av momsdeklarationerna. GD Budget kommer trots det att se över sin presentation av sina kontroller av momsmedlen.

| 3.51 | I Eurostats årliga verksamhetsrapport nämns kontrollerna av medlemsstaternas ENS 95-dokumentation av statistiska källor och metoder. Det sägs att dessa har lett till att tidigare allmänna reservationer om samtliga uppgifter från samtliga medlemsstater har ersatts med ett litet antal specifika reservationer. I rapporten anges dock inte det faktiska antalet specifika reservationer (57) och det faktum att det fortfarande fanns en allmän reservation för Tyskland och Luxemburg i slutet av 2004. I Eurostats årliga verksamhetsrapport nämns inte heller i vilken utsträckning centrala prioriteringar för 2004 har genomförts när det gäller kontroll av moms- och BNI-uppgifter som tagits fram av medlemsstaterna, vilka nämns i kommissionens statistiska program för 2004. |
| --- | --- |

3.51

I Eurostats årliga verksamhetsrapport nämns kontrollerna av medlemsstaternas ENS 95-dokumentation av statistiska källor och metoder. Det sägs att dessa har lett till att tidigare allmänna reservationer om samtliga uppgifter från samtliga medlemsstater har ersatts med ett litet antal specifika reservationer. I rapporten anges dock inte det faktiska antalet specifika reservationer (57) och det faktum att det fortfarande fanns en allmän reservation för Tyskland och Luxemburg i slutet av 2004. I Eurostats årliga verksamhetsrapport nämns inte heller i vilken utsträckning centrala prioriteringar för 2004 har genomförts när det gäller kontroll av moms- och BNI-uppgifter som tagits fram av medlemsstaterna, vilka nämns i kommissionens statistiska program för 2004.

| 3.51 | Antalet reservationer för varje medlemsstat är litet. Dessutom är enbart antalet reservationer inte en särskilt givande indikator, eftersom de kan ha större eller mindre betydelse för storleken på BNI. Eurostat samtycker till att lämna mer information om kontrollerna av BNI och moms i sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

3.51

Antalet reservationer för varje medlemsstat är litet. Dessutom är enbart antalet reservationer inte en särskilt givande indikator, eftersom de kan ha större eller mindre betydelse för storleken på BNI. Eurostat samtycker till att lämna mer information om kontrollerna av BNI och moms i sin årliga verksamhetsrapport.

Slutsats och rekommendationer

| 3.52 | Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkt 3.3) och med undantag för frågorna rörande B-räkenskaperna som redovisas i punkt 3.23 gav det granskningsarbete som utfördes av revisionsrätten ett tillfredsställande samlat resultat när det gäller tillförlitligheten i de räkenskaper som ligger till grund för redovisningen av traditionella egna medel och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

3.52

Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkt 3.3) och med undantag för frågorna rörande B-räkenskaperna som redovisas i punkt 3.23 gav det granskningsarbete som utfördes av revisionsrätten ett tillfredsställande samlat resultat när det gäller tillförlitligheten i de räkenskaper som ligger till grund för redovisningen av traditionella egna medel och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 3.52 | Som rätten framhåller i punkt 3.21 av rapporten ändrades förordningen om B-räkenskaperna i slutet av 2004. Ändringarna torde bidra till mer tillförlitliga och korrekta B-räkenskaper. |
| --- | --- |

3.52

Som rätten framhåller i punkt 3.21 av rapporten ändrades förordningen om B-räkenskaperna i slutet av 2004. Ändringarna torde bidra till mer tillförlitliga och korrekta B-räkenskaper.

| 3.53 | Med hänsyn till granskningens omfattning, som redovisas i punkt 3.27, anser revisionsrätten, på grundval av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna, att medlen från moms och BNI i alla väsentliga avseenden beräknats, uppburits och redovisats korrekt i gemenskapens räkenskaper av kommissionen. |
| --- | --- |

3.53

Med hänsyn till granskningens omfattning, som redovisas i punkt 3.27, anser revisionsrätten, på grundval av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna, att medlen från moms och BNI i alla väsentliga avseenden beräknats, uppburits och redovisats korrekt i gemenskapens räkenskaper av kommissionen.

| 3.54 | Revisionsrättens granskningsarbete avseende egna medel från BNI visar emellertid på brister som skulle kunna påverka kvaliteteten på de uppgifter som ligger till grund för beräkningen av medlemsstaternas BNI-bidrag. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen |
| --- | --- |

3.54

Revisionsrättens granskningsarbete avseende egna medel från BNI visar emellertid på brister som skulle kunna påverka kvaliteteten på de uppgifter som ligger till grund för beräkningen av medlemsstaternas BNI-bidrag. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

| 3.54 | Kommissionen anser att dess system ger tillräckliga garantier för att BNI-uppgifterna är tillförlitliga, jämförbara och fullständiga. Dessutom torde den nyligen antagna rekommendationen om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar (KOM(2005) 217), som innehåller en uppförandekod för europeisk statistik, bidra till ökad kvalitet i den makroekonomiska statistiken, inklusive BNI. |
| --- | --- |

3.54

Kommissionen anser att dess system ger tillräckliga garantier för att BNI-uppgifterna är tillförlitliga, jämförbara och fullständiga. Dessutom torde den nyligen antagna rekommendationen om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar (KOM(2005) 217), som innehåller en uppförandekod för europeisk statistik, bidra till ökad kvalitet i den makroekonomiska statistiken, inklusive BNI.

| a) | gör (direkta) verifikationskontroller av utvalda nationalräkenskapsaggregat (se punkt 3.35), |
| --- | --- |

a)

gör (direkta) verifikationskontroller av utvalda nationalräkenskapsaggregat (se punkt 3.35),

| a) | Kommissionen granskar för närvarande metoder för hur mer direkta kontroller kan genomföras på det sätt som rätten rekommenderar. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen granskar för närvarande metoder för hur mer direkta kontroller kan genomföras på det sätt som rätten rekommenderar.

| b) | utvidgar sina kontroller av medlemsstaternas dokumentation av källor och metoder som används vid sammanställningen av nationalräkenskaperna och förbättrar sina system för dokumentering av kontrollerna (se punkterna 3.41–3.42), |
| --- | --- |

b)

utvidgar sina kontroller av medlemsstaternas dokumentation av källor och metoder som används vid sammanställningen av nationalräkenskaperna och förbättrar sina system för dokumentering av kontrollerna (se punkterna 3.41–3.42),

| b) | Kommissionen kommer att anstränga sig att förbättra dokumentationen, inom ramen för befintliga resurser. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att anstränga sig att förbättra dokumentationen, inom ramen för befintliga resurser.

| c) | ser till att alla medlemsstater följer kraven i ENS 95 vad gäller illegala verksamheter i BNI (se punkterna 3.43–3.44), |
| --- | --- |

c)

ser till att alla medlemsstater följer kraven i ENS 95 vad gäller illegala verksamheter i BNI (se punkterna 3.43–3.44),

| c) | Kommissionen arbetar redan aktivt för detta. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen arbetar redan aktivt för detta.

| d) | i samråd med medlemsstaterna ser över hur de bästa metoderna för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaper kan införas (se punkterna 3.47–3.49), |
| --- | --- |

d)

i samråd med medlemsstaterna ser över hur de bästa metoderna för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaper kan införas (se punkterna 3.47–3.49),

| d) | Kommissionen stödjer de bästa metoderna för sammanställning av nationalräkenskaper genom BNI-kommittén. Kommissionen kommer att vidarebefordra rättens rekommendationer till BNI-kommittén. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen stödjer de bästa metoderna för sammanställning av nationalräkenskaper genom BNI-kommittén. Kommissionen kommer att vidarebefordra rättens rekommendationer till BNI-kommittén.

| e) | utför en jämförande analys av kvalitetsrapporterna, formulerar mer exakta riktlinjer och förstärker uppföljningen av hur de tillämpas (se punkterna 3.36–3.37). |
| --- | --- |

e)

utför en jämförande analys av kvalitetsrapporterna, formulerar mer exakta riktlinjer och förstärker uppföljningen av hur de tillämpas (se punkterna 3.36–3.37).

| e) | Sedan rättens revision har resultaten från en jämförelse och mer utförliga riktlinjer lagts fram för och godkänts av BNI-kommittén vid dess sammanträde i juli 2005. |
| --- | --- |

e)

Sedan rättens revision har resultaten från en jämförelse och mer utförliga riktlinjer lagts fram för och godkänts av BNI-kommittén vid dess sammanträde i juli 2005.

| 3.55 | När det gäller kommissionens kontroller av de system som ligger till grund för beräkningen av egna medel från moms |
| --- | --- |

3.55

När det gäller kommissionens kontroller av de system som ligger till grund för beräkningen av egna medel från moms

| 3.55 | |
| --- | --- |

3.55

| a) | noterar revisionsrätten att reservationer, särskilt med tanke på det stora antalet (107), påverkar korrektheten i medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar; revisionsrätten rekommenderar att kommissionen i samråd med medlemsstaterna, när så är möjligt, kvantifierar dessa reservationer (48) (se punkt 3.30), |
| --- | --- |

a)

noterar revisionsrätten att reservationer, särskilt med tanke på det stora antalet (107), påverkar korrektheten i medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar; revisionsrätten rekommenderar att kommissionen i samråd med medlemsstaterna, när så är möjligt, kvantifierar dessa reservationer (48) (se punkt 3.30),

| a) | Reservationer påförs normalt just för att få medlemsstaterna att eftersträva tillförlitliga kvantitativa uppgifter och godtagbara metoder. Dessutom har kommissionens praxis sedan 2003 att dela upp vissa reservationer för att göra dem mer överskådliga och eventuellt enklare att dra tillbaka lett till att deras antal skenbart ökat. Kontrollcykeln på två–tre år mellan besöken innebär att det tar ett tag innan de positiva effekterna av denna praxis slår igenom i praktiken. |
| --- | --- |

a)

Reservationer påförs normalt just för att få medlemsstaterna att eftersträva tillförlitliga kvantitativa uppgifter och godtagbara metoder. Dessutom har kommissionens praxis sedan 2003 att dela upp vissa reservationer för att göra dem mer överskådliga och eventuellt enklare att dra tillbaka lett till att deras antal skenbart ökat. Kontrollcykeln på två–tre år mellan besöken innebär att det tar ett tag innan de positiva effekterna av denna praxis slår igenom i praktiken.

| b) | rekommenderar revisionsrätten att kommissionen ökar sina ansträngningar att minska antalet gamla reservationer (se punkterna 3.30 och 3.32), |
| --- | --- |

b)

rekommenderar revisionsrätten att kommissionen ökar sina ansträngningar att minska antalet gamla reservationer (se punkterna 3.30 och 3.32),

| b) | Minskningen av antalet sedan länge kvarstående reservationer beror främst på förmågan hos medlemsstaternas förvaltningar att uppfylla tillräckliga kvalitetskrav. Nya reservationer krävs ofrånkomligen när gamla uppgifter blir inaktuella. Kommissionen tillkännagav 2003 att den var beredd att använda överträdelseförfarandet för att avsluta sedan länge kvarstående reservationer i förekommande fall. |
| --- | --- |

b)

Minskningen av antalet sedan länge kvarstående reservationer beror främst på förmågan hos medlemsstaternas förvaltningar att uppfylla tillräckliga kvalitetskrav. Nya reservationer krävs ofrånkomligen när gamla uppgifter blir inaktuella. Kommissionen tillkännagav 2003 att den var beredd att använda överträdelseförfarandet för att avsluta sedan länge kvarstående reservationer i förekommande fall.

| c) | konstaterar revisionsrätten att när antalet medlemsstater ökat från 15 till 25 skulle samma täckning och kvalitet när det gäller kontrollerna endast kunna upprätthållas om personalstyrkan ökas, kontrollpolicyn rationaliseras ytterligare genom användning av riskanalys och/eller reglerna och förfarandena för upprättande av mervärdesskatteredovisningar förstärks (se punkt 3.30). |
| --- | --- |

c)

konstaterar revisionsrätten att när antalet medlemsstater ökat från 15 till 25 skulle samma täckning och kvalitet när det gäller kontrollerna endast kunna upprätthållas om personalstyrkan ökas, kontrollpolicyn rationaliseras ytterligare genom användning av riskanalys och/eller reglerna och förfarandena för upprättande av mervärdesskatteredovisningar förstärks (se punkt 3.30).

| c) | Kommissionen förväntar sig inom en snar framtid en avsevärd minskning av antalet reservationer med avseende på vissa medlemsstater, och kommer att koncentrera sina kontroller med utgångspunkt i riskanalyser. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen förväntar sig inom en snar framtid en avsevärd minskning av antalet reservationer med avseende på vissa medlemsstater, och kommer att koncentrera sina kontroller med utgångspunkt i riskanalyser.

---

(1)  Innehåller överskott från det föregående budgetåret och diverse inkomster.

(2)  Rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000), ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (EUT L 352, 27.11.2004, s. 1).

(3)  Estland, Grekland, Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Polen, Slovenien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket.

(4)  Artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(5)  Den rådgivande kommittén för egna medel, som inrättades genom artikel 20 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen och är en förbindelselänk mellan kommissionen och medlemsstaterna i frågor som gäller egna medel. Den undersöker frågor om genomförandet av systemet för egna medel liksom beräkningarna av egna medel.

(6)  Den senaste är KOM(2003) 345 slutlig: Kommissionens fjärde rapport om kontrollsystemet för traditionella egna medel (2000–2002).

(7)  Artikel 4.13 och 4.14 samt artikel 37 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

(8)  Estland, Grekland, Lettland, Litauen, Polen, Slovenien, Slovakien och Finland.

(9)  Det bör noteras att de flesta varor inte deklareras vid gränsen utan vid tullkontor inne i landet efter transitering.

(10)  Se meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: ”En enkel och papperslös miljö för tullen och handeln” (KOM(2003) 452 slutlig, 24.7.2003).

(11)  Se punkt 3.9 i årsrapporten för 2003.

(12)  Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Lettland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Polen, Slovakien, Finland och Förenade kungariket.

(13)  Den officiella modellen för skriftliga tulldeklarationer i det normala förfarandet, för att hänföra varor till tullförfaranden eller återexportera dem i enlighet med artikel 182.3 i tullkodexen, skall vara enhetsdokumentet (SAD, Single Administrative Document) (kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen [EGT L 253, 11.10.1993, s. 1]).

(14)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: ”En enkel och papperslös miljö för tullen och handeln”.

(15)  Särskild rapport nr 13/98 om granskningen av användningen av riskanalysmetoder vid tullens kontroller och tullklarering av varor.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

(17)  De redovisade beloppen är bruttosiffror före avdrag enligt följande:

Image

(18)  För ursprunget till dessa poster, se revisionsrättens särskilda rapport nr 4/98 om import till gemenskapen till reducerad importavgift och avyttring av mejeriprodukter från Nya Zeeland samt schweizisk ost. De annulleringar som slutligen gjorts är ett resultat av rättstvisten i ärendet, och hänsyn har redan tagits till dem i de nedskrivningar som har gjorts under föregående år. Det återvunna beloppet (11,6 miljoner GBP) har redan gjorts tillgängligt för kommissionen på sedvanligt sätt.

(19)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 av den 16 november 2004 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EUT L 352, 27.11.2004, s. 1).

(20)  Dessutom bedömde sju medlemsstater som endast har små belopp i sina B-räkenskaper (sammanlagt mindre än 0,1 % av B-räkenskapernas totala saldo) att hela beloppet kan uppbäras.

(21)  Se punkt 3.40 i årsrapporten för 2003.

(22)  Rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(23)  Artikel 2.3 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom.

(24)  Kommissionens förordning (EG) nr 314/2002 av den 20 februari 2002 om tillämpningsföreskrifter för kvotsystemet inom sektorn för socker (EGT L 50, 21.2.2002, s. 40).

(25)  COMEXT är namnet på den referensdatabas vid Eurostat som innehåller statistik över utrikeshandel.

(26)  Punkt 61.

(27)  Punkt 5.19.

(28)  Det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (bilaga A i rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1) används för att ställa samman nationalräkenskaper för gemenskapen inklusive egna medel från BNI (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris, ”BNI-förordning” [EUT L 181, 19.7.2003, s. 1]).

(29)  Mervärdesskatteredovisningen är ett dokument som upprättas av medlemsstaterna och innehåller de uppgifter som använts för att fastställa beräkningsunderlaget för mervärdesskatt. Beräkningsunderlaget för mervärdesskatt är utgångspunkt vid beräkningen av egna medel från moms och är nödvändigt för kommissionens kontroller (artiklarna 7 och 11 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (EGT L 155, 7.6.1989, s. 9)).

(30)  10 av de 28 reservationerna gäller en uppdelning av befintliga reservationer.

(31)  Reservationer är ett viktigt verktyg som används av kommissionen för att se till att korrigeringar av medlemsstaternas mervärdesskatteredovisningar kan göras efter det att den tidsfrist på fyra år som anges i gemenskapslagstiftningen har löpt ut.

(32)  I genomsnitt vartannat år.

(33)  Finland, Italien, Nederländerna, Sverige och Tyskland.

(34)  Se artiklarna 3 och 4 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

(35)  Till exempel ”Justeringar för småföretag” i Tyskland för åren 1991 till 2001 som gjordes vid en kontroll 1995, sedan förlängdes och hävdes 2004 (med undantag för reservationen för 2000), och reservationen för ”Tjänstebilsförmån” i Österrike som gjordes 1999 för mervärdesskatteredovisningarna 1995–2001.

(36)  I Italien var de metoder som användes för att få fram den erforderliga fördelningen av hushållens slutliga förbrukning och av fasta bruttoinvesteringar inte helt tillförlitliga.

(37)  Ett dokument som baseras på en gemensam modell som de nationella statistikkontoren använder för att lämna BNI-uppgifter till Eurostat varje år.

(38)  Se protokollet från BNI-kommitténs andra sammanträde den 25 och 26 mars 2004 då kommittén godkände den föreslagna strukturen för 2004 års enkät och kvalitetsrapport.

(39)  BNI-dokumentation för de tio nya medlemsstaterna skall enligt planerna tas fram 2006.

(40)  GIAQ är ett standardiserat frågeformulär som används av Eurostat för att kontrollera BNI-dokumentationen. Det innehåller 277 frågor på ett stort antal områden.

(41)  På grundval av redan gjorda studier uppskattar Eurostat att de uppgår till 1–2 % av BNI.

(42)  Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Irland, Luxemburg, Nederländerna och Sverige.

(43)  Särskilt artiklarna 2, 3 och 5 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003.

(44)  Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Polen, Spanien, Tyskland och Ungern.

(45)  Denna del är helt genomförd i Förenade kungariket.

(46)  Denna del är helt genomförd i Förenade kungariket, Polen och Tyskland.

(47)  Detta sker endast i Frankrike och Förenade kungariket.

(48)  Se punkt 3.38 i årsrapporten för 2002.

---

KAPITEL 4

Den gemensamma jordbrukspolitiken

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

System för övervakning och kontroll

IACS – det integrerade systemet för administration och kontroll

Efterhandsgranskningar av utbetalningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89 släpar efter och informationen om resultaten av utförda kontroller är otillräcklig

Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksprodukter visar att värdet av transaktioner och oriktigheter är okänt

Granskning och godkännande av räkenskaperna

Revisionsrättens urval av transaktioner

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören för jordbruk för 2004

Vissa förbättringar jämfört med förra året

Några normer för intern kontroll är inte helt genomförda

Revisionsrättens granskning av den gemensamma jordbrukspolitikens utgiftsområden

Arealstöd

Djurbidrag

Stöd som betalas ut på grundval av producerad kvantitet

Landsbygdens utveckling

Övriga utgifter

Slutsats och rekommendationer

Allmän slutsats

Efterhandskontroll av betalningar

Granskning och godkännande av räkenskaperna

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk

Rekommendationer

Nya medlemsstater: övergångsperiod

Ackreditering av utbetalningsställen för EUGFJ i de nya medlemsstaterna

Sapard – tillfredsställande övervakning men vissa brister i bedömningen av ansökningar

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

Förfinansiering av exportbidrag

Stärkelse och potatisstärkelse

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling

Miljövänligt jordbruk

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), dvs. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-garanti), uppgick till totalt 43 579 miljoner euro (44 379 miljoner euro år 2003). I
  diagrammen 4.1 och 4.2
  visas hur medlen användes. I
  diagram 4.1
  visas utgifterna uppdelade enligt utgiftsslag (direktstöd, exportbidrag osv.). I
  diagram 4.2
  visas uppdelningen i de största jordbrukssektorerna (nötkött, olivolja osv.). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), dvs. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-garanti), uppgick till totalt 43 579 miljoner euro (44 379 miljoner euro år 2003). I
  diagrammen 4.1 och 4.2
  visas hur medlen användes. I
  diagram 4.1
  visas utgifterna uppdelade enligt utgiftsslag (direktstöd, exportbidrag osv.). I
  diagram 4.2
  visas uppdelningen i de största jordbrukssektorerna (nötkött, olivolja osv.).

| 4.2 | Utbetalningar till jordbrukare, grundade på deras odlingsareal eller antalet djur på gården, utgör den största delen (59 %) av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa utbetalningar är i huvudsak avsedda att kompensera jordbrukarna för prissänkningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.2

Utbetalningar till jordbrukare, grundade på deras odlingsareal eller antalet djur på gården, utgör den största delen (59 %) av utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa utbetalningar är i huvudsak avsedda att kompensera jordbrukarna för prissänkningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 4.3 | Nästan samtliga utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken verkställs av medlemsstaternas utbetalningsställen. Proceduren för utbetalningar till jordbrukare är följande:






  a) | Jordbrukarna lämnar in stödansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningarna grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv. |
| --- | --- | --- |

4.3

Nästan samtliga utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken verkställs av medlemsstaternas utbetalningsställen. Proceduren för utbetalningar till jordbrukare är följande:

a)

Jordbrukarna lämnar in stödansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningarna grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv.

| b) | Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av alla ansökningar och kontroller på plats av ett urval ansökningar, huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS). |
| --- | --- |

b)

Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av alla ansökningar och kontroller på plats av ett urval ansökningar, huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS).

| c) | Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som lämnat in en ansökan och rapporterar om dessa utgifter till kommissionen, som betalar ersättning till utbetalningsstället. |
| --- | --- |

c)

Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som lämnat in en ansökan och rapporterar om dessa utgifter till kommissionen, som betalar ersättning till utbetalningsstället.

| d) | Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ), som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

d)

Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ), som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga.

| e) | Senast den 30 april detta år skall kommissionen besluta (finansiellt godkännande) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information (1). |
| --- | --- |

e)

Senast den 30 april detta år skall kommissionen besluta (finansiellt godkännande) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information (1).

| f) | Kommissionen kan sedan själv granska de betalningar som gjorts av utbetalningsställena. Om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna har varit bristfälliga kan kommissionen besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (på EU-jargong fattar kommissionen ett ”överensstämmelsebeslut” där sådana utgifter ”underkänns” som en del av förfarandet för ”granskning och godkännande av räkenskaperna”), det vill säga kommissionen minskar betalningarna till utbetalningsstället i motsvarande mån (se punkt 4.22). |
| --- | --- |

f)

Kommissionen kan sedan själv granska de betalningar som gjorts av utbetalningsställena. Om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna har varit bristfälliga kan kommissionen besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (på EU-jargong fattar kommissionen ett ”överensstämmelsebeslut” där sådana utgifter ”underkänns” som en del av förfarandet för ”granskning och godkännande av räkenskaperna”), det vill säga kommissionen minskar betalningarna till utbetalningsstället i motsvarande mån (se punkt 4.22).

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 4.4 | Granskningens mål var att bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten genom en särskild bedömning av jordbruksområdet för att uppnå säkerhet om att kontrollsystemen fungerar väl och att transaktionerna är lagliga och korrekta. För detta ändamål gjorde revisionsrätten följande:






  a) | Bedömde hur IACS fungerar (systemet för övervakning av arealstöd och djurbidrag) liksom efterhandskontrollerna av utbetalningar och de fysiska kontrollerna av subventionerad jordbruksexport (de viktigaste systemen för övervakning av andra typer av jordbruksutgifter) (se punkterna 4.6–4.14). |
| --- | --- | --- |

4.4

Granskningens mål var att bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten genom en särskild bedömning av jordbruksområdet för att uppnå säkerhet om att kontrollsystemen fungerar väl och att transaktionerna är lagliga och korrekta. För detta ändamål gjorde revisionsrätten följande:

a)

Bedömde hur IACS fungerar (systemet för övervakning av arealstöd och djurbidrag) liksom efterhandskontrollerna av utbetalningar och de fysiska kontrollerna av subventionerad jordbruksexport (de viktigaste systemen för övervakning av andra typer av jordbruksutgifter) (se punkterna 4.6–4.14).

| b) | Granskade kommissionens beslut om finansiellt godkännande för utgifter under 2004 samt överensstämmelsebeslut fattade 2004 som gäller utbetalningar till stödmottagare tidigare år (se punkterna 4.15–4.25). |
| --- | --- |

b)

Granskade kommissionens beslut om finansiellt godkännande för utgifter under 2004 samt överensstämmelsebeslut fattade 2004 som gäller utbetalningar till stödmottagare tidigare år (se punkterna 4.15–4.25).

| c) | Direkta kontroller av ett urval transaktioner (se punkt 4.26). |
| --- | --- |

c)

Direkta kontroller av ett urval transaktioner (se punkt 4.26).

| d) | Granskade den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (GD Jordbruk) och gjorde en översyn av genomförandet av normerna för intern kontroll vid kommissionen (se punkterna 4.27–4.34). |
| --- | --- |

d)

Granskade den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk (GD Jordbruk) och gjorde en översyn av genomförandet av normerna för intern kontroll vid kommissionen (se punkterna 4.27–4.34).

| 4.5 | I punkterna 4.35–4.54 återfinns revisionsrättens bedömning av GJP-utgifternas laglighet och korrekthet, baserad på ovannämnda beviskällor. Iakttagelser om räkenskapernas tillförlitlighet redovisas i kapitel 1, punkterna 1.12, 1.13, 1.15 och 1.16. |
| --- | --- |

4.5

I punkterna 4.35–4.54 återfinns revisionsrättens bedömning av GJP-utgifternas laglighet och korrekthet, baserad på ovannämnda beviskällor. Iakttagelser om räkenskapernas tillförlitlighet redovisas i kapitel 1, punkterna 1.12, 1.13, 1.15 och 1.16.

System för övervakning och kontroll

IACS – det integrerade systemet för administration och kontroll

| 4.6 | Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) är det centrala instrumentet för förvaltning och kontroll av systemen för arealstöd och djurbidrag och täcker 59 % av jordbruksutgifterna. IACS innehåller en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften liksom identifiering och registrering av djur samt en samordnad uppsättning administrativa kontroller och kontroller på plats på jordbruksföretagen. Ansökningar inom ett antal andra system för gemenskapsbidrag måste vara kompatibla med IACS. |
| --- | --- |

4.6

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) är det centrala instrumentet för förvaltning och kontroll av systemen för arealstöd och djurbidrag och täcker 59 % av jordbruksutgifterna. IACS innehåller en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften liksom identifiering och registrering av djur samt en samordnad uppsättning administrativa kontroller och kontroller på plats på jordbruksföretagen. Ansökningar inom ett antal andra system för gemenskapsbidrag måste vara kompatibla med IACS.

| 4.7 | Revisionsrätten fortsatte under 2004 sin granskning av hur IACS fungerar vid ytterligare fem utbetalningsställen i fyra medlemsstater (4) och följde också upp tidigare granskningsresultat i Portugal efter det att två utbetalningsställen slagits samman. IACS-kontrollerna vid de fem utbetalningsställen som besöktes fungerar i allmänhet tillfredsställande, förutom i Grekland (se
  bilaga 2
  ). IACS fungerar på ungefär samma sätt som de utbetalningsställen som har granskats tidigare år har fungerat, även om det fortfarande finns utrymme för förbättringar när det gäller riskanalyser, administrativa kontroller och kontroller på plats. |
| --- | --- |

4.7

Revisionsrätten fortsatte under 2004 sin granskning av hur IACS fungerar vid ytterligare fem utbetalningsställen i fyra medlemsstater (4) och följde också upp tidigare granskningsresultat i Portugal efter det att två utbetalningsställen slagits samman. IACS-kontrollerna vid de fem utbetalningsställen som besöktes fungerar i allmänhet tillfredsställande, förutom i Grekland (se
  bilaga 2
  ). IACS fungerar på ungefär samma sätt som de utbetalningsställen som har granskats tidigare år har fungerat, även om det fortfarande finns utrymme för förbättringar när det gäller riskanalyser, administrativa kontroller och kontroller på plats.

| 4.7 | Även om kommissionen anser att några av revisionsrättens bedömningar i bilaga 2 är för stränga, överensstämmer kommissionens revision i allmänhet med revisionsrättens egna resultat, och mer information inkommer från och med 2005 i och med att det blev obligatoriskt att använda geografiska informationssystem den 1 januari 2005.
  Förordning (EG) nr 118/2004 om ändring av reglerna för det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) från och med 2004 kommer att i än högre grad förbättra den redan överlag tillfredsställande situationen. |
| --- | --- |

4.7

Även om kommissionen anser att några av revisionsrättens bedömningar i bilaga 2 är för stränga, överensstämmer kommissionens revision i allmänhet med revisionsrättens egna resultat, och mer information inkommer från och med 2005 i och med att det blev obligatoriskt att använda geografiska informationssystem den 1 januari 2005.

Förordning (EG) nr 118/2004 om ändring av reglerna för det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) från och med 2004 kommer att i än högre grad förbättra den redan överlag tillfredsställande situationen.

| 4.8 | Över sju år efter det datum då IACS skulle ha varit helt genomfört kan systemet i Grekland ännu inte ge säkerhet om överensstämmelse beträffande laglighet och korrekthet när det gäller utbetalningarna av arealstöd och djurbidrag (5) (se även punkt 4.28 b om kommissionens reservation i fråga om genomförandet av IACS i Grekland och punkt 4.44 om resultaten av revisionsrättens granskning av transaktioner). De främsta orsakerna till bristerna och misslyckandena är följande:






  a) | Jordbrukarföreningar kontrollerar registreringen av alla uppgifter i datasystemet. Ingen uppgift i datasystemet är säker, och uppgifterna kan ändras av jordbrukarföreningarna när som helst före utbetalningen, vilket också görs. I datasystemet registreras inte när och varför de ursprungliga uppgifterna har ändrats. När det gäller utgifterna 2004 ändrade jordbrukarföreningarna uppgifterna om över 22 000 skiften mer än fem månader efter det att ansökningsperioden hade löpt ut. Analyser visar att de finansiella följderna av dessa oriktiga ändringar kan uppskattas till minst 10 miljoner euro, och för hela ansökningsperioden kan summan vara betydligt större. |
| --- | --- | --- |

4.8

Över sju år efter det datum då IACS skulle ha varit helt genomfört kan systemet i Grekland ännu inte ge säkerhet om överensstämmelse beträffande laglighet och korrekthet när det gäller utbetalningarna av arealstöd och djurbidrag (5) (se även punkt 4.28 b om kommissionens reservation i fråga om genomförandet av IACS i Grekland och punkt 4.44 om resultaten av revisionsrättens granskning av transaktioner). De främsta orsakerna till bristerna och misslyckandena är följande:

a)

Jordbrukarföreningar kontrollerar registreringen av alla uppgifter i datasystemet. Ingen uppgift i datasystemet är säker, och uppgifterna kan ändras av jordbrukarföreningarna när som helst före utbetalningen, vilket också görs. I datasystemet registreras inte när och varför de ursprungliga uppgifterna har ändrats. När det gäller utgifterna 2004 ändrade jordbrukarföreningarna uppgifterna om över 22 000 skiften mer än fem månader efter det att ansökningsperioden hade löpt ut. Analyser visar att de finansiella följderna av dessa oriktiga ändringar kan uppskattas till minst 10 miljoner euro, och för hela ansökningsperioden kan summan vara betydligt större.

| b) | Kontrollerna på plats håller låg kvalitet. Dokumentationen av kontrollresultaten är mycket bristfällig eller saknas helt, eller så är rapporteringen av resultaten otillförlitlig. När utbetalningsställena gjorde om kontrollerna av kvalitetssäkringsskäl gick det inte att bekräfta resultaten för mer än en tredjedel av de ursprungliga kontrollerna. Några rapporter verkar inte grunda sig på faktiska kontroller (6). |
| --- | --- |

b)

Kontrollerna på plats håller låg kvalitet. Dokumentationen av kontrollresultaten är mycket bristfällig eller saknas helt, eller så är rapporteringen av resultaten otillförlitlig. När utbetalningsställena gjorde om kontrollerna av kvalitetssäkringsskäl gick det inte att bekräfta resultaten för mer än en tredjedel av de ursprungliga kontrollerna. Några rapporter verkar inte grunda sig på faktiska kontroller (6).

| 4.8 | Mot bakgrund av IACS-situationen i Grekland har kommissionen regelbundet gjort betydande finansiella korrigeringar (384 miljoner euro åren 1999–2004). Dessutom inledde kommissionen 2002 ett överträdelseförfarande mot Grekland. EG-domstolen fällde Grekland 2004.
  Efter generaldirektörens för GD Jordbruk reservation i sin årliga försäkran infördes dessutom en särskild åtgärdsplan 2003 och 2004, bestående i ett utökat revisionsprogram och andra övervakningsåtgärder. Under 2004 genomfördes nio förrättningar i Grekland avseende IACS och IACS-relaterade åtgärder. Dessa åtgärder från kommissionens sida och inrättandet av ett nytt utbetalningsställe i Grekland (Opekepe) har lett till goda framsteg, så att i slutet av 2004 (räkenskapsåret 2005) var IACS-systemets olika delar på plats. Kommissionen kommer dock att fortsätta att kartlägga och bedöma de återstående bristerna i det grekiska IACS-systemets funktion och tillämpa lämpliga finansiella korrigeringar.
  När det gäller de brister som revisionsrätten nämner har kommissionen vid upprepade tillfällen kritiserat jordbrukarföreningarnas roll i stödhandläggningen och den bristfälliga övervakningen. Kommissionen har i en skrivelse i juni 2004 formellt begärt att de grekiska myndigheterna inför ett nytt system för ansökningar om stöd, med mindre beroende av jordbrukarföreningarna. Denna fråga, tillsammans med den otillräckliga kvaliteten på inspektionerna på plats som kommissionen redan tagit upp, kommer att drivas genom den löpande handläggningen av granskning och godkännande av räkenskaper. |
| --- | --- |

4.8

Mot bakgrund av IACS-situationen i Grekland har kommissionen regelbundet gjort betydande finansiella korrigeringar (384 miljoner euro åren 1999–2004). Dessutom inledde kommissionen 2002 ett överträdelseförfarande mot Grekland. EG-domstolen fällde Grekland 2004.

Efter generaldirektörens för GD Jordbruk reservation i sin årliga försäkran infördes dessutom en särskild åtgärdsplan 2003 och 2004, bestående i ett utökat revisionsprogram och andra övervakningsåtgärder. Under 2004 genomfördes nio förrättningar i Grekland avseende IACS och IACS-relaterade åtgärder. Dessa åtgärder från kommissionens sida och inrättandet av ett nytt utbetalningsställe i Grekland (Opekepe) har lett till goda framsteg, så att i slutet av 2004 (räkenskapsåret 2005) var IACS-systemets olika delar på plats. Kommissionen kommer dock att fortsätta att kartlägga och bedöma de återstående bristerna i det grekiska IACS-systemets funktion och tillämpa lämpliga finansiella korrigeringar.

När det gäller de brister som revisionsrätten nämner har kommissionen vid upprepade tillfällen kritiserat jordbrukarföreningarnas roll i stödhandläggningen och den bristfälliga övervakningen. Kommissionen har i en skrivelse i juni 2004 formellt begärt att de grekiska myndigheterna inför ett nytt system för ansökningar om stöd, med mindre beroende av jordbrukarföreningarna. Denna fråga, tillsammans med den otillräckliga kvaliteten på inspektionerna på plats som kommissionen redan tagit upp, kommer att drivas genom den löpande handläggningen av granskning och godkännande av räkenskaper.

Efterhandsgranskningar av utbetalningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89 (7) släpar efter och informationen om resultaten av utförda kontroller är otillräcklig

| 4.9 | Medlemsstaterna skall genomföra årliga program med efterhandskontroll av utbetalningar genom att kontrollera affärsdokument för ett antal olika GJP-stöd, bland annat exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdens utveckling, totalt omkring 37 % av jordbruksutgifterna. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna har ägt rum och att de har utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som har förlorats till följd av oriktigheter eller försumlighet. |
| --- | --- |

4.9

Medlemsstaterna skall genomföra årliga program med efterhandskontroll av utbetalningar genom att kontrollera affärsdokument för ett antal olika GJP-stöd, bland annat exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdens utveckling, totalt omkring 37 % av jordbruksutgifterna. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna har ägt rum och att de har utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som har förlorats till följd av oriktigheter eller försumlighet.

| 4.10 | Kommissionen analyserar de dokument medlemsstaterna lämnar in varje år och kan besöka några medlemsstater för att på plats kontrollera genomförandet av förordningen. Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning av de kontroller som föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89 och noterade följande: |
| --- | --- |

4.10

Kommissionen analyserar de dokument medlemsstaterna lämnar in varje år och kan besöka några medlemsstater för att på plats kontrollera genomförandet av förordningen. Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning av de kontroller som föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89 och noterade följande:

| 4.10 | |
| --- | --- |

4.10

| a) | Analysen av medlemsstaternas rapporter har endast ett begränsat värde eftersom det enligt den gällande förordningen inte krävs att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som möjliggör en meningsfull analys (till exempel rapportera om felfrekvensen för olika utgiftskategorier). |
| --- | --- |

a)

Analysen av medlemsstaternas rapporter har endast ett begränsat värde eftersom det enligt den gällande förordningen inte krävs att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som möjliggör en meningsfull analys (till exempel rapportera om felfrekvensen för olika utgiftskategorier).

| a) | Kommissionen anser att medlemsstaternas rapporter innehåller värdefull information, även om den medger att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras. Den kommer i enlighet med detta att lägga fram ett förslag om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004.
  I synnerhet kommer tabeller att införas för överföring av resultaten, så att dessas antal, värde och karaktär kan identifieras och analyseras. Vidare planeras nya sätt att identifiera och rapportera utestående ärenden så att granskningar som inte blir färdiga under rapportperioden kan följas upp i rapporterna från nästföljande rapportperioder. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen anser att medlemsstaternas rapporter innehåller värdefull information, även om den medger att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras. Den kommer i enlighet med detta att lägga fram ett förslag om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004.

I synnerhet kommer tabeller att införas för överföring av resultaten, så att dessas antal, värde och karaktär kan identifieras och analyseras. Vidare planeras nya sätt att identifiera och rapportera utestående ärenden så att granskningar som inte blir färdiga under rapportperioden kan följas upp i rapporterna från nästföljande rapportperioder.

| b) | Revisionsrätten granskade 2003 tillämpningen av efterhandskontroller av utbetalningar i elva medlemsstater och drog slutsatsen att färre än var tredje var fullt tillfredsställande (8). Kommissionens åtgärd var att besöka tre medlemsstater 2004, de första besök sedan januari 2001 som ägnats åt en fullständig granskning av efterhandskontrollerna av betalningar. Dessutom täcker kommissionen regelbundet in särskilda aspekter av efterhandskontroller av betalningar vid sin granskning inom ramen för godkännandet och avslutandet av räkenskaperna för exportbidrag (som står för omkring 25 % av de utgifter som skall omfattas av dessa granskningar). |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten granskade 2003 tillämpningen av efterhandskontroller av utbetalningar i elva medlemsstater och drog slutsatsen att färre än var tredje var fullt tillfredsställande (8). Kommissionens åtgärd var att besöka tre medlemsstater 2004, de första besök sedan januari 2001 som ägnats åt en fullständig granskning av efterhandskontrollerna av betalningar. Dessutom täcker kommissionen regelbundet in särskilda aspekter av efterhandskontroller av betalningar vid sin granskning inom ramen för godkännandet och avslutandet av räkenskaperna för exportbidrag (som står för omkring 25 % av de utgifter som skall omfattas av dessa granskningar).

| b) | Efter revisionsrättens årsrapport 2003 där liknande kommentarer framfördes vidtog kommissionen ytterligare åtgärder för att råda bot på situationen. Även om några av kontrollerna inte kan betecknas som alltigenom tillfredsställande anser kommissionen att de komplexa efterhandskontrollerna ofta kan förbättras, utan att värdet på de kontroller som utförts behöver ifrågasättas.
  Under 2004 genomförde GD Jordbruk tre förrättningar (i Belgien, Grekland och Portugal) avseende tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 för att ta upp generella aspekter, dvs. årsrapporten, riskanalyser och kontrollprogrammet. Under 2005 pågår ytterligare sex förrättningar under vilka revisionsrättens specifika synpunkter kommer att följas upp.
  Dessutom har kommissionen lagt ökad vikt vid kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 under revisionerna 2005. |
| --- | --- |

b)

Efter revisionsrättens årsrapport 2003 där liknande kommentarer framfördes vidtog kommissionen ytterligare åtgärder för att råda bot på situationen. Även om några av kontrollerna inte kan betecknas som alltigenom tillfredsställande anser kommissionen att de komplexa efterhandskontrollerna ofta kan förbättras, utan att värdet på de kontroller som utförts behöver ifrågasättas.

Under 2004 genomförde GD Jordbruk tre förrättningar (i Belgien, Grekland och Portugal) avseende tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 för att ta upp generella aspekter, dvs. årsrapporten, riskanalyser och kontrollprogrammet. Under 2005 pågår ytterligare sex förrättningar under vilka revisionsrättens specifika synpunkter kommer att följas upp.

Dessutom har kommissionen lagt ökad vikt vid kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 under revisionerna 2005.

| c) | De förseningar i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller av betalningar som revisionsrätten lyfte fram i årsrapporten för 2003 (9) kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts enligt medlemsstaternas årsrapporter. |
| --- | --- |

c)

De förseningar i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller av betalningar som revisionsrätten lyfte fram i årsrapporten för 2003 (9) kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts enligt medlemsstaternas årsrapporter.

| c) | Kommissionen medger att det har förekommit förseningar i genomförandet av efterhandskontroller i vissa medlemsstater. Antalet kontroller som de flesta medlemsstaterna planerar överstiger dock gott och väl det obligatoriska minimiantalet. Sett i det perspektivet är andelen uteblivna kontroller mindre än 40 %.
  Granskningar som inte blir färdiga i slutet av granskningsperioden måste följas upp och färdigställas under nästföljande granskningsperiod. Kommissionen undersöker varför vissa medlemsstater inte blivit klara med sina kontrollprogram i tid, och kommer i förekommande fall att begära klargöranden från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen medger att det har förekommit förseningar i genomförandet av efterhandskontroller i vissa medlemsstater. Antalet kontroller som de flesta medlemsstaterna planerar överstiger dock gott och väl det obligatoriska minimiantalet. Sett i det perspektivet är andelen uteblivna kontroller mindre än 40 %.

Granskningar som inte blir färdiga i slutet av granskningsperioden måste följas upp och färdigställas under nästföljande granskningsperiod. Kommissionen undersöker varför vissa medlemsstater inte blivit klara med sina kontrollprogram i tid, och kommer i förekommande fall att begära klargöranden från medlemsstaterna.

I
  diagram 4.3
  visas antalet gjorda kontroller och antalet upptäckta oriktigheter för de senaste sex rapporteringsperioderna såsom dessa presenterats av medlemsstaterna. Eftersom det inte går att analysera utgiftsbeloppen eller utgiftsslagen utifrån dessa uppgifter går det inte att dra några slutsatser om vad variationen i den rapporterade frekvensen av oriktigheter har för betydelse och beror på.

Diagram 4.3 Medlemsstaterna rapporterar det totala beloppet för oriktigheter som upptäckts under granskningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89, som för kontrollprogrammet 2001–2002 uppgick till 23,4 miljoner euro.

Image

Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksprodukter (10) visar att värdet av transaktioner och oriktigheter är okänt

| 4.11 | Exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna. År 2004 uppgick exportbidragen till omkring 3,6 miljarder euro, 7,5 % av GJP-utgifterna (8,3 % år 2003). Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att garantera att de exporterade varorna har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. Kommissionen övervakar hur många kontroller medlemsstaterna gör och kvaliteten på dem. |
| --- | --- |

4.11

Exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna. År 2004 uppgick exportbidragen till omkring 3,6 miljarder euro, 7,5 % av GJP-utgifterna (8,3 % år 2003). Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att garantera att de exporterade varorna har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. Kommissionen övervakar hur många kontroller medlemsstaterna gör och kvaliteten på dem.

| 4.12 | Kommissionen besökte sju medlemsstater 2004 för att utvärdera genomförandet av fysiska kontroller. Kommissionens viktigaste preliminära resultat visar på brister när det gäller






  a) | kvalitet och/eller frekvens, |
| --- | --- | --- |

4.12

Kommissionen besökte sju medlemsstater 2004 för att utvärdera genomförandet av fysiska kontroller. Kommissionens viktigaste preliminära resultat visar på brister när det gäller

a)

kvalitet och/eller frekvens,

| b) | förfaranden för urval av varupartier, |
| --- | --- |

b)

förfaranden för urval av varupartier,

| c) | underrättelse i förtid om kontroller, |
| --- | --- |

c)

underrättelse i förtid om kontroller,

| d) | statistik. |
| --- | --- |

d)

statistik.

Dessa brister av varierande betydelse påträffades inte i alla de besökta medlemsstaterna.

| 4.12 | Som revisionsrätten säger är anmärkningarna preliminära, och kommissionen kan inte lämna sitt slutliga ställningstagande förrän medlemsstaterna utövat sin svarsrätt. |
| --- | --- |

4.12

Som revisionsrätten säger är anmärkningarna preliminära, och kommissionen kan inte lämna sitt slutliga ställningstagande förrän medlemsstaterna utövat sin svarsrätt.

| 4.13 | Kommissionen kunde inte upplysa om värdet av de transaktioner man fysiskt kontrollerat och värdet av påträffade oriktigheter. Under 2004 antog kommissionen en förordning där det krävs att medlemsstaterna rapporterar denna information från och med rapporten för 2005. I
  tabell 4.1
  sammanfattas antalet deklarationer som har kontrollerats och antalet oriktigheter som har påträffats för perioden 2001–2003. |
| --- | --- |

4.13

Kommissionen kunde inte upplysa om värdet av de transaktioner man fysiskt kontrollerat och värdet av påträffade oriktigheter. Under 2004 antog kommissionen en förordning där det krävs att medlemsstaterna rapporterar denna information från och med rapporten för 2005. I
  tabell 4.1
  sammanfattas antalet deklarationer som har kontrollerats och antalet oriktigheter som har påträffats för perioden 2001–2003.

| 4.13 | I överensstämmelse med revisionsrättens rekommendation, som för första gången framfördes i årsrapporten för 2002, antog kommissionen förordning (EG) nr 1454/2004, där det föreskrivs att medlemsstaterna från och med 2005 måste anmäla värdet av de kontrollerade transaktionerna och alla oriktigheter som rör ett belopp på mer än 200 euro.
  Fram till 2005 var informationen om oriktigheternas omfattning beroende av tillförlitligheten i anmälningarna av oriktigheter enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 595/91 från medlemsstaterna till OLAF, och den omfattande inte oriktigheter under 4 000 euro. |
| --- | --- |

4.13

I överensstämmelse med revisionsrättens rekommendation, som för första gången framfördes i årsrapporten för 2002, antog kommissionen förordning (EG) nr 1454/2004, där det föreskrivs att medlemsstaterna från och med 2005 måste anmäla värdet av de kontrollerade transaktionerna och alla oriktigheter som rör ett belopp på mer än 200 euro.

Fram till 2005 var informationen om oriktigheternas omfattning beroende av tillförlitligheten i anmälningarna av oriktigheter enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 595/91 från medlemsstaterna till OLAF, och den omfattande inte oriktigheter under 4 000 euro.

| 4.14 | Kommissionens årliga verksamhetsrapport 2004 innehåller information om antalet inlämnade exportdeklarationer, hur många som har kontrollerats av medlemsstaterna och hur många oriktigheter som har hittats. Det finns ingen hänvisning till resultaten av kommissionens utvärdering av medlemsstaternas genomförande av fysiska kontroller eller i vilken utsträckning man kan uppnå säkerhet genom dem. |
| --- | --- |

4.14

Kommissionens årliga verksamhetsrapport 2004 innehåller information om antalet inlämnade exportdeklarationer, hur många som har kontrollerats av medlemsstaterna och hur många oriktigheter som har hittats. Det finns ingen hänvisning till resultaten av kommissionens utvärdering av medlemsstaternas genomförande av fysiska kontroller eller i vilken utsträckning man kan uppnå säkerhet genom dem.

| 4.14 | De garantier som ges genom förordning (EEG) nr 386/90 är en viktig del av de övergripande garantier generaldirektören fått, såsom sägs i den årliga verksamhetsrapporten (avsnitt 4.2.2). Se också svaret på punkterna 4.29–4.31. |
| --- | --- |

4.14

De garantier som ges genom förordning (EEG) nr 386/90 är en viktig del av de övergripande garantier generaldirektören fått, såsom sägs i den årliga verksamhetsrapporten (avsnitt 4.2.2). Se också svaret på punkterna 4.29–4.31.

Granskning och godkännande av räkenskaperna

Finansiellt godkännande

| 4.15 | Revisionsrätten granskade






  a) | de attesterande organens rapporter om de 25 utbetalningsställen (se
  tabell 4.2
  ) vars transaktioner kontrollerades (se punkt 4.26) och alla de utbetalningsställen som hade räkenskaper med reservation, |
| --- | --- | --- |

4.15

Revisionsrätten granskade

a)

de attesterande organens rapporter om de 25 utbetalningsställen (se
  tabell 4.2
  ) vars transaktioner kontrollerades (se punkt 4.26) och alla de utbetalningsställen som hade räkenskaper med reservation,

| b) | kommissionens beslut om finansiellt godkännande, |
| --- | --- |

b)

kommissionens beslut om finansiellt godkännande,

| c) | när kommissionens godkännande av räkenskaperna hade skjutits upp från tidigare år (11). |
| --- | --- |

c)

när kommissionens godkännande av räkenskaperna hade skjutits upp från tidigare år (11).

Tabell 4.1 – Förordning (EEG) nr 386/90: Antal fysiska kontroller och konstaterade oriktigheter (12)

| | 2003 | 2002 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- |
| Oriktigheter | Fysiska kontroller | Oriktigheter | Fysiska kontroller | Oriktigheter | Fysiska kontroller |
| Spanien | 23 | 4 786 | 59 | 6 816 | 12 | 7 965 |
| Tyskland | 20 | 6 644 | 61 | 8 476 | 63 | 9 713 |
| Frankrike | 8 | 3 459 | 19 | 3 642 | 12 | 4 290 |
| Danmark | 8 | 1 470 | 22 | 1 631 | 33 | 1 827 |
| Irland | 6 | 872 | 3 | 724 | 6 | 707 |
| Belgien | 2 | 2 776 | 2 | 2 891 | 3 | 3 440 |
| Portugal | 2 | 494 | 2 | 363 | 3 | 505 |
| Nederländerna | 1 | 7 229 | 0 | 8 192 | 0 | 7 857 |
| Finland | 1 | 668 | 0 | 689 | 0 | 742 |
| Italien | 0 | 4 618 | 0 | 5 491 | 0 | 5 513 |
| Grekland | 0 | 1 418 | 0 | 2 570 | 0 | 2 987 |
| Förenade kungariket | 0 | 976 | 0 | 1 131 | 0 | 1 435 |
| Österrike | 0 | 835 | 0 | 1 016 | 0 | 1 066 |
| Sverige | 0 | 242 | 0 | 254 | 0 | 286 |
| Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Totalt | 71 | 36 487 | 168 | 43 886 | 132 | 48 337 |
| Källa:”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2003” och ”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2002”, från kommissionen, GD Jordbruk D03. |

2003

2002

2001

Oriktigheter

Fysiska kontroller

Oriktigheter

Fysiska kontroller

Oriktigheter

Fysiska kontroller

Spanien

23

4 786

59

6 816

12

7 965

Tyskland

20

6 644

61

8 476

63

9 713

Frankrike

8

3 459

19

3 642

12

4 290

Danmark

8

1 470

22

1 631

33

1 827

Irland

6

872

3

724

6

707

Belgien

2

2 776

2

2 891

3

3 440

Portugal

2

494

2

363

3

505

Nederländerna

1

7 229

0

8 192

0

7 857

Finland

1

668

0

689

0

742

Italien

0

4 618

0

5 491

0

5 513

Grekland

0

1 418

0

2 570

0

2 987

Förenade kungariket

0

976

0

1 131

0

1 435

Österrike

0

835

0

1 016

0

1 066

Sverige

0

242

0

254

0

286

Luxemburg

0

0

0

0

0

4

Totalt

71

36 487

168

43 886

132

48 337

Källa:”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2003” och ”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2002”, från kommissionen, GD Jordbruk D03.

Tabell 4.2 – Utbetalningsställen enligt redovisade utgifter 2004

| Nr | Medlemsstat | Utbetalningsställe | Redovisade belopp i miljoner euro | % av tot. belopp | Räkenskaper med reservation | Avskilda räkenskaper (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frankrike | ONIC | 4 413,80 | 10,19 | | |
| 2 | Italien | AGEA | 3 835,46 | 8,86 | × | × |
| 3 | Förenade kungariket | RPA | 2 854,11 | 6,59 | | |
| 4 | Grekland | OPEKEPE | 2 781,44 | 6,42 | × | |
| 5 | Frankrike | OFIVAL | 1 897,26 | 4,38 | | |
| 6 | Irland | DAF | 1 820,73 | 4,20 | | |
| 7 | Spanien | Andalucia | 1 709,70 | 3,95 | | |
| 8 | Danmark | EU-direktoratet | 1 215,85 | 2,81 | | |
| 9 | Österrike | AMA | 1 101,64 | 2,54 | | |
| 10 | Tyskland | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,15 | 2,48 | × | |
| 11 | Frankrike | ONIOL | 1 000,20 | 2,31 | | |
| 12 | Spanien | Castilla-Léon | 940,67 | 2,17 | | |
| 13 | Finland | MMM | 869,36 | 2,01 | | |
| 14 | Sverige | SJV | 844,25 | 1,95 | | |
| 15 | Spanien | Castilla-La Mancha | 810,45 | 1,87 | | |
| 16 | Frankrike | CNASEA | 802,45 | 1,85 | × | |
| 17 | Frankrike | ONILAIT | 530,51 | 1,23 | | |
| 18 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen | 475,58 | 1,10 | × | |
| 19 | Spanien | FEGA | 467,09 | 1,08 | | |
| 20 | Tyskland | Baden-Württemberg | 440,92 | 1,02 | × | |
| 21 | Tyskland | Brandenburg | 380,94 | 0,88 | | |
| 22 | Nederländerna | LASER | 362,23 | 0,84 | | |
| 23 | Förenade kungariket | NAWAD | 278,70 | 0,64 | | |
| 24 | Frankrike | FIRS | 273,94 | 0,63 | | |
| 25 | Belgien | ABKL (Vlaamse Gemeenschap) | 220,88 | 0,51 | | |
| Utbetalningsställen som ingick i DAS 2004 | Deltotal
   (14) | 31 402,32 | 72,51 | | |
| 26 | Tyskland | Niedersachsen | 795,90 | 1,84 | | |
| 27 | Portugal | INGA | 754,26 | 1,74 | × | |
| 28 | Belgien | BIRB | 617,65 | 1,43 | | |
| 29 | Spanien | Extremadura | 616,27 | 1,42 | | |
| 30 | Förenade kungariket | SERAD | 614,59 | 1,42 | | |
| 31 | Spanien | Aragón | 520,32 | 1,20 | | |
| 32 | Nederländerna | PZ | 448,82 | 1,04 | | |
| 33 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 439,64 | 1,02 | | |
| 34 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 407,74 | 0,94 | | |
| 35 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 384,88 | 0,89 | | |
| 36 | Italien | Region Lombardie | 359,66 | 0,83 | | |
| 37 | Italien | AVEPA (Veneto) | 359,44 | 0,83 | | |
| 38 | Spanien | Cataluña | 349,54 | 0,81 | × | |
| 39 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 341,16 | 0,79 | | |
| 40 | Italien | AGREA | 323,79 | 0,75 | | |
| 41 | Tyskland | Sachsen | 312,99 | 0,72 | | |
| 42 | Nederländerna | HPA | 297,38 | 0,69 | | |
| 43 | Frankrike | ONIFLHOR | 282,90 | 0,65 | × | |
| 44 | Tyskland | Thüringen | 282,21 | 0,65 | | |
| 45 | Förenade kungariket | DARD | 281,61 | 0,65 | | |
| 46 | Frankrike | ONIVINS | 245,19 | 0,57 | | |
| 47 | Belgien | Région Wallonne | 234,40 | 0,54 | × | |
| 48 | Tyskland | Hessen | 228,27 | 0,53 | | |
| 49 | Tyskland | BLE | 222,59 | 0,51 | | |
| 50 | Italien | ARTEA (Toscana) | 187,56 | 0,43 | | |
| 51 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 187,44 | 0,43 | | |
| 52 | Italien | SAISA (ex DCCC) | 185,47 | 0,43 | | |
| 53 | Spanien | Canarias | 164,13 | 0,38 | | |
| 54 | Frankrike | ODEADOM | 143,58 | 0,33 | × | |
| 55 | Spanien | Galicia | 139,30 | 0,32 | | |
| 56 | Spanien | Valencia | 138,36 | 0,32 | | |
| 57 | Spanien | Navarra | 116,35 | 0,27 | × | |
| 58 | Italien | ENR | 114,32 | 0,26 | | |
| 59 | Spanien | Murcia | 98,29 | 0,23 | | |
| 60 | Portugal | IFADAP | 69,97 | 0,16 | × | |
| 61 | Spanien | Asturias | 62,84 | 0,15 | | |
| 62 | Nederländerna | PT | 58,23 | 0,13 | | |
| 63 | Spanien | País Vasco | 57,73 | 0,13 | | |
| 64 | Spanien | Madrid | 57,02 | 0,13 | × | × |
| 65 | Nederländerna | DLG | 56,18 | 0,13 | | |
| 66 | Nederländerna | PVE | 42,17 | 0,10 | | |
| 67 | Spanien | La Rioja | 41,24 | 0,10 | | |
| 68 | Österrike | ZA Salsburg | 40,19 | 0,09 | | |
| 69 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 37,80 | 0,09 | × | × |
| 70 | Spanien | Cantabria | 34,22 | 0,08 | | |
| 71 | Spanien | Baleares | 25,57 | 0,06 | | |
| 72 | Tyskland | Bayern, Umwelt | 23,82 | 0,06 | × | × |
| 73 | Tyskland | Saarland | 20,23 | 0,05 | × | |
| 74 | Förenade kungariket | FC | 17,30 | 0,04 | | |
| 75 | Polen | ARR | 11,42 | 0,03 | | |
| 76 | Frankrike | OFIMER | 9,23 | 0,02 | | |
| 77 | Irland | DMNR | 9,20 | 0,02 | | |
| 78 | Tyskland | Hamburg | 6,72 | 0,02 | | |
| 79 | Förenade kungariket | CCW | 5,63 | 0,01 | | |
| 80 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,99 | 0,01 | | |
| 81 | Tjeckien | SAIF | 4,94 | 0,01 | × | |
| 82 | Tyskland | Bremen | 2,49 | 0,01 | | |
| 83 | Frankrike | ACCT/SDE | 1,87 | 0,00 | × | × |
| 84 | Spanien | FROM | 1,68 | 0,00 | | |
| 85 | Slovakien | APA | 1,48 | 0,00 | | |
| 86 | Tyskland | Berlin | 1,40 | 0,00 | | |
| 87 | Estland | PRIA | 0,55 | 0,00 | | |
| 88 | Litauen | NPA | 0,53 | 0,00 | | |
| 89 | Ungern | ARDA | 0,51 | 0,00 | × | |
| 90 | Slovenien | AAMRD | 0,07 | 0,00 | | |
| 91 | Lettland | RSS | 0,03 | 0,00 | | |
| | | Deltotal | 11 903,25 | 27,49 | | |
| | Totalt | 43 305,57 | 100,00 | 11 507,17 | 3 955,97 |
| Anm.: Valutakurser för medlemsstater utanför euro-området: Tjeckien: 30,031; Danmark: 7,4502; Estland: 15,6466; Ungern: 247,25; Lettland: 0,6960; Litauen: 3,4528; Polen: 4,0876; Slovakien: 38,75; Slovenien: 239,7; Sverige: 9,1687; Förenade kungariket: 0,6867.

  Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis slutliga räkenskaper för 2004. |

Nr

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Redovisade belopp i miljoner euro

% av tot. belopp

Räkenskaper med reservation

Avskilda räkenskaper (13)

1

Frankrike

ONIC

4 413,80

10,19

2

Italien

AGEA

3 835,46

8,86

×

×

3

Förenade kungariket

RPA

2 854,11

6,59

4

Grekland

OPEKEPE

2 781,44

6,42

×

5

Frankrike

OFIVAL

1 897,26

4,38

6

Irland

DAF

1 820,73

4,20

7

Spanien

Andalucia

1 709,70

3,95

8

Danmark

EU-direktoratet

1 215,85

2,81

9

Österrike

AMA

1 101,64

2,54

10

Tyskland

Bayern, Landwirtschaft

1 074,15

2,48

×

11

Frankrike

ONIOL

1 000,20

2,31

12

Spanien

Castilla-Léon

940,67

2,17

13

Finland

MMM

869,36

2,01

14

Sverige

SJV

844,25

1,95

15

Spanien

Castilla-La Mancha

810,45

1,87

16

Frankrike

CNASEA

802,45

1,85

×

17

Frankrike

ONILAIT

530,51

1,23

18

Tyskland

Nordrhein-Westfalen

475,58

1,10

×

19

Spanien

FEGA

467,09

1,08

20

Tyskland

Baden-Württemberg

440,92

1,02

×

21

Tyskland

Brandenburg

380,94

0,88

22

Nederländerna

LASER

362,23

0,84

23

Förenade kungariket

NAWAD

278,70

0,64

24

Frankrike

FIRS

273,94

0,63

25

Belgien

ABKL (Vlaamse Gemeenschap)

220,88

0,51

Utbetalningsställen som ingick i DAS 2004

Deltotal
   (14)

31 402,32

72,51

26

Tyskland

Niedersachsen

795,90

1,84

27

Portugal

INGA

754,26

1,74

×

28

Belgien

BIRB

617,65

1,43

29

Spanien

Extremadura

616,27

1,42

30

Förenade kungariket

SERAD

614,59

1,42

31

Spanien

Aragón

520,32

1,20

32

Nederländerna

PZ

448,82

1,04

33

Tyskland

Hamburg-Jonas

439,64

1,02

34

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

407,74

0,94

35

Tyskland

Sachsen-Anhalt

384,88

0,89

36

Italien

Region Lombardie

359,66

0,83

37

Italien

AVEPA (Veneto)

359,44

0,83

38

Spanien

Cataluña

349,54

0,81

×

39

Tyskland

Schleswig-Holstein

341,16

0,79

40

Italien

AGREA

323,79

0,75

41

Tyskland

Sachsen

312,99

0,72

42

Nederländerna

HPA

297,38

0,69

43

Frankrike

ONIFLHOR

282,90

0,65

×

44

Tyskland

Thüringen

282,21

0,65

45

Förenade kungariket

DARD

281,61

0,65

46

Frankrike

ONIVINS

245,19

0,57

47

Belgien

Région Wallonne

234,40

0,54

×

48

Tyskland

Hessen

228,27

0,53

49

Tyskland

BLE

222,59

0,51

50

Italien

ARTEA (Toscana)

187,56

0,43

51

Tyskland

Rheinland-Pfalz

187,44

0,43

52

Italien

SAISA (ex DCCC)

185,47

0,43

53

Spanien

Canarias

164,13

0,38

54

Frankrike

ODEADOM

143,58

0,33

×

55

Spanien

Galicia

139,30

0,32

56

Spanien

Valencia

138,36

0,32

57

Spanien

Navarra

116,35

0,27

×

58

Italien

ENR

114,32

0,26

59

Spanien

Murcia

98,29

0,23

60

Portugal

IFADAP

69,97

0,16

×

61

Spanien

Asturias

62,84

0,15

62

Nederländerna

PT

58,23

0,13

63

Spanien

País Vasco

57,73

0,13

64

Spanien

Madrid

57,02

0,13

×

×

65

Nederländerna

DLG

56,18

0,13

66

Nederländerna

PVE

42,17

0,10

67

Spanien

La Rioja

41,24

0,10

68

Österrike

ZA Salsburg

40,19

0,09

69

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

37,80

0,09

×

×

70

Spanien

Cantabria

34,22

0,08

71

Spanien

Baleares

25,57

0,06

72

Tyskland

Bayern, Umwelt

23,82

0,06

×

×

73

Tyskland

Saarland

20,23

0,05

×

74

Förenade kungariket

FC

17,30

0,04

75

Polen

ARR

11,42

0,03

76

Frankrike

OFIMER

9,23

0,02

77

Irland

DMNR

9,20

0,02

78

Tyskland

Hamburg

6,72

0,02

79

Förenade kungariket

CCW

5,63

0,01

80

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,99

0,01

81

Tjeckien

SAIF

4,94

0,01

×

82

Tyskland

Bremen

2,49

0,01

83

Frankrike

ACCT/SDE

1,87

0,00

×

×

84

Spanien

FROM

1,68

0,00

85

Slovakien

APA

1,48

0,00

86

Tyskland

Berlin

1,40

0,00

87

Estland

PRIA

0,55

0,00

88

Litauen

NPA

0,53

0,00

89

Ungern

ARDA

0,51

0,00

×

90

Slovenien

AAMRD

0,07

0,00

91

Lettland

RSS

0,03

0,00

Deltotal

11 903,25

27,49

Totalt

43 305,57

100,00

11 507,17

3 955,97

Anm.: Valutakurser för medlemsstater utanför euro-området: Tjeckien: 30,031; Danmark: 7,4502; Estland: 15,6466; Ungern: 247,25; Lettland: 0,6960; Litauen: 3,4528; Polen: 4,0876; Slovakien: 38,75; Slovenien: 239,7; Sverige: 9,1687; Förenade kungariket: 0,6867.

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis slutliga räkenskaper för 2004.

De attesterande organens arbete

| 4.16 | Ett attesterande organ skall vara funktionellt oberoende av utbetalningsstället (15). Det skall grunda sitt intyg på en granskning av rutinerna och av ett urval transaktioner. Av intyget skall framgå om räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta samt att de interna kontrollfunktionerna har fungerat tillfredsställande. Detta intyg skall stödjas av en rapport om det attesterande organets iakttagelser. När det gäller laglighet och korrekthet begränsas arbetet till att försäkra sig om att utbetalningsstället kan visa att det har de administrativa strukturer som krävs för att se till att det kontrolleras att stödansökningarna överensstämmer med bestämmelserna innan utbetalningarna görs. Ansökningar som lämnas in av mottagare av EU-stöd kontrolleras i allmänhet inte på plats av det attesterande organet. |
| --- | --- |

4.16

Ett attesterande organ skall vara funktionellt oberoende av utbetalningsstället (15). Det skall grunda sitt intyg på en granskning av rutinerna och av ett urval transaktioner. Av intyget skall framgå om räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta samt att de interna kontrollfunktionerna har fungerat tillfredsställande. Detta intyg skall stödjas av en rapport om det attesterande organets iakttagelser. När det gäller laglighet och korrekthet begränsas arbetet till att försäkra sig om att utbetalningsstället kan visa att det har de administrativa strukturer som krävs för att se till att det kontrolleras att stödansökningarna överensstämmer med bestämmelserna innan utbetalningarna görs. Ansökningar som lämnas in av mottagare av EU-stöd kontrolleras i allmänhet inte på plats av det attesterande organet.

| 4.17 | Kommissionen söker försäkra sig om att de attesterande organen på ett korrekt sätt granskar utgifter som förvaltas av utbetalningsställena. Den ger ut anvisningar för de attesterande organen (inbegripet om urval av transaktioner) och granskar deras rapporter för att se till att riktlinjerna har följts. |
| --- | --- |

4.17

Kommissionen söker försäkra sig om att de attesterande organen på ett korrekt sätt granskar utgifter som förvaltas av utbetalningsställena. Den ger ut anvisningar för de attesterande organen (inbegripet om urval av transaktioner) och granskar deras rapporter för att se till att riktlinjerna har följts.

| 4.18 | I sammanfattningen till beslutet om finansiellt godkännande slår kommissionen fast att den generellt sett är nöjd med kvaliteten och innehållet i de attesterande organens rapporter, men nämner följande områden som de attesterande organen behöver ägna mer uppmärksamhet åt: förskott och garantier, fordringar, uppföljning av finansiella fel som påträffats under tidigare attesteringsgranskningar, utvärdering av stickprovsurval och felaktigheter, kontroll av maximalt garanterade kvantiteter och av granskningen av landsbygdens utveckling. Revisionsrätten stöder dessa slutsatser. |
| --- | --- |

4.18

I sammanfattningen till beslutet om finansiellt godkännande slår kommissionen fast att den generellt sett är nöjd med kvaliteten och innehållet i de attesterande organens rapporter, men nämner följande områden som de attesterande organen behöver ägna mer uppmärksamhet åt: förskott och garantier, fordringar, uppföljning av finansiella fel som påträffats under tidigare attesteringsgranskningar, utvärdering av stickprovsurval och felaktigheter, kontroll av maximalt garanterade kvantiteter och av granskningen av landsbygdens utveckling. Revisionsrätten stöder dessa slutsatser.

Beslut om finansiellt godkännande för 2004

| 4.19 | Kommissionen fattade sitt beslut om finansiellt godkännande den 13 maj 2005 (16). För det budgetår som slutade den 15 oktober 2004 fick 71 utbetalningsställen som förvaltade 32 miljarder euro ett revisionsutlåtande utan reservation från sina attesterande organ (se
  tabell 4.2
  ). De återstående 20 utbetalningsställena fick ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande även om det endast gällde begränsade belopp. Orsakerna var bland annat att de attesterande organen upptäckte för stora utbetalningar och icke stödberättigande utgifter, att vissa verifierande underlag saknades, att det fanns brister i de förfaranden genom vilka utbetalningsställena delegerar vissa uppgifter till andra organ, eller att informationen om gäldenärer var ofullständig, felaktig eller vilseledande. |
| --- | --- |

4.19

Kommissionen fattade sitt beslut om finansiellt godkännande den 13 maj 2005 (16). För det budgetår som slutade den 15 oktober 2004 fick 71 utbetalningsställen som förvaltade 32 miljarder euro ett revisionsutlåtande utan reservation från sina attesterande organ (se
  tabell 4.2
  ). De återstående 20 utbetalningsställena fick ett revisionsutlåtande med reservation eller ett negativt utlåtande även om det endast gällde begränsade belopp. Orsakerna var bland annat att de attesterande organen upptäckte för stora utbetalningar och icke stödberättigande utgifter, att vissa verifierande underlag saknades, att det fanns brister i de förfaranden genom vilka utbetalningsställena delegerar vissa uppgifter till andra organ, eller att informationen om gäldenärer var ofullständig, felaktig eller vilseledande.

| 4.19 | Reservationerna och de negativa utlåtandena avser i de flesta fall enskilda aspekter och särskilda åtgärder inom de 20 berörda utbetalningsställena.
  Kommissionen har redan inlett ett förfarande för att återkräva väsentliga ogrundade utbetalningar (se även punkt 4.20). |
| --- | --- |

4.19

Reservationerna och de negativa utlåtandena avser i de flesta fall enskilda aspekter och särskilda åtgärder inom de 20 berörda utbetalningsställena.

Kommissionen har redan inlett ett förfarande för att återkräva väsentliga ogrundade utbetalningar (se även punkt 4.20).

| 4.20 | Kommissionen godkände räkenskaperna för 86 av de 91 utbetalningsställena och sköt upp sitt godkännande av räkenskaperna för fem utbetalningsställen (motsvarande 4 miljarder euro, 9 % av de totala redovisade utgifterna) på grund av att de berörda attesterande organens arbete inte var detaljerat nog eller otillräckligt (17). Kommissionen avser att göra finansiella korrigeringar på totalt omkring 7 miljoner euro när det gäller 14 utbetalningsställen (18). |
| --- | --- |

4.20

Kommissionen godkände räkenskaperna för 86 av de 91 utbetalningsställena och sköt upp sitt godkännande av räkenskaperna för fem utbetalningsställen (motsvarande 4 miljarder euro, 9 % av de totala redovisade utgifterna) på grund av att de berörda attesterande organens arbete inte var detaljerat nog eller otillräckligt (17). Kommissionen avser att göra finansiella korrigeringar på totalt omkring 7 miljoner euro när det gäller 14 utbetalningsställen (18).

Utbetalningsställenas räkenskaper som inte godkänts (”avskilda”) tidigare år

| 4.21 | Kommissionen slutförde 2004 sitt arbete med de räkenskaper som inte hade granskats och godkänts i de finansiella besluten för 2001 och 2002, i de flesta fall på grund av att de attesterande organens arbete var bristfälligt eller att viss information behövde förtydligas. Kommissionen granskade och godkände räkenskaperna för 4 utbetalningsställen som inte hade godkänts 2001 och 17 som inte hade godkänts 2002. |
| --- | --- |

4.21

Kommissionen slutförde 2004 sitt arbete med de räkenskaper som inte hade granskats och godkänts i de finansiella besluten för 2001 och 2002, i de flesta fall på grund av att de attesterande organens arbete var bristfälligt eller att viss information behövde förtydligas. Kommissionen granskade och godkände räkenskaperna för 4 utbetalningsställen som inte hade godkänts 2001 och 17 som inte hade godkänts 2002.

Överensstämmelsebeslut fattade 2004

| 4.22 | Överensstämmelsebeslut gäller vanligtvis flera års utgifter och fattas några år i efterskott. Korrigeringar gjorda i överensstämmelsebeslut som fattades 2004 gäller alltså inte GJP-betalningar till slutliga mottagare 2004. |
| --- | --- |

4.22

Överensstämmelsebeslut gäller vanligtvis flera års utgifter och fattas några år i efterskott. Korrigeringar gjorda i överensstämmelsebeslut som fattades 2004 gäller alltså inte GJP-betalningar till slutliga mottagare 2004.

| 4.22 | Revisioner som leder till överensstämmelsebeslut inriktas främst på de förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna inrättat. Om revisionerna inte avslöjar några brister eller innebär att systemen förbättras, är de också av betydelse för relevanta utgifters laglighet och korrekthet under efterföljande år. De visar att förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna bidrar till den rimliga visshet som önskas. |
| --- | --- |

4.22

Revisioner som leder till överensstämmelsebeslut inriktas främst på de förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna inrättat. Om revisionerna inte avslöjar några brister eller innebär att systemen förbättras, är de också av betydelse för relevanta utgifters laglighet och korrekthet under efterföljande år. De visar att förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna bidrar till den rimliga visshet som önskas.

| 4.23 | År 2004 fattade kommissionen tre överensstämmelsebeslut beträffande utgifter som redovisats från 1998 till 2003 (19), och vägrade finansiera 406 miljoner euro (20). Liksom tidigare år är de flesta av dem (71 %) schablonmässiga korrigeringar (21). Korrigeringarna gäller främst djurbidrag (186 miljoner euro), frukt och grönsaker (70 miljoner euro) och jordbruksgrödor (67 miljoner euro) och i första hand Frankrike (213 miljoner euro), Italien (63 miljoner euro), Grekland (46 miljoner euro) och Spanien (34 miljoner euro). Som främsta orsaker till korrigeringarna angav kommissionen brister i systemen för identifiering och registrering av nötkreatur och att kontrollerna på plats inte höll tillräckligt hög kvalitet eller var för få till antalet. |
| --- | --- |

4.23

År 2004 fattade kommissionen tre överensstämmelsebeslut beträffande utgifter som redovisats från 1998 till 2003 (19), och vägrade finansiera 406 miljoner euro (20). Liksom tidigare år är de flesta av dem (71 %) schablonmässiga korrigeringar (21). Korrigeringarna gäller främst djurbidrag (186 miljoner euro), frukt och grönsaker (70 miljoner euro) och jordbruksgrödor (67 miljoner euro) och i första hand Frankrike (213 miljoner euro), Italien (63 miljoner euro), Grekland (46 miljoner euro) och Spanien (34 miljoner euro). Som främsta orsaker till korrigeringarna angav kommissionen brister i systemen för identifiering och registrering av nötkreatur och att kontrollerna på plats inte höll tillräckligt hög kvalitet eller var för få till antalet.

Överensstämmelsebeslut under de senaste åren

| 4.24 | I
  tabell 4.3
  visas resultaten av kommissionens beslut om godkännande av räkenskaperna för 1991 och efterföljande år. Vid slutet av 2004 var godkännandet ännu inte fullständigt för något år efter 1998. De sammanlagda korrigeringarna anger kommissionens syn på vilka utgiftsbelopp under de budgetrubriker och i de medlemsstater som den har granskat som inte skall belasta gemenskapsbudgeten, främst på grund av brister i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll av utgifter. |
| --- | --- |

4.24

I
  tabell 4.3
  visas resultaten av kommissionens beslut om godkännande av räkenskaperna för 1991 och efterföljande år. Vid slutet av 2004 var godkännandet ännu inte fullständigt för något år efter 1998. De sammanlagda korrigeringarna anger kommissionens syn på vilka utgiftsbelopp under de budgetrubriker och i de medlemsstater som den har granskat som inte skall belasta gemenskapsbudgeten, främst på grund av brister i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll av utgifter.

| 4.24 | Kommissionen vinnlägger sig om att avsluta utestående ärenden, och de äldsta ännu kvarstående ärendena har uppmärksammats särskilt vid utformningen av arbetsprogrammet för revision av jordbruksutgifterna 2005. Läget i juni 2005 var att 94,3 % av de revisioner som utfördes 2001 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 1999) och 78,7 % av revisionerna under 2002 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 2000) hade avslutats. |
| --- | --- |

4.24

Kommissionen vinnlägger sig om att avsluta utestående ärenden, och de äldsta ännu kvarstående ärendena har uppmärksammats särskilt vid utformningen av arbetsprogrammet för revision av jordbruksutgifterna 2005. Läget i juni 2005 var att 94,3 % av de revisioner som utfördes 2001 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 1999) och 78,7 % av revisionerna under 2002 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 2000) hade avslutats.

| 4.25 | I
  diagrammen 4.4 och 4.5
  visas fördelningen av korrigeringar i beslut som kommissionen fattade under perioden 1999 till 2004 (22) per medlemsstat och marknadssektor. Dessa beslut gäller utgiftsposter i gemenskapsbudgeten åren 1996–2003. |
| --- | --- |

4.25

I
  diagrammen 4.4 och 4.5
  visas fördelningen av korrigeringar i beslut som kommissionen fattade under perioden 1999 till 2004 (22) per medlemsstat och marknadssektor. Dessa beslut gäller utgiftsposter i gemenskapsbudgeten åren 1996–2003.

Tabell 4.3 – Korrigeringar i beslut om godkännande av räkenskaperna för budgetåren 1991–2003

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Redovisade utgifter | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 44 212,0 |
| Korrigeringar totalt | –1 504,1 | – 788,2 | – 736,6 | – 307,8 | – 572,8 | – 790,0 | – 481,4 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| varav: | | | | | | | | | | | | | |
| a) Tilläggsavgift för mjölk | – 979,2 | – 419,7 | – 230,6 | –2,7 | –15,1 | – 215,0 | – 110,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| b) Underkända utgifter | – 524,9 | – 368,5 | – 506,0 | – 305,1 | – 557,7 | – 575,0 | – 371,2 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| Underkända utgifter i procent av redovisade utgifter | 1,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,7 % | 0,9 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,1 % |
| Källa: Beslut om godkännande av räkenskaper för budgetåren 1991–2003. |

(miljoner euro)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Redovisade utgifter

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

44 212,0

Korrigeringar totalt

–1 504,1

– 788,2

– 736,6

– 307,8

– 572,8

– 790,0

– 481,4

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

varav:

a) Tilläggsavgift för mjölk

– 979,2

– 419,7

– 230,6

–2,7

–15,1

– 215,0

– 110,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

b) Underkända utgifter

– 524,9

– 368,5

– 506,0

– 305,1

– 557,7

– 575,0

– 371,2

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

Underkända utgifter i procent av redovisade utgifter

1,7 %

1,2 %

1,5 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,7 %

0,9 %

0,6 %

0,3 %

0,1 %

Källa: Beslut om godkännande av räkenskaper för budgetåren 1991–2003.

Image

Image

Revisionsrättens urval av transaktioner

| 4.26 | Revisionsrätten granskade ett representativt urval av utbetalningar tagna både från utgifter vid 25 utbetalningsställen (som tillsammans stod för 72,5 % av GJP-utgifterna) och från kommissionens direkta utgifter. Genom dessa kontroller ville revisionsrätten få direkta bevis för att betalningarna gjorts på ett korrekt sätt för stödberättigande verksamhet. Sådana kontroller ger goda bevis för om utgifter för arealstöd (se punkterna 4.35–4.38) är lagliga och korrekta och, i mindre utsträckning, för djurbidrag (se punkterna 4.39–4.42), där revisorn ofta har tillgång till konkreta bevis. Däremot kan revisorn på områden som exportbidrag (se punkterna 4.49 och 4.50) eller stöd som betalas på grundval av producerad kvantitet (se punkt 4.43) endast kontrollera dokument. Den utsträckning i vilken sådana dokument ger tillförlitliga bevis påverkas både av vilken slags transaktion (se punkt 4.48) och av vilket kontrollsystem det gäller (se punkt 4.54). |
| --- | --- |

4.26

Revisionsrätten granskade ett representativt urval av utbetalningar tagna både från utgifter vid 25 utbetalningsställen (som tillsammans stod för 72,5 % av GJP-utgifterna) och från kommissionens direkta utgifter. Genom dessa kontroller ville revisionsrätten få direkta bevis för att betalningarna gjorts på ett korrekt sätt för stödberättigande verksamhet. Sådana kontroller ger goda bevis för om utgifter för arealstöd (se punkterna 4.35–4.38) är lagliga och korrekta och, i mindre utsträckning, för djurbidrag (se punkterna 4.39–4.42), där revisorn ofta har tillgång till konkreta bevis. Däremot kan revisorn på områden som exportbidrag (se punkterna 4.49 och 4.50) eller stöd som betalas på grundval av producerad kvantitet (se punkt 4.43) endast kontrollera dokument. Den utsträckning i vilken sådana dokument ger tillförlitliga bevis påverkas både av vilken slags transaktion (se punkt 4.48) och av vilket kontrollsystem det gäller (se punkt 4.54).

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören för jordbruk för 2004

Vissa förbättringar jämfört med förra året

| 4.27 | I den årliga verksamhetsrapporten förklarar generaldirektören att han genom kontrollförfarandena har uppnått säkerhet om att GJP-transaktionerna 2004 är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

4.27

I den årliga verksamhetsrapporten förklarar generaldirektören att han genom kontrollförfarandena har uppnått säkerhet om att GJP-transaktionerna 2004 är lagliga och korrekta.

| 4.28 | I rapporten anges följande:






  a) | GD Jordbruk följer generellt sett normerna för intern kontroll även om det krävs ytterligare insatser på några områden (23). |
| --- | --- | --- |

4.28

I rapporten anges följande:

a)

GD Jordbruk följer generellt sett normerna för intern kontroll även om det krävs ytterligare insatser på några områden (23).

| b) | IACS är, förutom i Grekland, ett utmärkt sätt att garantera att gemenskapens medel används på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

b)

IACS är, förutom i Grekland, ett utmärkt sätt att garantera att gemenskapens medel används på ett korrekt sätt.

| c) | Efterhandskontroller ger rimlig säkerhet om att de berörda utgifterna överensstämmer med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Efterhandskontroller ger rimlig säkerhet om att de berörda utgifterna överensstämmer med gemenskapslagstiftningen.

| d) | Genom attesteringsförfarandet säkerställs att utbetalningsställenas räkenskaper är fullständiga, korrekta och tillförlitliga, samt i viss mån att deras system för intern kontroll fungerar och att de har kapacitet att se till att betalningarna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

d)

Genom attesteringsförfarandet säkerställs att utbetalningsställenas räkenskaper är fullständiga, korrekta och tillförlitliga, samt i viss mån att deras system för intern kontroll fungerar och att de har kapacitet att se till att betalningarna är lagliga och korrekta.

| e) | När det gäller utgifterna 2004 kommer granskningsarbetet om kontrollsystemen att avslutas och beslut om slutliga finansiella korrigeringar att fattas tidigast 2006. |
| --- | --- |

e)

När det gäller utgifterna 2004 kommer granskningsarbetet om kontrollsystemen att avslutas och beslut om slutliga finansiella korrigeringar att fattas tidigast 2006.

| f) | Det finns risk för att icke stödberättigande utgifter har finansierats, men dessa utgifter kan komma att granskas under efterföljande år i samband med överensstämmelseförfarandena och bli föremål för finansiella korrigeringar (24). |
| --- | --- |

f)

Det finns risk för att icke stödberättigande utgifter har finansierats, men dessa utgifter kan komma att granskas under efterföljande år i samband med överensstämmelseförfarandena och bli föremål för finansiella korrigeringar (24).

| g) | De finansiella korrigeringar som görs under förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna i kombination med återvinning i medlemsstaterna täcker den ”allmänna finansiella risken”. |
| --- | --- |

g)

De finansiella korrigeringar som görs under förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna i kombination med återvinning i medlemsstaterna täcker den ”allmänna finansiella risken”.

| 4.29 | De informationskällor som generaldirektören grundar sin förklaring på ger begränsad täckning av och säkerhet om lagligheten och korrektheten i utgifterna 2004. Resultaten från IACS-inspektioner handlar om lagligheten och korrektheten i betalningar till jordbrukare, men de verifieras och godkänns inte i tillräcklig utsträckning av ett oberoende organ. De attesterande organens arbete kan belysa problem på utbetalningsställenas nivå, men de är inte tillförlitliga när det gäller att uppnå säkerhet om ansökningar från jordbrukare och handlare. |
| --- | --- |

4.29

De informationskällor som generaldirektören grundar sin förklaring på ger begränsad täckning av och säkerhet om lagligheten och korrektheten i utgifterna 2004. Resultaten från IACS-inspektioner handlar om lagligheten och korrektheten i betalningar till jordbrukare, men de verifieras och godkänns inte i tillräcklig utsträckning av ett oberoende organ. De attesterande organens arbete kan belysa problem på utbetalningsställenas nivå, men de är inte tillförlitliga när det gäller att uppnå säkerhet om ansökningar från jordbrukare och handlare.

| 4.30 | För att få tillförlitlig information om lagligheten och korrektheten i betalningarna till de slutliga stödmottagarna skulle generaldirektören behöva






  a) | antingen ordna så att de attesterande organens arbete också omfattar de slutliga mottagarna genom att utvidga deras urvalstester till jordbrukarnivå eller genom att arbeta mer med att verifiera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar (25), eller |
| --- | --- | --- |

4.30

För att få tillförlitlig information om lagligheten och korrektheten i betalningarna till de slutliga stödmottagarna skulle generaldirektören behöva

a)

antingen ordna så att de attesterande organens arbete också omfattar de slutliga mottagarna genom att utvidga deras urvalstester till jordbrukarnivå eller genom att arbeta mer med att verifiera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar (25), eller

| b) | begära att hans egen personal på grundval av en lämplig urvalsmetod verifierar lagligheten och korrektheten i transaktioner under året på slutmottagarnivå. |
| --- | --- |

b)

begära att hans egen personal på grundval av en lämplig urvalsmetod verifierar lagligheten och korrektheten i transaktioner under året på slutmottagarnivå.

| 4.29–4.30 | Kommissionen anser att generaldirektören redan förfogar över tillräcklig information för att ha rimlig visshet om att jordbruksutgifterna är lagliga och korrekta.
  Som redan sagts som svar på revisionsrättens årsrapport 2003 gör inrättande och ackreditering av medlemsstaternas utbetalningsställen, det årliga attesteringsförfarandet och tillämpningen av olika förvaltnings- och kontrollsystem, däribland IACS, att tonvikten läggs på kontroll av redovisade utgifter. För att förbättra systemet generellt föreskrivs i den nya grundförordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken att cheferna för utbetalningskontoren hädanefter skall underteckna en försäkran om att de har förvissat sig om att deras utgifter är lagliga och korrekta.
  Den information som generaldirektören grundar sig på kommer från ett system som bygger på ett flerårsbaserat tillvägagångssätt. Därför stödjer kommissionen inte de alternativ revisionsrätten lägger fram. |
| --- | --- |

4.29–4.30

Kommissionen anser att generaldirektören redan förfogar över tillräcklig information för att ha rimlig visshet om att jordbruksutgifterna är lagliga och korrekta.

Som redan sagts som svar på revisionsrättens årsrapport 2003 gör inrättande och ackreditering av medlemsstaternas utbetalningsställen, det årliga attesteringsförfarandet och tillämpningen av olika förvaltnings- och kontrollsystem, däribland IACS, att tonvikten läggs på kontroll av redovisade utgifter. För att förbättra systemet generellt föreskrivs i den nya grundförordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken att cheferna för utbetalningskontoren hädanefter skall underteckna en försäkran om att de har förvissat sig om att deras utgifter är lagliga och korrekta.

Den information som generaldirektören grundar sig på kommer från ett system som bygger på ett flerårsbaserat tillvägagångssätt. Därför stödjer kommissionen inte de alternativ revisionsrätten lägger fram.

| 4.31 | Det faktum att generaldirektörens förklaring handlar om utgifter som i ett senare skede kan bli föremål för finansiella korrigeringar och det inte anges i vilken utsträckning utgifterna kan komma att påverkas av sådana korrigeringar gör att revisionsrätten endast uppnår begränsad säkerhet genom denna förklaring (26). Förklaringen bör skilja mellan å ena sidan utgifter som har verifierats (och har eller kommer att bli föremål för korrigeringar vid behov) för vilka generaldirektören kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet, och å andra sidan utgifter som är föremål för ytterligare verifiering (och eventuellt korrigering). |
| --- | --- |

4.31

Det faktum att generaldirektörens förklaring handlar om utgifter som i ett senare skede kan bli föremål för finansiella korrigeringar och det inte anges i vilken utsträckning utgifterna kan komma att påverkas av sådana korrigeringar gör att revisionsrätten endast uppnår begränsad säkerhet genom denna förklaring (26). Förklaringen bör skilja mellan å ena sidan utgifter som har verifierats (och har eller kommer att bli föremål för korrigeringar vid behov) för vilka generaldirektören kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet, och å andra sidan utgifter som är föremål för ytterligare verifiering (och eventuellt korrigering).

| 4.31 | Kommissionen håller inte med om revisionsrättens förslag att det vore lämpligt att i de årliga verksamhetsrapporterna göra åtskillnad mellan utgifter som redan har verifierats och utgifter som kommer att verifieras ytterligare. Då processen för kontroll av överensstämmelse sträcker sig över flera år skulle en sådan gränsdragning mestadels bli godtycklig och dessutom inkräkta på medlemsstaternas svarsrätt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.
  Generaldirektörens försäkran och åtföljande årliga verksamhetsrapport måste ses mot den vidare bakgrunden av reglerna för granskning och godkännande av EUGFJ:s räkenskaper enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1258/1999. Hela arbetet är uppdelat i dels en årlig process med granskning och godkännande av finanserna, dels en flerårig process för verifiering av att utgifterna överensstämmer med gemenskapsreglerna, vilket gör det möjligt för kommissionen att från gemenskapsfinansiering utesluta utgifter som betalats ut mindre än 24 månader före kommissionens skriftliga överlämnande av resultatet av sina revisioner till den berörda medlemsstaten.
  Av dessa anledningar kan rimlig visshet om att samförvaltade jordbruksutgifter är lagliga och korrekta inte nås på årsbasis enbart med ledning av kommissionens revisionsarbete, och i synnerhet inte i samband med generaldirektörens årliga verksamhetsrapport; istället måste man förutsätta att medlemsstaterna också fullgör sina skyldigheter i fråga om förvaltning och kontroller. Om kommissionen vid sina revisioner sedan upptäcker brister kommer man att fastställa risken för att icke-stödberättigade utgifter ersätts och göra nödvändiga finansiella korrigeringar.
  Det förhållandet att beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna normalt fattas några år efter det att de aktuella utbetalningarna gjordes är en naturlig följd av förfarandet, som inbegriper medlemsstaternas rätt att svara på resultatet, vilket också tydligt anges i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport för 2004. |
| --- | --- |

4.31

Kommissionen håller inte med om revisionsrättens förslag att det vore lämpligt att i de årliga verksamhetsrapporterna göra åtskillnad mellan utgifter som redan har verifierats och utgifter som kommer att verifieras ytterligare. Då processen för kontroll av överensstämmelse sträcker sig över flera år skulle en sådan gränsdragning mestadels bli godtycklig och dessutom inkräkta på medlemsstaternas svarsrätt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Generaldirektörens försäkran och åtföljande årliga verksamhetsrapport måste ses mot den vidare bakgrunden av reglerna för granskning och godkännande av EUGFJ:s räkenskaper enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1258/1999. Hela arbetet är uppdelat i dels en årlig process med granskning och godkännande av finanserna, dels en flerårig process för verifiering av att utgifterna överensstämmer med gemenskapsreglerna, vilket gör det möjligt för kommissionen att från gemenskapsfinansiering utesluta utgifter som betalats ut mindre än 24 månader före kommissionens skriftliga överlämnande av resultatet av sina revisioner till den berörda medlemsstaten.

Av dessa anledningar kan rimlig visshet om att samförvaltade jordbruksutgifter är lagliga och korrekta inte nås på årsbasis enbart med ledning av kommissionens revisionsarbete, och i synnerhet inte i samband med generaldirektörens årliga verksamhetsrapport; istället måste man förutsätta att medlemsstaterna också fullgör sina skyldigheter i fråga om förvaltning och kontroller. Om kommissionen vid sina revisioner sedan upptäcker brister kommer man att fastställa risken för att icke-stödberättigade utgifter ersätts och göra nödvändiga finansiella korrigeringar.

Det förhållandet att beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna normalt fattas några år efter det att de aktuella utbetalningarna gjordes är en naturlig följd av förfarandet, som inbegriper medlemsstaternas rätt att svara på resultatet, vilket också tydligt anges i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport för 2004.

| 4.32 | För tillfället känner inte generaldirektören till eller gör ingen bedömning av i vilken utsträckning GJP finansierar oriktiga betalningar (27). Han har inte någon tillförlitlig grund för att bedöma om ett belopp motsvarande det totala beloppet för oriktiga betalningar kan komma att återvinnas genom förfarandet för granskning och godkännnande av räkenskaperna (28) och återvinningsförfarandena i medlemsstaterna. Överensstämmelsebesluten är i de flesta fall schablonmässiga korrigeringar för brister i kontrollsystemen snarare än en bedömning av vilken inverkan enskilda fel har. |
| --- | --- |

4.32

För tillfället känner inte generaldirektören till eller gör ingen bedömning av i vilken utsträckning GJP finansierar oriktiga betalningar (27). Han har inte någon tillförlitlig grund för att bedöma om ett belopp motsvarande det totala beloppet för oriktiga betalningar kan komma att återvinnas genom förfarandet för granskning och godkännnande av räkenskaperna (28) och återvinningsförfarandena i medlemsstaterna. Överensstämmelsebesluten är i de flesta fall schablonmässiga korrigeringar för brister i kontrollsystemen snarare än en bedömning av vilken inverkan enskilda fel har.

| 4.32 | Kommissionen anser att de totala finansiella korrigeringarna för ett visst år, tillsammans med de sanktioner som påförts stödmottagare på den nationella nivån, ger en god uppfattning om den totala omfattningen av oriktiga utbetalningar. |
| --- | --- |

4.32

Kommissionen anser att de totala finansiella korrigeringarna för ett visst år, tillsammans med de sanktioner som påförts stödmottagare på den nationella nivån, ger en god uppfattning om den totala omfattningen av oriktiga utbetalningar.

Några normer för intern kontroll är inte helt genomförda

| 4.33 | En av de nyheter som infördes genom ramen för reformen av den finansiella förvaltningen vid kommissionens avdelningar var kravet på att följa 24 normer för intern kontroll som konkretiserades i form av 71 grundläggande krav. I GD Jordbruks självbedömning för 2004 fastslogs att alla normer var genomförda och att de grundläggande kraven uppfylldes (se punkt 4.28 a). |
| --- | --- |

4.33

En av de nyheter som infördes genom ramen för reformen av den finansiella förvaltningen vid kommissionens avdelningar var kravet på att följa 24 normer för intern kontroll som konkretiserades i form av 71 grundläggande krav. I GD Jordbruks självbedömning för 2004 fastslogs att alla normer var genomförda och att de grundläggande kraven uppfylldes (se punkt 4.28 a).

| 4.34 | Revisionsrätten granskade genomförandet av åtta normer (29) och fann att fyra av dem kunde förbättras (30). Detta bekräftas i rapporterna från internrevisionsfunktionen vid GD Jordbruk 2004 (se kapitel 1, punkt 1.81). |
| --- | --- |

4.34

Revisionsrätten granskade genomförandet av åtta normer (29) och fann att fyra av dem kunde förbättras (30). Detta bekräftas i rapporterna från internrevisionsfunktionen vid GD Jordbruk 2004 (se kapitel 1, punkt 1.81).

| 4.34 | Kommissionen måste betona att GD Jordbruk i slutet av 2004 uppfyllde alla grundläggande krav som kommissionen fastställde för de 24 internkontrollnormerna. Detta utesluter inte att förbättringar på vissa områden fortfarande är möjliga och önskvärda, vilket GD Jordbruk också påpekade i sin bedömning av läget i slutet av 2004. |
| --- | --- |

4.34

Kommissionen måste betona att GD Jordbruk i slutet av 2004 uppfyllde alla grundläggande krav som kommissionen fastställde för de 24 internkontrollnormerna. Detta utesluter inte att förbättringar på vissa områden fortfarande är möjliga och önskvärda, vilket GD Jordbruk också påpekade i sin bedömning av läget i slutet av 2004.

Revisionsrättens granskning av den gemensamma jordbrukspolitikens utgiftsområden

Arealstöd

| 4.35 | Utgifterna för stöd för jordbruksgrödor som utbetalas på grundval av areal uppgick till 17 475 miljoner euro 2004, det vill säga 39 % av GJP-utgifterna. Samtliga dessa utgifter omfattas av IACS. |
| --- | --- |

4.35

Utgifterna för stöd för jordbruksgrödor som utbetalas på grundval av areal uppgick till 17 475 miljoner euro 2004, det vill säga 39 % av GJP-utgifterna. Samtliga dessa utgifter omfattas av IACS.

| 4.36 | Resultaten från IACS-kontrollerna av arealer som redovisats för 2003 (som ledde till stödutbetalningar 2 004) finns i
  tabell 4.4
  . |
| --- | --- |

4.36

Resultaten från IACS-kontrollerna av arealer som redovisats för 2003 (som ledde till stödutbetalningar 2 004) finns i
  tabell 4.4
  .

| 4.37 | Medlemsstaterna rapporterade till kommissionen att de kontrollerade 8,1 % av ansökningarna på plats, vilket motsvarar 11,4 % av den totala areal som stödansökningarna gällde. De 14 medlemsstater som har infört IACS på ett tillfredsställande sätt konstaterar en felfrekvens på 1,6 % vid sina slumpmässiga kontroller. Detta ger en rimlig bedömning av sannolikheten för fel i ansökningar som har lett till betalningar. När det gäller kontroller på plats är antalet arealer som inte har påträffats men som har uppgivits i de kontrollerade ansökningarna (31) (se
  tabell 4.4 och diagram 4.6
  ) ett resultat av kontroller av såväl slumpmässigt utvalda ansökningar som ansökningar utvalda på grundval av riskanalys. Liksom tidigare år visade det sig att i vissa medlemsstater hade riskbaserade transaktioner en lägre felfrekvens än slumpmässigt utvalda transaktioner. |
| --- | --- |

4.37

Medlemsstaterna rapporterade till kommissionen att de kontrollerade 8,1 % av ansökningarna på plats, vilket motsvarar 11,4 % av den totala areal som stödansökningarna gällde. De 14 medlemsstater som har infört IACS på ett tillfredsställande sätt konstaterar en felfrekvens på 1,6 % vid sina slumpmässiga kontroller. Detta ger en rimlig bedömning av sannolikheten för fel i ansökningar som har lett till betalningar. När det gäller kontroller på plats är antalet arealer som inte har påträffats men som har uppgivits i de kontrollerade ansökningarna (31) (se
  tabell 4.4 och diagram 4.6
  ) ett resultat av kontroller av såväl slumpmässigt utvalda ansökningar som ansökningar utvalda på grundval av riskanalys. Liksom tidigare år visade det sig att i vissa medlemsstater hade riskbaserade transaktioner en lägre felfrekvens än slumpmässigt utvalda transaktioner.

| 4.37 | Det bör först och främst framhållas att den generella omfattningen av kontrollerna på plats gott och väl uppfyller minimikraven. Det är riktigt att slumpmässiga kontroller i vissa medlemsstater förefaller vara mer effektiva. Som redan sagts beror detta ofta på att vissa medlemsstater uppger att kontroller med hjälp av fjärranalys är slumpmässiga, när de i själva verket också är åtminstone delvis riskbaserade. Från och med 2004, i och med att förordning (EG) nr 118/2004 börjar gälla, är medlemsstaterna skyldiga att se över inspektionsresultaten och förbättra sina förfaranden för riskbedömning därefter, vilket kommer att lösa det här problemet.
  Det kan dock påpekas att man kan vänta sig ett visst minskat genomslag av inspektionerna. Tack vare IACS-systemets kvalitet, med bland annat 100 % administrativa kontroller, upptäcks mycket sällan avvikelser på plats, vilket innebär att skillnaden i resultat mellan slumpmässiga och riskbaserade inspektioner förväntas bli marginell och eventuellt förklaras av de olika stora samplen. Dessutom grundar revisionsrätten sina beräkningar på avvikelser i fråga om arealer, medan samma jämförelse vad gäller antalet jordbrukare hos vilka oriktigheter förekommer ger ett annat resultat för flera medlemsstater. |
| --- | --- |

4.37

Det bör först och främst framhållas att den generella omfattningen av kontrollerna på plats gott och väl uppfyller minimikraven. Det är riktigt att slumpmässiga kontroller i vissa medlemsstater förefaller vara mer effektiva. Som redan sagts beror detta ofta på att vissa medlemsstater uppger att kontroller med hjälp av fjärranalys är slumpmässiga, när de i själva verket också är åtminstone delvis riskbaserade. Från och med 2004, i och med att förordning (EG) nr 118/2004 börjar gälla, är medlemsstaterna skyldiga att se över inspektionsresultaten och förbättra sina förfaranden för riskbedömning därefter, vilket kommer att lösa det här problemet.

Det kan dock påpekas att man kan vänta sig ett visst minskat genomslag av inspektionerna. Tack vare IACS-systemets kvalitet, med bland annat 100 % administrativa kontroller, upptäcks mycket sällan avvikelser på plats, vilket innebär att skillnaden i resultat mellan slumpmässiga och riskbaserade inspektioner förväntas bli marginell och eventuellt förklaras av de olika stora samplen. Dessutom grundar revisionsrätten sina beräkningar på avvikelser i fråga om arealer, medan samma jämförelse vad gäller antalet jordbrukare hos vilka oriktigheter förekommer ger ett annat resultat för flera medlemsstater.

Tabell 4.4 – Arealstöd, grovfoderarealer och andra grödor – Resultat av IACS-inspektioner på fältet och fjärranalys 2003 beträffande stöd som betalats ut 2004

| Medlemsstat | Inlämnade ansökningar | Kontrollerade ansökningar | Ansökningar med fel |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 41 618 | 1 019 389 | 24 | 4 172 | 10,0 | 151 209 | 14,8 | 36 | 1 422 | 34,1 | 1 326 | 0,9 |
| Danmark | 49 574 | 2 319 081 | 47 | 2 611 | 5,3 | 137 759 | 5,9 | 53 | 716 | 27,4 | 647 | 0,5 |
| Tyskland | 305 315 | 14 008 476 | 46 | 18 467 | 6,0 | 941 989 | 6,7 | 51 | 7 878 | 42,7 | 5 731 | 0,6 |
| Grekland | 328 200 | 3 897 336 | 12 | 37 088 | 11,3 | 1 913 787 | 49,1 | 52 | 11 375 | 30,7 | 29 326 | 1,5 |
| Spanien | 429 069 | 17 889 474 | 42 | 44 994 | 10,5 | 2 077 268 | 11,6 | 46 | 19 972 | 44,4 | 60 579 | 2,9 |
| Frankrike | 409 976 | 23 777 964 | 58 | 27 990 | 6,8 | 1 870 383 | 7,9 | 67 | 11 293 | 40,3 | 10 593 | 0,6 |
| Irland | 127 532 | 4 686 612 | 37 | 9 092 | 7,1 | 529 153 | 11,3 | 58 | 1 408 | 15,5 | 1 745 | 0,3 |
| Italien | 588 069 | 7 068 768 | 12 | 45 678 | 7,8 | 1 270 819 | 18,0 | 28 | 20 731 | 45,4 | 43 759 | 3,4 |
| Luxemburg | 1 953 | 121 680 | 62 | 106 | 5,4 | 8 292 | 6,8 | 78 | 95 | 89,6 | 133 | 1,6 |
| Nederländerna | 45 914 | 654 439 | 14 | 3 239 | 7,1 | 54 624 | 8,3 | 17 | 1 212 | 37,4 | 2 280 | 4,2 |
| Österrike | 127 059 | 2 465 204 | 19 | 8 680 | 6,8 | 200 402 | 8,1 | 23 | 4 434 | 51,1 | 2 517 | 1,3 |
| Portugal | 130 648 | 1 984 370 | 15 | 11 687 | 8,9 | 1 271 815 | 64,1 | 109 | 8 463 | 72,4 | 21 613 | 1,7 |
| Finland | 68 329 | 2 086 447 | 31 | 4 674 | 6,8 | 191 490 | 9,2 | 41 | 2 064 | 44,2 | 1 189 | 0,6 |
| Sverige | 58 958 | 2 745 792 | 47 | 4 054 | 6,9 | 204 571 | 7,5 | 50 | 2 280 | 56,2 | 6 377 | 3,1 |
| Förenade kungariket | 128 135 | 14 146 232 | 110 | 7 932 | 6,2 | 1 134 869 | 8,0 | 143 | 4 437 | 55,9 | 7 348 | 0,6 |
| Totalt 2003 | 2 840 349 | 98 871 264 | 35 | 230 464 | 8,1 | 11 958 430 | 12,1 | 52 | 97 780 | 42,4 | 195 163 | 1,6 |
| Totalt 2002 | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| Totalt 2001 | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786 | 2,1 |
| Anm.1: I fjärranalys ingår användning av satellit- eller flygfotografier för att kontrollera IACS-ansökningar.

  Anm. 2: Kontroller som genomförs år n är relevanta för utbetalningar som görs år n + 1.

  Källa: IACS-statistik inlämnad av medlemsstaterna till GD Jordbruk. |

Medlemsstat

Inlämnade ansökningar

Kontrollerade ansökningar

Ansökningar med fel

Antal

Areal (ha)

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

41 618

1 019 389

24

4 172

10,0

151 209

14,8

36

1 422

34,1

1 326

0,9

Danmark

49 574

2 319 081

47

2 611

5,3

137 759

5,9

53

716

27,4

647

0,5

Tyskland

305 315

14 008 476

46

18 467

6,0

941 989

6,7

51

7 878

42,7

5 731

0,6

Grekland

328 200

3 897 336

12

37 088

11,3

1 913 787

49,1

52

11 375

30,7

29 326

1,5

Spanien

429 069

17 889 474

42

44 994

10,5

2 077 268

11,6

46

19 972

44,4

60 579

2,9

Frankrike

409 976

23 777 964

58

27 990

6,8

1 870 383

7,9

67

11 293

40,3

10 593

0,6

Irland

127 532

4 686 612

37

9 092

7,1

529 153

11,3

58

1 408

15,5

1 745

0,3

Italien

588 069

7 068 768

12

45 678

7,8

1 270 819

18,0

28

20 731

45,4

43 759

3,4

Luxemburg

1 953

121 680

62

106

5,4

8 292

6,8

78

95

89,6

133

1,6

Nederländerna

45 914

654 439

14

3 239

7,1

54 624

8,3

17

1 212

37,4

2 280

4,2

Österrike

127 059

2 465 204

19

8 680

6,8

200 402

8,1

23

4 434

51,1

2 517

1,3

Portugal

130 648

1 984 370

15

11 687

8,9

1 271 815

64,1

109

8 463

72,4

21 613

1,7

Finland

68 329

2 086 447

31

4 674

6,8

191 490

9,2

41

2 064

44,2

1 189

0,6

Sverige

58 958

2 745 792

47

4 054

6,9

204 571

7,5

50

2 280

56,2

6 377

3,1

Förenade kungariket

128 135

14 146 232

110

7 932

6,2

1 134 869

8,0

143

4 437

55,9

7 348

0,6

Totalt 2003

2 840 349

98 871 264

35

230 464

8,1

11 958 430

12,1

52

97 780

42,4

195 163

1,6

Totalt 2002

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

Totalt 2001

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

105 099

35,1

240 786

2,1

Anm.1: I fjärranalys ingår användning av satellit- eller flygfotografier för att kontrollera IACS-ansökningar.

Anm. 2: Kontroller som genomförs år n är relevanta för utbetalningar som görs år n + 1.

Källa: IACS-statistik inlämnad av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Image

| 4.38 | När det gäller arealstödet som helhet överensstämmer resultaten av revisionsrättens kontroller av transaktioner i huvudsak med resultaten av slumpmässiga kontroller som gjorts av medlemsstaterna, och fördelningen per feltyp liknar tidigare års fördelning.






  a) | De flesta utbetalningarna var utan fel. |
| --- | --- | --- |

4.38

När det gäller arealstödet som helhet överensstämmer resultaten av revisionsrättens kontroller av transaktioner i huvudsak med resultaten av slumpmässiga kontroller som gjorts av medlemsstaterna, och fördelningen per feltyp liknar tidigare års fördelning.

a)

De flesta utbetalningarna var utan fel.

| b) | Omkring var tredje innehöll relativt små mätfel. Liksom tidigare år är felen av denna typ och omfattning frekventa men har ingen påtaglig inverkan på de totala utgifterna. |
| --- | --- |

b)

Omkring var tredje innehöll relativt små mätfel. Liksom tidigare år är felen av denna typ och omfattning frekventa men har ingen påtaglig inverkan på de totala utgifterna.

| c) | Ett litet antal ärenden hade större fel, men deras antal och inverkan var dock lägre än tidigare år. |
| --- | --- |

c)

Ett litet antal ärenden hade större fel, men deras antal och inverkan var dock lägre än tidigare år.

| 4.38 | Revisionsrättens synpunkter motsvarar i stort sett kommissionens egna iakttagelser, nämligen att läget i allmänhet är tillfredsställande i det stora flertalet medlemsstater. |
| --- | --- |

4.38

Revisionsrättens synpunkter motsvarar i stort sett kommissionens egna iakttagelser, nämligen att läget i allmänhet är tillfredsställande i det stora flertalet medlemsstater.

Djurbidrag

| 4.39 | Utgifterna för djurbidrag uppgick till 9 019 miljoner euro 2004, det vill säga 20 % av GJP-utgifterna. IACS:s kontrollstatistik över djurbidrag visar antalet djur som jordbrukare har sökt stöd för men som kontrollörerna konstaterade inte fanns eller inte berättigade till stöd. Statistiken över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd. |
| --- | --- |

4.39

Utgifterna för djurbidrag uppgick till 9 019 miljoner euro 2004, det vill säga 20 % av GJP-utgifterna. IACS:s kontrollstatistik över djurbidrag visar antalet djur som jordbrukare har sökt stöd för men som kontrollörerna konstaterade inte fanns eller inte berättigade till stöd. Statistiken över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd.

| 4.39 | Statistiken över (de sex) djurbidragssystemen är mer varierad än den över stöd till jordbruksgrödor, vilket förklarar kvalitetsskillnaderna i medlemsstaternas uppgiftslämning. Dessutom har flera reformer av djurbidragen, beträffande marknadsrelaterade och kontrollrelaterade frågor, föranlett regelbundna översyner av kraven på uppgiftslämning.
  Statistiken betraktas dock som tillräckligt tillförlitlig för huvudsyftet, nämligen att övervaka att medlemsstaterna följer föreskrivna kontroller och sanktioner. Dessutom har kvaliteten ökat och rapportering i tid är numera regel, vilket på det hela taget utgör en högst avsevärd förbättring jämfört med tidigare. |
| --- | --- |

4.39

Statistiken över (de sex) djurbidragssystemen är mer varierad än den över stöd till jordbruksgrödor, vilket förklarar kvalitetsskillnaderna i medlemsstaternas uppgiftslämning. Dessutom har flera reformer av djurbidragen, beträffande marknadsrelaterade och kontrollrelaterade frågor, föranlett regelbundna översyner av kraven på uppgiftslämning.

Statistiken betraktas dock som tillräckligt tillförlitlig för huvudsyftet, nämligen att övervaka att medlemsstaterna följer föreskrivna kontroller och sanktioner. Dessutom har kvaliteten ökat och rapportering i tid är numera regel, vilket på det hela taget utgör en högst avsevärd förbättring jämfört med tidigare.

| 4.40 | Under 2003 (det vill säga med avseende på stöd som betalades ut 2004) kontrollerade medlemsstaterna 17,3 % av de djur som uppgetts i ansökningarna till det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 4.5 och diagram 4.7
  ) och fann att 1,4 % av djuren saknades eller inte berättigade till stöd, vilket är en minskning jämfört med 2002 när det konstaterades att 2 % inte berättigade till stöd. När det gäller får- och getbidragen ökade procentandelen saknade djur från 7,2 % 2002 till 8,2 % 2003. Italien och Grekland rapporterar betydligt högre nivåer av fel när det gäller får- och getbidrag än de övriga 13 medlemsstaterna, där felfrekvensen 2003 var 1,8 % (2,2 % år 2002). |
| --- | --- |

4.40

Under 2003 (det vill säga med avseende på stöd som betalades ut 2004) kontrollerade medlemsstaterna 17,3 % av de djur som uppgetts i ansökningarna till det största stödsystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 4.5 och diagram 4.7
  ) och fann att 1,4 % av djuren saknades eller inte berättigade till stöd, vilket är en minskning jämfört med 2002 när det konstaterades att 2 % inte berättigade till stöd. När det gäller får- och getbidragen ökade procentandelen saknade djur från 7,2 % 2002 till 8,2 % 2003. Italien och Grekland rapporterar betydligt högre nivåer av fel när det gäller får- och getbidrag än de övriga 13 medlemsstaterna, där felfrekvensen 2003 var 1,8 % (2,2 % år 2002).

| 4.40 | De uppgifter som lämnats visar på en förbättring när det gäller djur som feldeklarerats eller överdeklarerats av lantbrukare. De förhållanden i Grekland och Italien som nämns beror också på förbättrade kontrollrutiner efter åtgärder som uppmuntrats inom ramen för förfarandet för granskning och kontroll av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.40

De uppgifter som lämnats visar på en förbättring när det gäller djur som feldeklarerats eller överdeklarerats av lantbrukare. De förhållanden i Grekland och Italien som nämns beror också på förbättrade kontrollrutiner efter åtgärder som uppmuntrats inom ramen för förfarandet för granskning och kontroll av räkenskaperna.

| 4.41 | Den felfrekvens som konstaterats vid IACS-kontroller av boskap 2003 uppvisar i allmänhet endast små variationer mellan medlemsstaterna, med undantag för Italien där procentandelen icke stödberättigande boskap fortfarande är mycket hög (10,2 % av de djur som redovisats i ansökningar om am- och dikobidraget och 22,3 % av de djur som redovisats i ansökningarna om det särskilda nötköttsbidraget). |
| --- | --- |

4.41

Den felfrekvens som konstaterats vid IACS-kontroller av boskap 2003 uppvisar i allmänhet endast små variationer mellan medlemsstaterna, med undantag för Italien där procentandelen icke stödberättigande boskap fortfarande är mycket hög (10,2 % av de djur som redovisats i ansökningar om am- och dikobidraget och 22,3 % av de djur som redovisats i ansökningarna om det särskilda nötköttsbidraget).

| 4.41 | Revisionsrättens synpunkter på antalet icke-bidragsberättigande boskap i Italien kan mycket väl bero på att den här medlemsstaten något sent tog i drift sin nationella databas och hade en hög andel lantbrukare som inte följde reglerna som nu verkningsfullt spåras upp och sanktioneras. |
| --- | --- |

4.41

Revisionsrättens synpunkter på antalet icke-bidragsberättigande boskap i Italien kan mycket väl bero på att den här medlemsstaten något sent tog i drift sin nationella databas och hade en hög andel lantbrukare som inte följde reglerna som nu verkningsfullt spåras upp och sanktioneras.

| 4.42 | Vid de direkta kontroller som revisionsrätten gjorde påträffades inga väsentliga fel. |
| --- | --- |

4.42

Vid de direkta kontroller som revisionsrätten gjorde påträffades inga väsentliga fel.

Tabell 4.5 – IACS-inspektioner av am- och dikobidrag – Resultat av kontroller på plats 2003 beträffande ansökningar som betalats ut 2004

| Medlemsstat | Inspekterade ansökningar | Inspekterade ansökningar som delvis avslagits | Inspekterade ansökningar som avslagits i sin helhet | Inspekterade djur | Inspekterade djur som gett upphov till avslag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt antal inlämnade ansökningar | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Totalt antal djur för vilka stöd begärts | Antal | % | Antal | % |
| Belgien | 15 433 | 748 | 4,8 | 7 | 0,9 | 2 | 0,3 | 394 047 | 40 354 | 10,2 | 39 | 0,1 |
| Danmark | 8 754 | 1 053 | 12,0 | 20 | 1,9 | 3 | 0,3 | 109 444 | 32 337 | 29,5 | 44 | 0,1 |
| Tyskland | 33 326 | 3 496 | 10,5 | 302 | 8,6 | 100 | 2,9 | 635 750 | 92 878 | 14,6 | 1 412 | 1,5 |
| Grekland | 11 513 | 11 426 | 99,2 | 213 | 1,9 | 113 | 1,0 | 212 310 | 212 602 | 100,1 | 2 665 | 1,3 |
| Spanien | 62 837 | 5 912 | 9,4 | 319 | 5,4 | 37 | 0,6 | 1 734 717 | 352 008 | 20,3 | 2 323 | 0,7 |
| Frankrike | 121 849 | 17 311 | 14,2 | 1 946 | 11,2 | 452 | 2,6 | 4 286 741 | 695 530 | 16,2 | 4 751 | 0,7 |
| Irland | 62 861 | 4 655 | 7,4 | 326 | 7,0 | 32 | 0,7 | 1 105 245 | 121 632 | 11,0 | 1 007 | 0,8 |
| Italien | 58 890 | 6 567 | 11,2 | 184 | 2,8 | 1 037 | 15,8 | 797 680 | 124 429 | 15,6 | 12 699 | 10,2 |
| Luxemburg | 508 | 38 | 7,5 | 1 | 2,6 | 1 | 2,6 | 23 391 | 3 080 | 13,2 | 4 | 0,1 |
| Nederländerna | 4 234 | 652 | 15,4 | 13 | 2,0 | 11 | 1,7 | 55 347 | 16 041 | 29,0 | 126 | 0,8 |
| Österrike | 61 324 | 6 872 | 11,2 | 468 | 6,8 | 100 | 1,5 | 397 376 | 63 795 | 16,1 | 996 | 1,6 |
| Portugal | 25 066 | 2 771 | 11,1 | 170 | 6,1 | 113 | 4,1 | 328 935 | 60 041 | 18,3 | 1 149 | 1,9 |
| Finland | 1 532 | 203 | 13,3 | 22 | 10,8 | 2 | 1,0 | 36 794 | 5 079 | 13,8 | 71 | 1,4 |
| Sverige | 9 599 | 616 | 6,4 | 5 | 0,8 | 1 | 0,2 | 150 902 | 11 173 | 7,4 | 16 | 0,1 |
| Förenade kungariket | 31 273 | 2 977 | 9,5 | 534 | 17,9 | 16 | 0,5 | 1 414 748 | 193 212 | 13,7 | 1 339 | 0,7 |
| Totalt 2003 | 508 999 | 65 297 | 12,8 | 4 530 | 6,9 | 2 020 | 3,1 | 11 683 427 | 2 024 191 | 17,3 | 28 641 | 1,4 |
| Totalt 2002 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Anm. 1: En ansökan avslås helt när det påträffas en differens på över 20 % mellan det antal djur som redovisats och det antal som fastställts vara stödberättigande, eller när differensen är ett resultat av avsiktligt begångna oriktigheter.

  Anm. 2: Kontroller som genomförs år n är relevanta för utbetalningar som görs år n + 1.

  Källa: IACS-statistik för 2003 inlämnad av medlemsstaterna till GD Jordbruk. |

Medlemsstat

Inspekterade ansökningar

Inspekterade ansökningar som delvis avslagits

Inspekterade ansökningar som avslagits i sin helhet

Inspekterade djur

Inspekterade djur som gett upphov till avslag

Totalt antal inlämnade ansökningar

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Totalt antal djur för vilka stöd begärts

Antal

%

Antal

%

Belgien

15 433

748

4,8

7

0,9

2

0,3

394 047

40 354

10,2

39

0,1

Danmark

8 754

1 053

12,0

20

1,9

3

0,3

109 444

32 337

29,5

44

0,1

Tyskland

33 326

3 496

10,5

302

8,6

100

2,9

635 750

92 878

14,6

1 412

1,5

Grekland

11 513

11 426

99,2

213

1,9

113

1,0

212 310

212 602

100,1

2 665

1,3

Spanien

62 837

5 912

9,4

319

5,4

37

0,6

1 734 717

352 008

20,3

2 323

0,7

Frankrike

121 849

17 311

14,2

1 946

11,2

452

2,6

4 286 741

695 530

16,2

4 751

0,7

Irland

62 861

4 655

7,4

326

7,0

32

0,7

1 105 245

121 632

11,0

1 007

0,8

Italien

58 890

6 567

11,2

184

2,8

1 037

15,8

797 680

124 429

15,6

12 699

10,2

Luxemburg

508

38

7,5

1

2,6

1

2,6

23 391

3 080

13,2

4

0,1

Nederländerna

4 234

652

15,4

13

2,0

11

1,7

55 347

16 041

29,0

126

0,8

Österrike

61 324

6 872

11,2

468

6,8

100

1,5

397 376

63 795

16,1

996

1,6

Portugal

25 066

2 771

11,1

170

6,1

113

4,1

328 935

60 041

18,3

1 149

1,9

Finland

1 532

203

13,3

22

10,8

2

1,0

36 794

5 079

13,8

71

1,4

Sverige

9 599

616

6,4

5

0,8

1

0,2

150 902

11 173

7,4

16

0,1

Förenade kungariket

31 273

2 977

9,5

534

17,9

16

0,5

1 414 748

193 212

13,7

1 339

0,7

Totalt 2003

508 999

65 297

12,8

4 530

6,9

2 020

3,1

11 683 427

2 024 191

17,3

28 641

1,4

Totalt 2002

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Anm. 1: En ansökan avslås helt när det påträffas en differens på över 20 % mellan det antal djur som redovisats och det antal som fastställts vara stödberättigande, eller när differensen är ett resultat av avsiktligt begångna oriktigheter.

Anm. 2: Kontroller som genomförs år n är relevanta för utbetalningar som görs år n + 1.

Källa: IACS-statistik för 2003 inlämnad av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Image

Stöd som betalas ut på grundval av producerad kvantitet

| 4.43 | EU subventionerar produktion av olivolja, bomull och tobak (4 132 miljoner euro, 9,2 % av GJP-utgifterna 2004) på grundval av producerad kvantitet snarare än den areal som används för att odla grödan. Utgifter av detta slag innebär särskilda risker som man genom gemenskapslagstiftningen försöker motverka genom att se till att det finns ett antal kontrollmekanismer. Dessa är följande:






  a) | Krav på att ansökningar överensstämmer med arealdeklarationer inom IACS. |
| --- | --- | --- |

4.43

EU subventionerar produktion av olivolja, bomull och tobak (4 132 miljoner euro, 9,2 % av GJP-utgifterna 2004) på grundval av producerad kvantitet snarare än den areal som används för att odla grödan. Utgifter av detta slag innebär särskilda risker som man genom gemenskapslagstiftningen försöker motverka genom att se till att det finns ett antal kontrollmekanismer. Dessa är följande:

a)

Krav på att ansökningar överensstämmer med arealdeklarationer inom IACS.

| b) | Ett antal krav som gäller förädlare (till exempel kvaliteten på vägningsutrustningen, standardiserad information om redovisning). |
| --- | --- |

b)

Ett antal krav som gäller förädlare (till exempel kvaliteten på vägningsutrustningen, standardiserad information om redovisning).

| c) | Krav på att Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal upprättar ett olivträdsregister och ett geografiskt informationssystem (34) och att de (med undantag för Frankrike) inrättar kontrollorgan för olivolja som skall kontrollera pressanläggningar, producenter och producentföreningar. |
| --- | --- |

c)

Krav på att Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal upprättar ett olivträdsregister och ett geografiskt informationssystem (34) och att de (med undantag för Frankrike) inrättar kontrollorgan för olivolja som skall kontrollera pressanläggningar, producenter och producentföreningar.

Om dessa kontrollmekanismer inte fungerar ändamålsenligt går det inte att uppnå säkerhet om att utbetalningarna är korrekta.

| 4.44 | Vid revisionsrättens granskning identifierades ett antal brister: |
| --- | --- |

4.44

Vid revisionsrättens granskning identifierades ett antal brister:

| 4.44 | |
| --- | --- |

4.44

| a) | I Grekland kunde några ansökningar som gällde olivolja inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen. |
| --- | --- |

a)

I Grekland kunde några ansökningar som gällde olivolja inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen.

| a)–c) | Kommissionen har gjort liknande iakttagelser i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)–c)

Kommissionen har gjort liknande iakttagelser i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

| b) | Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller, och de kontroller på plats som föreskrivs som ersättning utfördes inte på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

b)

Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller, och de kontroller på plats som föreskrivs som ersättning utfördes inte på ett tillfredsställande sätt.

| c) | I Grekland konstaterades fall där producentorganisationer inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna av till exempel hur man hade förfogat över olivolja eller av intyget från pressanläggningen som låg till grund för ansökan. |
| --- | --- |

c)

I Grekland konstaterades fall där producentorganisationer inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna av till exempel hur man hade förfogat över olivolja eller av intyget från pressanläggningen som låg till grund för ansökan.

| d) | I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar vid tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet. |
| --- | --- |

d)

I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar vid tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet.

| d) | Tidigare förrättningar som kommissionen har genomfört i Spaniens autonoma regioner har också visat att en avvikelse systematiskt och felaktigt läggs till vid beräkningen av påföljder när ett alltför stort antal träd har uppgetts. Kommissionen följer upp dessa ärenden noga. |
| --- | --- |

d)

Tidigare förrättningar som kommissionen har genomfört i Spaniens autonoma regioner har också visat att en avvikelse systematiskt och felaktigt läggs till vid beräkningen av påföljder när ett alltför stort antal träd har uppgetts. Kommissionen följer upp dessa ärenden noga.

| 4.45 | De resultat som kontrollorganen för olivolja har kommit fram till i de fyra berörda medlemsstaterna anges i
  tabellerna 4.6 och 4.7
  . I kontrollorganens arbete ingår kontroller vid pressanläggningar (producenterna betalas på grundval av den kvantitet olivolja som intygas av pressanläggningarna). När kontrollorganen finner fel och brister (till exempel oriktig redovisning eller rapportering av högre kvantiteter) kan de föreslå ett antal påföljder av vilka den strängaste är att godkännandet dras tillbaka. Kontrollerna av pressanläggningar 2003 (som påverkar betalningar gjorda 2004) ledde till att kontrollorganen föreslog att godkännandet skulle upphävas för 9 % av de besökta pressanläggningarna. Ofta genomförs dock inte dessa förslag av myndigheterna i medlemsstaterna (se årsrapport 2003, punkt 4.39). |
| --- | --- |

4.45

De resultat som kontrollorganen för olivolja har kommit fram till i de fyra berörda medlemsstaterna anges i
  tabellerna 4.6 och 4.7
  . I kontrollorganens arbete ingår kontroller vid pressanläggningar (producenterna betalas på grundval av den kvantitet olivolja som intygas av pressanläggningarna). När kontrollorganen finner fel och brister (till exempel oriktig redovisning eller rapportering av högre kvantiteter) kan de föreslå ett antal påföljder av vilka den strängaste är att godkännandet dras tillbaka. Kontrollerna av pressanläggningar 2003 (som påverkar betalningar gjorda 2004) ledde till att kontrollorganen föreslog att godkännandet skulle upphävas för 9 % av de besökta pressanläggningarna. Ofta genomförs dock inte dessa förslag av myndigheterna i medlemsstaterna (se årsrapport 2003, punkt 4.39).

| 4.45 | Kommissionen anser också att kvaliteten på kontrollen av olivoljefabrikerna är av största vikt (grundläggande kontroll). Detta omfattar inte bara kvaliteten på själva kontrollen, utan också kvaliteten på uppföljningen av kontrollorganens förslag. Kommissionen anser att omotiverad underlåtenhet att genomföra förslag till påföljder är en grund för tillämpning av finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

4.45

Kommissionen anser också att kvaliteten på kontrollen av olivoljefabrikerna är av största vikt (grundläggande kontroll). Detta omfattar inte bara kvaliteten på själva kontrollen, utan också kvaliteten på uppföljningen av kontrollorganens förslag. Kommissionen anser att omotiverad underlåtenhet att genomföra förslag till påföljder är en grund för tillämpning av finansiella korrigeringar.

Tabell 4.6 – Kontrollorgan för olivolja: kontroller av pressanläggningar (2002–2003), beträffande stöd som betalats ut 2004

| Medlemsstat | Antal pressanläggningar | Kontrollerade pressanläggningar | Förslag om att dra tillbaka godkännande |
| --- | --- | --- | --- |
| Totalt | Fördjupade | Slumpmässiga (35) |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % av kontrollerade pressanläggningar |
| Grekland | 2 198 | 1 097 | 49,9 | 739 | 33,6 | 358 | 16,3 | 180 | 16,4 |
| Spanien | 1 686 | 958 | 56,8 | 825 | 48,9 | 133 | 7,9 | 73 | 7,6 |
| Italien | 5 762 | 3 124 | 54,2 | 1 852 | 32,1 | 1 272 | 22,1 | 285 | 9,1 |
| Portugal | 579 | 428 | 73,9 | 428 | 73,9 | (36) | (36) | 22 | 5,1 |
| Totalt | 10 225 | 5 607 | 54,8 | 3 844 | 37,6 | 1 763 | 17,2 | 560 | 10,0 |
| Källa: Årliga rapporter för 2002–2003 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja. |

Medlemsstat

Antal pressanläggningar

Kontrollerade pressanläggningar

Förslag om att dra tillbaka godkännande

Totalt

Fördjupade

Slumpmässiga (35)

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% av kontrollerade pressanläggningar

Grekland

2 198

1 097

49,9

739

33,6

358

16,3

180

16,4

Spanien

1 686

958

56,8

825

48,9

133

7,9

73

7,6

Italien

5 762

3 124

54,2

1 852

32,1

1 272

22,1

285

9,1

Portugal

579

428

73,9

428

73,9

(36)

(36)

22

5,1

Totalt

10 225

5 607

54,8

3 844

37,6

1 763

17,2

560

10,0

Källa: Årliga rapporter för 2002–2003 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja.

Tabell 4.7 – Kontrollorgan för olivolja: kontroller av producenter (2002–2003) beträffande stöd som betalats ut 2004

| Medlemsstat | Antal producenter | Kontrollerade producenter | Stödutbetalningar som dragits tillbaka eller minskats |
| --- | --- | --- | --- |
| Totalt | På plats | Dokument |
| Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % av kontrollerade producenter |
| Grekland | 593 500 | 3 591 | 0,6 | 2 619 | 0,4 | 972 | 0,2 | 37 | 1,0 |
| Spanien | 485 000 | 1 324 | 0,3 | 943 | 0,2 | 381 | 0,1 | 47 | 3,5 |
| Italien | 932 822 | 2 013 | 0,2 | 432 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 63 | 3,1 |
| Portugal | 148 542 | 1 768 | 1,2 | 1 768 | 1,2 | N/A | 0,0 | 271 | 15,3 |
| Totalt | 2 159 864 | 8 696 | 0,4 | 5 762 | 0,3 | 2 934 | 0,1 | 418 | 4,8 |
| Källa: Årliga rapporter för 2002–2003 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja. |

Medlemsstat

Antal producenter

Kontrollerade producenter

Stödutbetalningar som dragits tillbaka eller minskats

Totalt

På plats

Dokument

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Antal

% av kontrollerade producenter

Grekland

593 500

3 591

0,6

2 619

0,4

972

0,2

37

1,0

Spanien

485 000

1 324

0,3

943

0,2

381

0,1

47

3,5

Italien

932 822

2 013

0,2

432

0,0

1 581

0,2

63

3,1

Portugal

148 542

1 768

1,2

1 768

1,2

N/A

0,0

271

15,3

Totalt

2 159 864

8 696

0,4

5 762

0,3

2 934

0,1

418

4,8

Källa: Årliga rapporter för 2002–2003 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja.

Landsbygdens utveckling

| 4.46 | EUGFJ-garantis utgifter för landsbygdens utveckling uppgick till 5 395 miljoner euro 2004 (37) (12 % av GJP-utgifterna). Häri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, samt skogsbruk, investeringar och stöd till unga lantbrukare och till lantbrukare som går i pension. System av det här slaget har ofta relativt komplexa villkor för stödberättigande som är svåra och kostsamma att kontrollera och innebär därför en hög risk för oriktigheter. |
| --- | --- |

4.46

EUGFJ-garantis utgifter för landsbygdens utveckling uppgick till 5 395 miljoner euro 2004 (37) (12 % av GJP-utgifterna). Häri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, samt skogsbruk, investeringar och stöd till unga lantbrukare och till lantbrukare som går i pension. System av det här slaget har ofta relativt komplexa villkor för stödberättigande som är svåra och kostsamma att kontrollera och innebär därför en hög risk för oriktigheter.

| 4.47 | När det gäller utgifter för landsbygdens utveckling lämnade de attesterande organen revisionsutlåtanden med reservation om 12 utbetalningsställens räkenskaper (38), dock med begränsad finansiell inverkan. Orsakerna till reservationerna var väsentliga fel, icke stödberättigande utgifter och avsaknad av verifierande underlag. Reservationerna gällde främst miljöåtgärder på jordbruksområdet och investeringar i jord- och skogsbruk. I två fall har kommissionen redan inlett uppföljningen av de identifierade bristerna (Grekland och Luxemburg). |
| --- | --- |

4.47

När det gäller utgifter för landsbygdens utveckling lämnade de attesterande organen revisionsutlåtanden med reservation om 12 utbetalningsställens räkenskaper (38), dock med begränsad finansiell inverkan. Orsakerna till reservationerna var väsentliga fel, icke stödberättigande utgifter och avsaknad av verifierande underlag. Reservationerna gällde främst miljöåtgärder på jordbruksområdet och investeringar i jord- och skogsbruk. I två fall har kommissionen redan inlett uppföljningen av de identifierade bristerna (Grekland och Luxemburg).

| 4.48 | För merparten av stöd för landsbygdsutveckling krävs att stödmottagarna respekterar de åtaganden de har gjort, till exempel att tillämpa god jordbrukarsed, och stöden beräknas utifrån antalet hektar som används, antalet djur osv. I revisionsrättens särskilda rapport om åtgärden miljövänligt jordbruk (se punkterna 4.98 och 4.99), den största utgiftskategorin på området landsbygdsutveckling, dras slutsatsen att verifieringen av sådana utgifter innebär särskilda problem och att den sällan leder till att man uppnår rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

4.48

För merparten av stöd för landsbygdsutveckling krävs att stödmottagarna respekterar de åtaganden de har gjort, till exempel att tillämpa god jordbrukarsed, och stöden beräknas utifrån antalet hektar som används, antalet djur osv. I revisionsrättens särskilda rapport om åtgärden miljövänligt jordbruk (se punkterna 4.98 och 4.99), den största utgiftskategorin på området landsbygdsutveckling, dras slutsatsen att verifieringen av sådana utgifter innebär särskilda problem och att den sällan leder till att man uppnår rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet till rimlig kostnad.

| 4.48 | Kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk är på grund av åtgärdernas komplexa karaktär resurskrävande såväl tekniskt som ekonomiskt. En mer omfattande kontroll av dessa åtgärder skulle därför medföra oproportionerliga ytterligare kostnader och ge ett begränsat bidrag till minimeringen av risken. Jfr svaren till punkterna 4.98 och 4.99. |
| --- | --- |

4.48

Kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk är på grund av åtgärdernas komplexa karaktär resurskrävande såväl tekniskt som ekonomiskt. En mer omfattande kontroll av dessa åtgärder skulle därför medföra oproportionerliga ytterligare kostnader och ge ett begränsat bidrag till minimeringen av risken. Jfr svaren till punkterna 4.98 och 4.99.

Övriga utgifter

| 4.49 | De utgifter som inte har behandlats i punkterna 4.35–4.48 uppgår till 8 674 miljoner euro. Häri ingår exportbidrag (3 384 miljoner euro), stöd för tillbakadragande och lagring av överskottsproduktion, ett antal små stödsystem samt veterinärkostnader. |
| --- | --- |

4.49

De utgifter som inte har behandlats i punkterna 4.35–4.48 uppgår till 8 674 miljoner euro. Häri ingår exportbidrag (3 384 miljoner euro), stöd för tillbakadragande och lagring av överskottsproduktion, ett antal små stödsystem samt veterinärkostnader.

| 4.50 | Revisionsrätten granskade hur kommissionen har övervakat tillämpningen av två förordningar som gäller utgifter som inte täcks av IACS och som här oftast klassas som övriga utgifter. |
| --- | --- |

4.50

Revisionsrätten granskade hur kommissionen har övervakat tillämpningen av två förordningar som gäller utgifter som inte täcks av IACS och som här oftast klassas som övriga utgifter.

| 4.51 | Kommissionens övervakning av efterhandskontroller av betalningar 2004 kunde ha varit mer omfattande. En betydande andel av de planerade kontrollerna slutfördes inte, och det fanns brister i medlemsstaternas rapportering om de granskade felens belopp, typ och fördelning samt om de granskade transaktionernas belopp. Med hänsyn till dessa faktorer anser revisionsrätten att kommissionen inte hade tillräcklig grund för att uppnå säkerhet utifrån det utförda arbetet (se punkt 4.10). |
| --- | --- |

4.51

Kommissionens övervakning av efterhandskontroller av betalningar 2004 kunde ha varit mer omfattande. En betydande andel av de planerade kontrollerna slutfördes inte, och det fanns brister i medlemsstaternas rapportering om de granskade felens belopp, typ och fördelning samt om de granskade transaktionernas belopp. Med hänsyn till dessa faktorer anser revisionsrätten att kommissionen inte hade tillräcklig grund för att uppnå säkerhet utifrån det utförda arbetet (se punkt 4.10).

| 4.51 | Kommissionen övervakade noga efterhandskontrollerna också 2004 genom att granska medlemsstaternas handlingar och genom att besöka medlemsstaterna för att kontrollera genomförandet av förordningen på plats (se svaret på punkt 4.10).
  Vidare gäller följande:






  — | Efterhandskontroller är ett komplement till förhandskontroller (som för de flesta åtgärder redan ger tillräckligt visshet). |
| --- | --- | --- |

4.51

Kommissionen övervakade noga efterhandskontrollerna också 2004 genom att granska medlemsstaternas handlingar och genom att besöka medlemsstaterna för att kontrollera genomförandet av förordningen på plats (se svaret på punkt 4.10).

Vidare gäller följande:

—

Efterhandskontroller är ett komplement till förhandskontroller (som för de flesta åtgärder redan ger tillräckligt visshet).

| — | Huvuddelen av det obligatoriska minimiantalet efterhandskontroller hade utförts i slutet av 2004. |
| --- | --- |

—

Huvuddelen av det obligatoriska minimiantalet efterhandskontroller hade utförts i slutet av 2004.

| — | Medlemsstaterna har i sina årsrapporter uppgett antal, värde och karaktär på de oriktigheter de upptäckt och värdet på de kontrollerade transaktionerna. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna har i sina årsrapporter uppgett antal, värde och karaktär på de oriktigheter de upptäckt och värdet på de kontrollerade transaktionerna.

Därför hade kommissionen tillräcklig grund för att uppnå säkerhet utifrån det utförda arbetet (se även svar på punkt 4.52).

Även om rapporteringens kvalitet kan förbättras ytterligare är den redan tillräckligt god för att uppnå visshet utifrån det utförda arbetet.

| 4.52 | De fysiska kontrollerna och dokumentkontrollerna av varor som föreskrivs i förordning (EEG) nr 386/90 vid exporttillfället bör omfatta minst 5 % av de flesta subventionerade exportvaror. Kommissionen genomförde ett program av granskningsbesök till sju medlemsstater och gjorde preliminära iakttagelser om brister i utförandet av dessa kontroller (se punkterna 4.11–4.14). Kommissionen har inte fastställt vilken grad av säkerhet som kan uppnås utifrån dem. |
| --- | --- |

4.52

De fysiska kontrollerna och dokumentkontrollerna av varor som föreskrivs i förordning (EEG) nr 386/90 vid exporttillfället bör omfatta minst 5 % av de flesta subventionerade exportvaror. Kommissionen genomförde ett program av granskningsbesök till sju medlemsstater och gjorde preliminära iakttagelser om brister i utförandet av dessa kontroller (se punkterna 4.11–4.14). Kommissionen har inte fastställt vilken grad av säkerhet som kan uppnås utifrån dem.

| 4.52 | De fysiska kontroller och förhands- och efterhandskontroller som medlemsstaternas myndigheter förfogar över är omfattande, och brister hos en enskild form av kontroller måste ses mot denna bakgrund. Icke desto mindre blir alla eventuella kontrollbrister föremål för finansiella korrigeringar inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.
  Generaldirektören uppnår alltså visshet tack vare förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna i dess helhet. De objekt som skall revideras väljs ut med ledning av en årlig riskanalys som revisionsrätten tidigare har omnämnt i positiva ordalag, och det är detta samlade underlag av revisioner och uppföljning av dem som generaldirektören uppnår sin visshet från. |
| --- | --- |

4.52

De fysiska kontroller och förhands- och efterhandskontroller som medlemsstaternas myndigheter förfogar över är omfattande, och brister hos en enskild form av kontroller måste ses mot denna bakgrund. Icke desto mindre blir alla eventuella kontrollbrister föremål för finansiella korrigeringar inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Generaldirektören uppnår alltså visshet tack vare förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna i dess helhet. De objekt som skall revideras väljs ut med ledning av en årlig riskanalys som revisionsrätten tidigare har omnämnt i positiva ordalag, och det är detta samlade underlag av revisioner och uppföljning av dem som generaldirektören uppnår sin visshet från.

| 4.53 | Trots att exportstödet står för mindre än 10 % av GJP-budgeten stod det 2004 värdemässigt för omkring 26 % av de oriktigheter i GJP som rapporterades till kommissionen i enlighet med förordning (EEG) nr 595/91 (39). Kommissionen bör därför förbättra sin övervakning av systemet för efterhandskontroller av betalningar och redovisa sina granskningsresultat från fysiska kontroller och vilken grad av säkerhet som kan uppnås genom dem. |
| --- | --- |

4.53

Trots att exportstödet står för mindre än 10 % av GJP-budgeten stod det 2004 värdemässigt för omkring 26 % av de oriktigheter i GJP som rapporterades till kommissionen i enlighet med förordning (EEG) nr 595/91 (39). Kommissionen bör därför förbättra sin övervakning av systemet för efterhandskontroller av betalningar och redovisa sina granskningsresultat från fysiska kontroller och vilken grad av säkerhet som kan uppnås genom dem.

| 4.53 | Kommissionen genomför redan regelbundna revisioner av särskilda aspekter på efterhandskontroller som gäller exportbidrag, såsom revisionsrätten konstaterar i punkt 4.10 b.
  När det gäller fysiska kontroller anser inte kommissionen det lämpligt att offentliggöra enskilda resultat innan de har behandlats inom ramen för förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.
  Exportbidragens oproportionerligt stora del av oriktigheter inom den gemensamma jordbrukspolitiken beror åtminstone delvis på att den genomsnittliga utbetalningen av exportbidrag är avsevärt högre än för andra stödåtgärder, särskilt direkta utbetalningar. Därför tenderar oriktigheter i samband med exportbidrag att oftare överskrida gränsvärdet på 4 000 euro för rapporteringsplikt enligt förordning (EEG) nr 595/91. |
| --- | --- |

4.53

Kommissionen genomför redan regelbundna revisioner av särskilda aspekter på efterhandskontroller som gäller exportbidrag, såsom revisionsrätten konstaterar i punkt 4.10 b.

När det gäller fysiska kontroller anser inte kommissionen det lämpligt att offentliggöra enskilda resultat innan de har behandlats inom ramen för förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Exportbidragens oproportionerligt stora del av oriktigheter inom den gemensamma jordbrukspolitiken beror åtminstone delvis på att den genomsnittliga utbetalningen av exportbidrag är avsevärt högre än för andra stödåtgärder, särskilt direkta utbetalningar. Därför tenderar oriktigheter i samband med exportbidrag att oftare överskrida gränsvärdet på 4 000 euro för rapporteringsplikt enligt förordning (EEG) nr 595/91.

| 4.54 | Revisionsrätten konstaterade brister i stödet till torkade druvor (Grekland, vilket även rapporterats i årsrapporterna både för 2002 och för 2003) och nötter (Spanien). |
| --- | --- |

4.54

Revisionsrätten konstaterade brister i stödet till torkade druvor (Grekland, vilket även rapporterats i årsrapporterna både för 2002 och för 2003) och nötter (Spanien).

| 4.54 | Kommissionen har föreslagit och kommer att fortsätta att föreslå finansiella korrigeringar för bristerna med torkade vindruvor.
  När det gäller nötter kommer kommissionen att följa upp de här ärendena. |
| --- | --- |

4.54

Kommissionen har föreslagit och kommer att fortsätta att föreslå finansiella korrigeringar för bristerna med torkade vindruvor.

När det gäller nötter kommer kommissionen att följa upp de här ärendena.

Slutsats och rekommendationer

Allmän slutsats

| 4.55 | Liksom tidigare år fann revisionsrätten, med användning av alla tillgängliga beviskällor, återkommande bevis på att GJP-utgifterna, som helhet, fortfarande hade väsentliga fel. Revisionsrätten konstaterar emellertid att graden av risk och brister är olika för de största kategorierna av GJP-utgifter. |
| --- | --- |

4.55

Liksom tidigare år fann revisionsrätten, med användning av alla tillgängliga beviskällor, återkommande bevis på att GJP-utgifterna, som helhet, fortfarande hade väsentliga fel. Revisionsrätten konstaterar emellertid att graden av risk och brister är olika för de största kategorierna av GJP-utgifter.

| 4.55 | Kommissionen konstaterar på grundval av denna iakttagelse tillsammans med punkterna 4.38 och 4.42 att situationen är tillfredsställande i fråga om de jordbruksutgifter som förvaltas och kontrolleras av IACS, och de risker revisionsrätten har identifierat koncentreras till andra åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 4.57). För närvarande täcker IACS omkring 60 % av utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Det bör noteras att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003 och 2004 minskar den samlade risken ännu mer genom att IACS utökades till att omfatta cirka 80 % av utgifterna.
  Som allmän anmärkning gällande felen bör följande noteras: På grund av den snäva tidsfristen för revisionsrättens årsrapport gör den sitt konstaterande på grundval av de enskilda ärendena innan alla medlemsstater har svarat på revisionsrättens iakttagelser. Kommissionen analyserar grundligt, vid behov i samarbete med de berörda medlemsstaterna, de fel som revisionsrätten har konstaterat, av vilka en del inte leder till finansiell korrigering i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.55

Kommissionen konstaterar på grundval av denna iakttagelse tillsammans med punkterna 4.38 och 4.42 att situationen är tillfredsställande i fråga om de jordbruksutgifter som förvaltas och kontrolleras av IACS, och de risker revisionsrätten har identifierat koncentreras till andra åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 4.57). För närvarande täcker IACS omkring 60 % av utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Det bör noteras att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003 och 2004 minskar den samlade risken ännu mer genom att IACS utökades till att omfatta cirka 80 % av utgifterna.

Som allmän anmärkning gällande felen bör följande noteras: På grund av den snäva tidsfristen för revisionsrättens årsrapport gör den sitt konstaterande på grundval av de enskilda ärendena innan alla medlemsstater har svarat på revisionsrättens iakttagelser. Kommissionen analyserar grundligt, vid behov i samarbete med de berörda medlemsstaterna, de fel som revisionsrätten har konstaterat, av vilka en del inte leder till finansiell korrigering i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

| 4.56 | Resultatet av revisionsrättens granskning visar att IACS (25 000 miljoner euro), när det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter. Trots att de delar som utgör IACS formellt har införts i Grekland finns det allvarliga brister i hur systemet fungerar, vilket leder till att systemet inte är tillförlitligt (1 000 miljoner euro). |
| --- | --- |

4.56

Resultatet av revisionsrättens granskning visar att IACS (25 000 miljoner euro), när det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter. Trots att de delar som utgör IACS formellt har införts i Grekland finns det allvarliga brister i hur systemet fungerar, vilket leder till att systemet inte är tillförlitligt (1 000 miljoner euro).

| 4.56 | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att IACS är ett verkningsfullt kontrollsystem för begränsning av riskerna för oriktiga utgifter.
  Det finns fortfarande allvarliga brister i systemets tillämpning i Grekland, och de bristerna följs upp inom handlingsplanen för ett förbättrat förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna i Grekland – se också svaret på punkt 4.8. |
| --- | --- |

4.56

Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att IACS är ett verkningsfullt kontrollsystem för begränsning av riskerna för oriktiga utgifter.

Det finns fortfarande allvarliga brister i systemets tillämpning i Grekland, och de bristerna följs upp inom handlingsplanen för ett förbättrat förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna i Grekland – se också svaret på punkt 4.8.

| 4.57 | Alla andra utgifter (19 500 miljoner euro) som inte kan kontrolleras genom IACS medför en större risk, eftersom de system som finns för att kontrollera dem inte är lika effektiva. |
| --- | --- |

4.57

Alla andra utgifter (19 500 miljoner euro) som inte kan kontrolleras genom IACS medför en större risk, eftersom de system som finns för att kontrollera dem inte är lika effektiva.

| 4.57 | Även om andra utgifter medför en större risk i sig, bör det påpekas att många av dessa system förvaltas på ett sätt som är kompatibelt med IACS. Dessutom kontrolleras dessa utgifter ytterligare genom efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

4.57

Även om andra utgifter medför en större risk i sig, bör det påpekas att många av dessa system förvaltas på ett sätt som är kompatibelt med IACS. Dessutom kontrolleras dessa utgifter ytterligare genom efterhandskontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89.

Efterhandskontroll av betalningar

| 4.58 | Mot bakgrund av den begränsade omfattningen av kommissionens övervakningsverksamhet (med besök i endast tre medlemsstater för att kontrollera att genomförandet var fullständigt 2004) och eftersläpningen av ej slutförda kontroller samt med hänsyn till att bristerna redan rapporterades i revisionsrättens årsrapport 2003 (40), bestrider revisionsrätten grunden till kommissionens uttalande i dess årliga verksamhetsrapport 2004 där det sägs att man på grundval av erhållen information och årliga kontroller på plats för att bedöma tillämpningen av förordningen kan dra slutsatsen att de kontroller som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 4045/89 ger rimlig säkerhet beträffande överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen när det gäller utgifterna inom de sektorer som förordningen reglerar. |
| --- | --- |

4.58

Mot bakgrund av den begränsade omfattningen av kommissionens övervakningsverksamhet (med besök i endast tre medlemsstater för att kontrollera att genomförandet var fullständigt 2004) och eftersläpningen av ej slutförda kontroller samt med hänsyn till att bristerna redan rapporterades i revisionsrättens årsrapport 2003 (40), bestrider revisionsrätten grunden till kommissionens uttalande i dess årliga verksamhetsrapport 2004 där det sägs att man på grundval av erhållen information och årliga kontroller på plats för att bedöma tillämpningen av förordningen kan dra slutsatsen att de kontroller som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 4045/89 ger rimlig säkerhet beträffande överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen när det gäller utgifterna inom de sektorer som förordningen reglerar.

| 4.58 | Som sagts i punkt 4.10 anser kommissionen sig ha fullgjort alla sina skyldigheter enligt förordning (EEG) nr 4045/89. Riskanalysförslag, årsprogram, årsrapporter, begäran om och svar på ömsesidigt bistånd, översikter av betalningar till jordbruksföretag etablerade i andra medlemsstater och andra former av meddelanden och uppgifter har tagits emot och analyserats. Förutom de tre förrättningar som revisionsrätten nämner planeras ytterligare sex förrättningar för 2005. Dessutom har regelbundna förrättningar rörande särskilda aspekter av förordning (EEG) nr 4045/89 om exportbidrag utförts sedan 2001. Alla frågor från medlemsstaterna har besvarats.
  Vidare gäller följande:






  — | Efterhandskontroller är ett komplement till förhandskontroller (som för de flesta åtgärder redan ger tillräckligt säkerhet). |
| --- | --- | --- |

4.58

Som sagts i punkt 4.10 anser kommissionen sig ha fullgjort alla sina skyldigheter enligt förordning (EEG) nr 4045/89. Riskanalysförslag, årsprogram, årsrapporter, begäran om och svar på ömsesidigt bistånd, översikter av betalningar till jordbruksföretag etablerade i andra medlemsstater och andra former av meddelanden och uppgifter har tagits emot och analyserats. Förutom de tre förrättningar som revisionsrätten nämner planeras ytterligare sex förrättningar för 2005. Dessutom har regelbundna förrättningar rörande särskilda aspekter av förordning (EEG) nr 4045/89 om exportbidrag utförts sedan 2001. Alla frågor från medlemsstaterna har besvarats.

Vidare gäller följande:

—

Efterhandskontroller är ett komplement till förhandskontroller (som för de flesta åtgärder redan ger tillräckligt säkerhet).

| — | Huvuddelen av det obligatoriska minimiantalet efterhandskontroller hade utförts i slutet av 2004. |
| --- | --- |

—

Huvuddelen av det obligatoriska minimiantalet efterhandskontroller hade utförts i slutet av 2004.

| — | Medlemsstaterna har i sina årsrapporter uppgett antal, värde och karaktär på de oriktigheter de upptäckt och värdet på de kontrollerade transaktionerna. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna har i sina årsrapporter uppgett antal, värde och karaktär på de oriktigheter de upptäckt och värdet på de kontrollerade transaktionerna.

Därför anser kommissionen att kontrollerna enligt förordning (EEG) nr 4045/89 generellt bidrar till att man kan vara säker på att utgifterna under 2004 var lagliga och korrekta.

Granskning och godkännande av räkenskaperna

| 4.59 | Rapporterna från de attesterande organen ger säkerhet om att finansiell information från utbetalningställena (som införts i kommissionens räkenskaper) i allt väsentligt är korrekt (41). Kommissionens beslut om finansiellt godkännande för 2004 var i allmänhet välgrundade och byggde på de attesterande organens arbete om räkenskapernas tillförlitlighet. Kommissionen har på ett korrekt sätt hanterat beslut om att skjuta upp godkännandet av räkenskaper (se punkterna 4.19–4.21). |
| --- | --- |

4.59

Rapporterna från de attesterande organen ger säkerhet om att finansiell information från utbetalningställena (som införts i kommissionens räkenskaper) i allt väsentligt är korrekt (41). Kommissionens beslut om finansiellt godkännande för 2004 var i allmänhet välgrundade och byggde på de attesterande organens arbete om räkenskapernas tillförlitlighet. Kommissionen har på ett korrekt sätt hanterat beslut om att skjuta upp godkännandet av räkenskaper (se punkterna 4.19–4.21).

| 4.60 | De attesterande organens arbete (såsom det definieras i förordning (EG) nr 1663/95) är dock inte avsett att ge och ger heller inte direkt säkerhet om att den information som stödansökarna lämnar, och som utbetalningsställena använder för att beräkna vilket belopp som skall betalas ut, är korrekt och att utbetalningarna därmed är lagliga och korrekta. Revisionsrätten vidhåller sin åsikt att attesteringen (eller någon annan del av kontrollkedjan) bör omfatta utgifternas laglighet och korrekthet på mottagarnivå (42). De befintliga arrangemangen ger revisionsrätten begränsad säkerhet, eftersom de attesterande organen i allmänhet inte kontrollerar stödmottagare. |
| --- | --- |

4.60

De attesterande organens arbete (såsom det definieras i förordning (EG) nr 1663/95) är dock inte avsett att ge och ger heller inte direkt säkerhet om att den information som stödansökarna lämnar, och som utbetalningsställena använder för att beräkna vilket belopp som skall betalas ut, är korrekt och att utbetalningarna därmed är lagliga och korrekta. Revisionsrätten vidhåller sin åsikt att attesteringen (eller någon annan del av kontrollkedjan) bör omfatta utgifternas laglighet och korrekthet på mottagarnivå (42). De befintliga arrangemangen ger revisionsrätten begränsad säkerhet, eftersom de attesterande organen i allmänhet inte kontrollerar stödmottagare.

| 4.60 | Som redan sagts som svar på revisionsrättens årsrapport 2003 gör inrättande och ackreditering av medlemsstaternas utbetalningsställen, det årliga attesteringsförfarandet och tillämpningen av olika förvaltnings- och kontrollsystem, däribland IACS, att tonvikten läggs på kontroll av redovisade utgifter.
  För att ytterligare förbättra systemet generellt föreskrivs i den nya grundförordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken att cheferna för utbetalningskontoren hädanefter skall underteckna en försäkran om att deras utgifter har varit lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

4.60

Som redan sagts som svar på revisionsrättens årsrapport 2003 gör inrättande och ackreditering av medlemsstaternas utbetalningsställen, det årliga attesteringsförfarandet och tillämpningen av olika förvaltnings- och kontrollsystem, däribland IACS, att tonvikten läggs på kontroll av redovisade utgifter.

För att ytterligare förbättra systemet generellt föreskrivs i den nya grundförordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken att cheferna för utbetalningskontoren hädanefter skall underteckna en försäkran om att deras utgifter har varit lagliga och korrekta.

| 4.61 | Kommissionens överensstämmelsebeslut, genom vilka utgifter kan uteslutas från gemenskapsfinansiering, var inte fullständiga för något år efter 1998 (se punkt 4.24). |
| --- | --- |

4.61

Kommissionens överensstämmelsebeslut, genom vilka utgifter kan uteslutas från gemenskapsfinansiering, var inte fullständiga för något år efter 1998 (se punkt 4.24).

| 4.61 | Som sagts i svaret på punkt 4.24 var läget i juni 2005 att 94,3 % av de revisioner som utfördes 2001 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 1999) och 78,7 % av revisionerna under 2002 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 2000) hade avslutats. |
| --- | --- |

4.61

Som sagts i svaret på punkt 4.24 var läget i juni 2005 att 94,3 % av de revisioner som utfördes 2001 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 1999) och 78,7 % av revisionerna under 2002 (som medger finansiella korrigeringar tillbaka till 2000) hade avslutats.

Årlig verksamhetsrapport från generaldirektören vid Generaldirektoratet för jordbruk

| 4.62 | Trots förbättringar i rapporten ger den begränsad täckning av och säkerhet om lagligheten och korrektheten i utgifterna 2004. Eftersom det i rapporten inte anges i vilken utsträckning utgifter kan bli föremål för finansiella korrigeringar vid ett senare tillfälle begränsas den säkerhet som revisionsrätten kan uppnå genom den. I rapporten hävdas inte att oriktiga betalningar återvinns genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna och genom återvinningsförfarandena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.62

Trots förbättringar i rapporten ger den begränsad täckning av och säkerhet om lagligheten och korrektheten i utgifterna 2004. Eftersom det i rapporten inte anges i vilken utsträckning utgifter kan bli föremål för finansiella korrigeringar vid ett senare tillfälle begränsas den säkerhet som revisionsrätten kan uppnå genom den. I rapporten hävdas inte att oriktiga betalningar återvinns genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna och genom återvinningsförfarandena i medlemsstaterna.

| 4.62 | Den årliga verksamhetsrapporten och GD Jordbruks årliga försäkran bygger på den visshet som kan fås från de befintliga systemen. I verksamhetsrapporten redogörs för hela kontrollkedjan för de utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken som samförvaltas. Detta system ger rimlig visshet om att i slutet av processen kommer eventuella allvarliga brister att ha uppdagats och tillämpliga finansiella korrigeringar ha påförts medlemsstaterna. Det är på denna grund som generaldirektören kan lämna sin årliga försäkran.
  När den årliga försäkran undertecknas kan alla samförvaltade utgifter fortfarande bli föremål för revision inom ramen för förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna och för eventuella finansiella korrigeringar. Detta är implicit i systemet för samförvaltning, i enlighet med EU:s lagstiftning och bör inte betraktas som ett hinder för att generaldirektören skall kunna lämna sin årliga försäkran.
  Säkerheten kommer att förbättras ytterligare tack vare de årliga försäkringar från utbetalningsställena som föreskrivs i den nya förordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken samt tack vare andra åtgärder som kommissionen har föreslagit i sitt meddelande KOM(2005) 252 slutlig om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

4.62

Den årliga verksamhetsrapporten och GD Jordbruks årliga försäkran bygger på den visshet som kan fås från de befintliga systemen. I verksamhetsrapporten redogörs för hela kontrollkedjan för de utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken som samförvaltas. Detta system ger rimlig visshet om att i slutet av processen kommer eventuella allvarliga brister att ha uppdagats och tillämpliga finansiella korrigeringar ha påförts medlemsstaterna. Det är på denna grund som generaldirektören kan lämna sin årliga försäkran.

När den årliga försäkran undertecknas kan alla samförvaltade utgifter fortfarande bli föremål för revision inom ramen för förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna och för eventuella finansiella korrigeringar. Detta är implicit i systemet för samförvaltning, i enlighet med EU:s lagstiftning och bör inte betraktas som ett hinder för att generaldirektören skall kunna lämna sin årliga försäkran.

Säkerheten kommer att förbättras ytterligare tack vare de årliga försäkringar från utbetalningsställena som föreskrivs i den nya förordningen om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken samt tack vare andra åtgärder som kommissionen har föreslagit i sitt meddelande KOM(2005) 252 slutlig om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll.

Rekommendationer

| 4.63 | Kommissionen bör sträva efter att |
| --- | --- |

4.63

Kommissionen bör sträva efter att

| 4.63 | |
| --- | --- |

4.63

| a) | förbättra kontrollerna av GJP-utgifter på de områden där det fortfarande finns väsentliga brister, |
| --- | --- |

a)

förbättra kontrollerna av GJP-utgifter på de områden där det fortfarande finns väsentliga brister,

| a) | Kommissionen är fast besluten att ta itu med återkommande brister som fortfarande förekommer, såsom tillämpningen av IACS i Grekland. Här bör det framhållas att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003, och för de mediterrana produkterna 2004, minskade den samlade risken ännu mer genom att de utgifter som omfattas av IACS utökades. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen är fast besluten att ta itu med återkommande brister som fortfarande förekommer, såsom tillämpningen av IACS i Grekland. Här bör det framhållas att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003, och för de mediterrana produkterna 2004, minskade den samlade risken ännu mer genom att de utgifter som omfattas av IACS utökades.

| b) | som påpekades förra året, förbättra formatet för rapportering av resultat från alla övervakningssystem och låta i synnerhet efterhandskontroller av betalningar bli ett viktigare verktyg i identifieringen av oriktiga GJP-utgifter genom att ta itu med bristerna i de uppgifter som begärs in från medlemsstaterna, främst genom rapportering av värdet av kontrollerade transaktioner och upptäckta oriktigheter (se punkt 4.10 a); kommissionen bör bedöma kvaliteten på utförda kontroller och vid behov planera ytterligare besök i medlemsstaterna (se punkt 4.10 b) och vidta lämpliga åtgärder för att se till att planerade program slutförs (se punkt 4.10 c), |
| --- | --- |

b)

som påpekades förra året, förbättra formatet för rapportering av resultat från alla övervakningssystem och låta i synnerhet efterhandskontroller av betalningar bli ett viktigare verktyg i identifieringen av oriktiga GJP-utgifter genom att ta itu med bristerna i de uppgifter som begärs in från medlemsstaterna, främst genom rapportering av värdet av kontrollerade transaktioner och upptäckta oriktigheter (se punkt 4.10 a); kommissionen bör bedöma kvaliteten på utförda kontroller och vid behov planera ytterligare besök i medlemsstaterna (se punkt 4.10 b) och vidta lämpliga åtgärder för att se till att planerade program slutförs (se punkt 4.10 c),

| b) | För det första medger kommissionen att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras, och kommer därför att föreslå ändringar av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004. Nya tabeller kommer att införas för redovisning av värdet av de kontrollerade transaktionerna och eventuella upptäckta oriktigheter, så att dessas antal, värde och karaktär kan identifieras och analyseras tydligt.
  För det andra håller kommissionen redan på att bedöma kvaliteten på de kontroller som utförs regelbundet. Under 2001–2004 utförde GD Jordbruk 27 förrättningar, bland annat en översyn av kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 om exportbidrag. Efter revisionsrättens årsrapport 2003 vidtog kommissionen ytterligare åtgärder för att förbättra övervakningen av kontrollerna, nämligen genom att planera tre förrättningar under 2004 och sex under 2005 för allmänna aspekter och tio förrättningar för överensstämmelsefrågor under 2005.
  Slutligen planeras nya metoder för att kartlägga och rapportera om utestående ärenden (i förslaget om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004) så att de kontroller som inte blir färdiga under rapportperioden kan följas upp i rapporterna för efterföljande rapportperioder. Kommissionen överväger härvidlag också att undersöka varför vissa medlemsstater underlåtit att färdigställa kontrollprogram i tid, och i förekommande fall begära förtydliganden från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

För det första medger kommissionen att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras, och kommer därför att föreslå ändringar av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004. Nya tabeller kommer att införas för redovisning av värdet av de kontrollerade transaktionerna och eventuella upptäckta oriktigheter, så att dessas antal, värde och karaktär kan identifieras och analyseras tydligt.

För det andra håller kommissionen redan på att bedöma kvaliteten på de kontroller som utförs regelbundet. Under 2001–2004 utförde GD Jordbruk 27 förrättningar, bland annat en översyn av kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89 om exportbidrag. Efter revisionsrättens årsrapport 2003 vidtog kommissionen ytterligare åtgärder för att förbättra övervakningen av kontrollerna, nämligen genom att planera tre förrättningar under 2004 och sex under 2005 för allmänna aspekter och tio förrättningar för överensstämmelsefrågor under 2005.

Slutligen planeras nya metoder för att kartlägga och rapportera om utestående ärenden (i förslaget om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004) så att de kontroller som inte blir färdiga under rapportperioden kan följas upp i rapporterna för efterföljande rapportperioder. Kommissionen överväger härvidlag också att undersöka varför vissa medlemsstater underlåtit att färdigställa kontrollprogram i tid, och i förekommande fall begära förtydliganden från medlemsstaterna.

| c) | se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktionerna på slutmottagarnivå, |
| --- | --- |

c)

se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktionerna på slutmottagarnivå,

| c) | Kommissionen anser att befintliga förvaltnings- och kontrollsystem redan ger en rimlig visshet om att transaktionerna på slutmottagarnivå är lagliga och korrekta, förutsatt att man ser systemen i deras rätta sammanhang som delar i en flerårig process. Hela processen är uppdelad i dels ett årligt förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna, dels ett flerårigt överensstämmelseförfarande, vilket gör det möjligt för kommissionen att från gemenskapsfinansiering utesluta utgifter som betalats ut mindre än 24 månader innan kommissionen skriftligen överlämnar sina revisionsresultat till den berörda medlemsstaten.
  Därför kan rimlig säkerhet att de samförvaltade utgifterna är lagliga och korrekta inte uppnås på årsbasis enbart genom kommissionens revisioner, utan man måste utgå från att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. I de fall där kommissionen under sina revisioner upptäcker brister kommer risken för icke-stödberättigande utgifter att fastställas och lämpliga finansiella korrigeringar tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen anser att befintliga förvaltnings- och kontrollsystem redan ger en rimlig visshet om att transaktionerna på slutmottagarnivå är lagliga och korrekta, förutsatt att man ser systemen i deras rätta sammanhang som delar i en flerårig process. Hela processen är uppdelad i dels ett årligt förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna, dels ett flerårigt överensstämmelseförfarande, vilket gör det möjligt för kommissionen att från gemenskapsfinansiering utesluta utgifter som betalats ut mindre än 24 månader innan kommissionen skriftligen överlämnar sina revisionsresultat till den berörda medlemsstaten.

Därför kan rimlig säkerhet att de samförvaltade utgifterna är lagliga och korrekta inte uppnås på årsbasis enbart genom kommissionens revisioner, utan man måste utgå från att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. I de fall där kommissionen under sina revisioner upptäcker brister kommer risken för icke-stödberättigande utgifter att fastställas och lämpliga finansiella korrigeringar tillämpas.

| d) | göra en välgrundad bedömning av nivån av oriktigheter och se till att beloppen återvinns genom de olika förfarandena, |
| --- | --- |

d)

göra en välgrundad bedömning av nivån av oriktigheter och se till att beloppen återvinns genom de olika förfarandena,

| d) | När det gäller begäran om en bedömning av oriktigheternas omfattning anser kommissionen att de finansiella korrigeringarna för ett visst år, tillsammans med de sanktioner som påförs slutmottagarna på nationell nivå, ger en god uppfattning om de oriktiga betalningarnas omfattning överlag.
  Återkrav av förlorade belopp på grund av oriktigheter är medlemsstaternas ansvar. Kommissionen följer upp de nationella återkraven i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1258/1999. |
| --- | --- |

d)

När det gäller begäran om en bedömning av oriktigheternas omfattning anser kommissionen att de finansiella korrigeringarna för ett visst år, tillsammans med de sanktioner som påförs slutmottagarna på nationell nivå, ger en god uppfattning om de oriktiga betalningarnas omfattning överlag.

Återkrav av förlorade belopp på grund av oriktigheter är medlemsstaternas ansvar. Kommissionen följer upp de nationella återkraven i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1258/1999.

| e) | i generaldirektörens förklaring skilja mellan å ena sidan utgifter som har verifierats (och vid behov korrigerats) för vilka generaldirektören kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet och å andra sidan utgifter som skall verifieras ytterligare (och eventuellt korrigeras), |
| --- | --- |

e)

i generaldirektörens förklaring skilja mellan å ena sidan utgifter som har verifierats (och vid behov korrigerats) för vilka generaldirektören kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet och å andra sidan utgifter som skall verifieras ytterligare (och eventuellt korrigeras),

| e) | Kommissionen håller inte med om revisionsrättens förslag att det vore lämpligt att i de årliga verksamhetsrapporterna göra åtskillnad mellan utgifter som redan har verifierats och utgifter som kommer att verifieras ytterligare. Då processen för kontroll av överensstämmelsen sträcker sig över flera år skulle en sådan gränsdragning mestadels bli godtycklig och dessutom inkräkta på medlemsstaternas svarsrätt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen håller inte med om revisionsrättens förslag att det vore lämpligt att i de årliga verksamhetsrapporterna göra åtskillnad mellan utgifter som redan har verifierats och utgifter som kommer att verifieras ytterligare. Då processen för kontroll av överensstämmelsen sträcker sig över flera år skulle en sådan gränsdragning mestadels bli godtycklig och dessutom inkräkta på medlemsstaternas svarsrätt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

| f) | fortsätta undersöka orsakerna till varför slumpmässiga IACS-kontroller av arealer fortsätter att ha en högre felfrekvens än de kontroller som genomförts på grundval av riskanalys. Kommissionen bör också analysera effekterna av de förändringar som gjordes i riskanalysen 2004. |
| --- | --- |

f)

fortsätta undersöka orsakerna till varför slumpmässiga IACS-kontroller av arealer fortsätter att ha en högre felfrekvens än de kontroller som genomförts på grundval av riskanalys. Kommissionen bör också analysera effekterna av de förändringar som gjordes i riskanalysen 2004.

| f) | De ändringar av lagstiftningen som trädde i kraft den 1 januari 2004 kommer att förbättra läget, och kommissionen fortsätter att granska frågan som vanligt.
  Det fenomen som revisionsrätten nämner är begränsat till vissa medlemsstater, och beror ibland på att kontroller med hjälp av fjärranalys betecknas som slumpmässiga. Dessutom är resultaten av ett urval som grundar sig på en riskanalys faktiskt bättre än resultaten av ett slumpmässigt urval, om situationen uttrycks i jordbrukare hos vilka oriktigheter förekommer.
  Det bör dock framhållas att med en minskad omfattning på oriktigheterna och effektiva heltäckande administrativa kontroller förväntas skillnaden mellan slumpmässiga och riskbaserade kontroller på plats bli marginal. |
| --- | --- |

f)

De ändringar av lagstiftningen som trädde i kraft den 1 januari 2004 kommer att förbättra läget, och kommissionen fortsätter att granska frågan som vanligt.

Det fenomen som revisionsrätten nämner är begränsat till vissa medlemsstater, och beror ibland på att kontroller med hjälp av fjärranalys betecknas som slumpmässiga. Dessutom är resultaten av ett urval som grundar sig på en riskanalys faktiskt bättre än resultaten av ett slumpmässigt urval, om situationen uttrycks i jordbrukare hos vilka oriktigheter förekommer.

Det bör dock framhållas att med en minskad omfattning på oriktigheterna och effektiva heltäckande administrativa kontroller förväntas skillnaden mellan slumpmässiga och riskbaserade kontroller på plats bli marginal.

NYA MEDLEMSSTATER: ÖVERGÅNGSPERIOD

Ackreditering av utbetalningsställen för EUGFJ i de nya medlemsstaterna

| 4.64 | Anslutarländerna skulle ha upprättat och ackrediterat utbetalningsställen för EUGFJ senast den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

4.64

Anslutarländerna skulle ha upprättat och ackrediterat utbetalningsställen för EUGFJ senast den 1 maj 2004.

| 4.65 | De nya medlemsstaterna skulle utse en behörig myndighet med ansvar för att ackreditera utbetalningsstället. Organet som gör granskningen inför ackrediteringen skall rapportera om de administrativa och redovisningsmässiga förutsättningarna, inklusive dem som antagits för att skydda gemenskapens intressen i fråga om utbetalda förskott, erhållna garantier, interventionslager och belopp som skall återvinnas. På grundval av denna rapport beslutar medlemsstatens behöriga myndighet om den skall bevilja tillfällig eller slutgiltig ackreditering. |
| --- | --- |

4.65

De nya medlemsstaterna skulle utse en behörig myndighet med ansvar för att ackreditera utbetalningsstället. Organet som gör granskningen inför ackrediteringen skall rapportera om de administrativa och redovisningsmässiga förutsättningarna, inklusive dem som antagits för att skydda gemenskapens intressen i fråga om utbetalda förskott, erhållna garantier, interventionslager och belopp som skall återvinnas. På grundval av denna rapport beslutar medlemsstatens behöriga myndighet om den skall bevilja tillfällig eller slutgiltig ackreditering.

| 4.66 | Av de elva utbetalningsställena har sju fått ackreditering (43), men två av dem hade ackrediterats för en begränsad tidsperiod (44) och fyra har tillfällig status. |
| --- | --- |

4.66

Av de elva utbetalningsställena har sju fått ackreditering (43), men två av dem hade ackrediterats för en begränsad tidsperiod (44) och fyra har tillfällig status.

| 4.67 | Kommissionen har inte verifierat om dessa utbetalningsställen uppfyller ackrediteringskriterierna. Utgifterna för 2004 var försumbara (19,5 miljoner euro), men väsentliga belopp kan komma att belasta fonden EUGFJ-året 2005. Därför är det viktigt att kommissionen slutför sitt arbete så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.67

Kommissionen har inte verifierat om dessa utbetalningsställen uppfyller ackrediteringskriterierna. Utgifterna för 2004 var försumbara (19,5 miljoner euro), men väsentliga belopp kan komma att belasta fonden EUGFJ-året 2005. Därför är det viktigt att kommissionen slutför sitt arbete så snart som möjligt.

| 4.67 | Kommissionens program för revisionsarbete för 2005 omfattar alla nya medlemsstater, och förrättningar kommer att utföras i de staterna från juni till november 2005. Alla nya utbetalningsställen kommer alltså att ha reviderats före förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna 2005.
  Sedan 2003 har kommissionen fäst största vikt vid att bygga upp de nödvändiga strukturerna och agerat ytterst aktivt för att följa upp situationen i alla de nya medlemsstaterna (de dåvarande kandidatländerna). Därför genomfördes förrättningar, och ett informationsflöde med skriftliga meddelanden upprättades. Möten mellan kommissionens avdelningar och var och en av de nya medlemsstaterna anordnades. Åtgärder som måste vidtas för att råda bot på de problem som framkommit noterades. |
| --- | --- |

4.67

Kommissionens program för revisionsarbete för 2005 omfattar alla nya medlemsstater, och förrättningar kommer att utföras i de staterna från juni till november 2005. Alla nya utbetalningsställen kommer alltså att ha reviderats före förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna 2005.

Sedan 2003 har kommissionen fäst största vikt vid att bygga upp de nödvändiga strukturerna och agerat ytterst aktivt för att följa upp situationen i alla de nya medlemsstaterna (de dåvarande kandidatländerna). Därför genomfördes förrättningar, och ett informationsflöde med skriftliga meddelanden upprättades. Möten mellan kommissionens avdelningar och var och en av de nya medlemsstaterna anordnades. Åtgärder som måste vidtas för att råda bot på de problem som framkommit noterades.

| 4.68 | Som framgår av
  tabell 4.8
  visar ackrediteringsrapporterna att fem utbetalningsställen har uppnått en tillfredsställande nivå av överensstämmelse. Vid två utbetalningsställen finns väsentliga brister på två områden, medan det vid fyra utbetalningsställen finns brister på minst fyra områden. |
| --- | --- |

4.68

Som framgår av
  tabell 4.8
  visar ackrediteringsrapporterna att fem utbetalningsställen har uppnått en tillfredsställande nivå av överensstämmelse. Vid två utbetalningsställen finns väsentliga brister på två områden, medan det vid fyra utbetalningsställen finns brister på minst fyra områden.

Tabell 4.8 – Sammanfattning av identifierade brister i ackrediteringsrapporterna om utbetalningsställena i de nya medlemsstaterna (45)

| Medlemsstat | EUGFJ-utgifter 2004
  (miljoner euro) | Utbetalningsställe | Skriftligt förfarande | Åtskillnad av funktioner | Betalnings-kontroller och förfaranden | Redovisnings-förfaranden (46) | Data-säkerhet | Intern revision | Delegerade organ (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cypern | — | Cyperns organisation för jordbruksbetalningar | × | × | × | × | × | × | × |
| Tjeckien | 4,70 | (SZIF) Statliga interventionsfonden för jordbruket | Inga större problem |
| Estland | 0,50 | (PRIA) Registrerings- och informationsbyrån för jordbruket | × | | × | | | | |
| Ungern | 0,50 | (MVH) Byrån för jordbruk och landsbygdsutveckling | × | | × | × | × | | × |
| Lettland | 0,50 | (LAD) Tjänsten för landsbygdsstöd | × | × | × | × | | | |
| Litauen | 0,50 | (NMA) Nationella utbetalningsstället | Inga större problem |
| Polen | 10,80 | (ARiMR) Byrån för omstrukturering och modernisering av jordbruket | × | × | | | × | × | × |
| Polen | — | (ARR) Jordbruksmarknadsbyrån | Inga större problem |
| Malta | — | Utbetalningsavdelningen inom MRAE | | | | | × | | × |
| Slovakien | 1,40 | (PPA) Jordbrukets utbetalningsställe | Inga större problem |
| Slovenien | 0,10 | Byrån för jordbruksmarknader och landsbygdsutveckling | Inga större problem |
| Källa: Rapporter om ackreditering som de behöriga myndigheterna tillhandahållit revisionsrätten. |

Medlemsstat

EUGFJ-utgifter 2004

(miljoner euro)

Utbetalningsställe

Skriftligt förfarande

Åtskillnad av funktioner

Betalnings-kontroller och förfaranden

Redovisnings-förfaranden (46)

Data-säkerhet

Intern revision

Delegerade organ (47)

Cypern

—

Cyperns organisation för jordbruksbetalningar

×

×

×

×

×

×

×

Tjeckien

4,70

(SZIF) Statliga interventionsfonden för jordbruket

Inga större problem

Estland

0,50

(PRIA) Registrerings- och informationsbyrån för jordbruket

×

×

Ungern

0,50

(MVH) Byrån för jordbruk och landsbygdsutveckling

×

×

×

×

×

Lettland

0,50

(LAD) Tjänsten för landsbygdsstöd

×

×

×

×

Litauen

0,50

(NMA) Nationella utbetalningsstället

Inga större problem

Polen

10,80

(ARiMR) Byrån för omstrukturering och modernisering av jordbruket

×

×

×

×

×

Polen

—

(ARR) Jordbruksmarknadsbyrån

Inga större problem

Malta

—

Utbetalningsavdelningen inom MRAE

×

×

Slovakien

1,40

(PPA) Jordbrukets utbetalningsställe

Inga större problem

Slovenien

0,10

Byrån för jordbruksmarknader och landsbygdsutveckling

Inga större problem

Källa: Rapporter om ackreditering som de behöriga myndigheterna tillhandahållit revisionsrätten.

Sapard – tillfredsställande övervakning men vissa brister i bedömningen av ansökningar

| 4.69 | Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) (48) har som mål att hjälpa de tio mottagarländerna i Central- och Östeuropa (49) att hantera problemen med strukturanpassningen inom jordbrukssektorn och på landsbygdsområden, samt medverka till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken och tillhörande politik (se kapitel 8). |
| --- | --- |

4.69

Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) (48) har som mål att hjälpa de tio mottagarländerna i Central- och Östeuropa (49) att hantera problemen med strukturanpassningen inom jordbrukssektorn och på landsbygdsområden, samt medverka till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken och tillhörande politik (se kapitel 8).

| 4.70 | Kontraktsperioden för de länder som blev EU-medlemmar den 1 maj 2004 löpte ut 2004. Betalningarna till projekt för vilka man ingått kontrakt tidigare år kommer dock att fortsätta. Under denna sista kontraktsperiod (50) behandlades ett stort antal ansökningar under kort tid på grund av en låg genomförandegrad de första åren (51). Följaktligen innebär dessa bedömningars kvalitet och den tillhörande begäran om utbetalning en högre risk. |
| --- | --- |

4.70

Kontraktsperioden för de länder som blev EU-medlemmar den 1 maj 2004 löpte ut 2004. Betalningarna till projekt för vilka man ingått kontrakt tidigare år kommer dock att fortsätta. Under denna sista kontraktsperiod (50) behandlades ett stort antal ansökningar under kort tid på grund av en låg genomförandegrad de första åren (51). Följaktligen innebär dessa bedömningars kvalitet och den tillhörande begäran om utbetalning en högre risk.

| 4.70 | Under övergången från Sapard till programmet efter anslutningen gjorde kommissionen de nya medlemsstaterna uppmärksamma på vikten av att ha en tillräcklig mängd kvalificerad personal för förvaltningen av Sapard. Kommissionen är medveten om risken, och kommer att ta hänsyn till den i sina revisioner, men har än så länge inte funnit några belägg för en mer påtaglig finansiell risk. |
| --- | --- |

4.70

Under övergången från Sapard till programmet efter anslutningen gjorde kommissionen de nya medlemsstaterna uppmärksamma på vikten av att ha en tillräcklig mängd kvalificerad personal för förvaltningen av Sapard. Kommissionen är medveten om risken, och kommer att ta hänsyn till den i sina revisioner, men har än så länge inte funnit några belägg för en mer påtaglig finansiell risk.

| 4.71 | Varje Sapardland skall årligen förse kommissionen med ett intyg om räkenskaperna och en granskningsrapport som gjorts av ett attesterande organ, vilka ligger till grund för kommissionens årliga beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna. Den 28 september 2004 godkände kommissionen Sapardräkenskaperna 2003 för sju länder (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Slovenien och Slovakien) men sköt upp sitt beslut om räkenskaperna för Polen, Bulgarien och Rumänien. Revisionsrättens granskning av kommissionens beslut ger inte upphov till några större iakttagelser. |
| --- | --- |

4.71

Varje Sapardland skall årligen förse kommissionen med ett intyg om räkenskaperna och en granskningsrapport som gjorts av ett attesterande organ, vilka ligger till grund för kommissionens årliga beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna. Den 28 september 2004 godkände kommissionen Sapardräkenskaperna 2003 för sju länder (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Slovenien och Slovakien) men sköt upp sitt beslut om räkenskaperna för Polen, Bulgarien och Rumänien. Revisionsrättens granskning av kommissionens beslut ger inte upphov till några större iakttagelser.

| 4.71 | Kommissionen har begärt kompletterande revisioner från de attesterande organen i de aktuella länderna. När väl denna bedömning är färdig och kan betraktas som tillfredsställande kommer kommissionen att gå vidare med granskning och godkännande av dessa Sapard-räkenskaper. |
| --- | --- |

4.71

Kommissionen har begärt kompletterande revisioner från de attesterande organen i de aktuella länderna. När väl denna bedömning är färdig och kan betraktas som tillfredsställande kommer kommissionen att gå vidare med granskning och godkännande av dessa Sapard-räkenskaper.

| 4.72 | Revisionsrätten gick igenom kommissionens analyser av de årliga genomföranderapporter som Sapardländerna skall lämna in. Genomgången visade att de rättsliga tidsgränserna för dessa analyser inte alltid respekterades. |
| --- | --- |

4.72

Revisionsrätten gick igenom kommissionens analyser av de årliga genomföranderapporter som Sapardländerna skall lämna in. Genomgången visade att de rättsliga tidsgränserna för dessa analyser inte alltid respekterades.

| 4.72 | Kommissionen fäster ökad vikt vid att tidsfristerna hålls. |
| --- | --- |

4.72

Kommissionen fäster ökad vikt vid att tidsfristerna hålls.

| 4.73 | Revisionsrätten besökte två Sapardländer, Ungern och Slovenien, för att kontrollera ett urval betalningar för 20 projekt och granska förfarandet, beskrivningarna och checklistorna som används av utbetalningsställena inom Sapard. Oaktat de fel som revisionsrätten fann (se nästa punkt) ingick nyckelbegreppen i Sapardsystemen (åtskillnad av funktioner, intern kontroll osv.), förfarandena var väl dokumenterade och systemen fungerade över lag i praktiken så som de hade beskrivits och ackrediterats. |
| --- | --- |

4.73

Revisionsrätten besökte två Sapardländer, Ungern och Slovenien, för att kontrollera ett urval betalningar för 20 projekt och granska förfarandet, beskrivningarna och checklistorna som används av utbetalningsställena inom Sapard. Oaktat de fel som revisionsrätten fann (se nästa punkt) ingick nyckelbegreppen i Sapardsystemen (åtskillnad av funktioner, intern kontroll osv.), förfarandena var väl dokumenterade och systemen fungerade över lag i praktiken så som de hade beskrivits och ackrediterats.

| 4.74 | Vid granskningarna av betalningar, som omfattade de viktigaste åtgärderna som hade genomförts vid tidpunkten för granskningen, påvisades följande brister och fel, dock med endast liten finansiell inverkan, som i vissa fall liknar dem som påträffats i andra Sapardländer (52):






  a) | Ett visst antal stora belopp i affärsplanerna kunde inte styrkas genom verifierande underlag. |
| --- | --- | --- |

4.74

Vid granskningarna av betalningar, som omfattade de viktigaste åtgärderna som hade genomförts vid tidpunkten för granskningen, påvisades följande brister och fel, dock med endast liten finansiell inverkan, som i vissa fall liknar dem som påträffats i andra Sapardländer (52):

a)

Ett visst antal stora belopp i affärsplanerna kunde inte styrkas genom verifierande underlag.

| b) | Bevisen i projekthandlingarna från kontroller av det totala stödberättigade beloppet var otillräckliga. |
| --- | --- |

b)

Bevisen i projekthandlingarna från kontroller av det totala stödberättigade beloppet var otillräckliga.

| c) | Bevisen för det arbete som myndigheterna verkligen utförde under besöken på plats var otydliga eller olämpliga, vilket i ett fall ledde till betalning för en investering som endast delvis hade slutförts. |
| --- | --- |

c)

Bevisen för det arbete som myndigheterna verkligen utförde under besöken på plats var otydliga eller olämpliga, vilket i ett fall ledde till betalning för en investering som endast delvis hade slutförts.

| d) | Fel som beror på att förfarandet med tre anbud inte har efterlevts (53)
   (54). |
| --- | --- |

d)

Fel som beror på att förfarandet med tre anbud inte har efterlevts (53)
   (54).

| 4.75 | Vissa fakturor för varor av högt värde som senare återbetalades av Sapardutbetalningsstället betalades av mottagaren i kontanter. Det gick inte att fastställa om betalningarna faktiskt hade gjorts av mottagaren. Kontantbetalning är svårare att bevisa än andra former av betalningar och uppvisar därför högre risk. |
| --- | --- |

4.75

Vissa fakturor för varor av högt värde som senare återbetalades av Sapardutbetalningsstället betalades av mottagaren i kontanter. Det gick inte att fastställa om betalningarna faktiskt hade gjorts av mottagaren. Kontantbetalning är svårare att bevisa än andra former av betalningar och uppvisar därför högre risk.

| 4.75 | Den berörda medlemsstaten anser att den har fått tillräckliga bevis för att utbetalningen faktiskt har skett till leverantören. Kommissionen håller dock med om att kontantbetalningar innebär en högre risk. |
| --- | --- |

4.75

Den berörda medlemsstaten anser att den har fått tillräckliga bevis för att utbetalningen faktiskt har skett till leverantören. Kommissionen håller dock med om att kontantbetalningar innebär en högre risk.

| 4.76 | Utifrån det granskningsarbete som utförts och med undantag av iakttagelserna i punkterna 4.73–4.75 upprepar revisionsrätten åsikten (55) att systemen för övervakning och kontroll av Sapard i allmänhet fungerade i praktiken. |
| --- | --- |

4.76

Utifrån det granskningsarbete som utförts och med undantag av iakttagelserna i punkterna 4.73–4.75 upprepar revisionsrätten åsikten (55) att systemen för övervakning och kontroll av Sapard i allmänhet fungerade i praktiken.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

| 4.77 | I november 2002 offentliggjorde revisionsrätten en särskild rapport (56) om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. Revisionsrätten konstaterade att definitionen av målen för den gemensamma organisationen av marknaden och beskrivningen av den förväntade effekten inte var tillräckligt tydliga, vilket gjorde det svårt att mäta effekterna och ändamålsenligheten, och att det var omöjligt att bilda sig en uppfattning om kompensationsstödets kostnadseffektivitet. Brister konstaterades också i dokumentationen av stödbetalningar och i importkontroller. |
| --- | --- |

4.77

I november 2002 offentliggjorde revisionsrätten en särskild rapport (56) om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. Revisionsrätten konstaterade att definitionen av målen för den gemensamma organisationen av marknaden och beskrivningen av den förväntade effekten inte var tillräckligt tydliga, vilket gjorde det svårt att mäta effekterna och ändamålsenligheten, och att det var omöjligt att bilda sig en uppfattning om kompensationsstödets kostnadseffektivitet. Brister konstaterades också i dokumentationen av stödbetalningar och i importkontroller.

| 4.77 | Som kommissionen redan framhållit i sitt svar på revisionsrättens särskilda rapport från 2002 anser kommissionen att målen för den gemensamma organisationen av marknaden för bananer överensstämmer med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt artikel 33 i fördraget, och att den närmare utformningen och kvantifieringen av målen för denna organisation är jämförbar med dem för andra gemensamma organisationer av marknader.
  Under det pågående utarbetandet av kravspecifikationen för utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer har styrkommittén arbetat för att systematisera och detaljerat fastställa målen.
  En mer ingående bedömning, och eventuellt en övervägning av att ändra målen för organisationen kommer att göras på grundval av utvärderingens resultat som ett led i den konsekvensbedömning som kommissionen planerar att inleda under det andra halvåret 2005. |
| --- | --- |

4.77

Som kommissionen redan framhållit i sitt svar på revisionsrättens särskilda rapport från 2002 anser kommissionen att målen för den gemensamma organisationen av marknaden för bananer överensstämmer med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt artikel 33 i fördraget, och att den närmare utformningen och kvantifieringen av målen för denna organisation är jämförbar med dem för andra gemensamma organisationer av marknader.

Under det pågående utarbetandet av kravspecifikationen för utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer har styrkommittén arbetat för att systematisera och detaljerat fastställa målen.

En mer ingående bedömning, och eventuellt en övervägning av att ändra målen för organisationen kommer att göras på grundval av utvärderingens resultat som ett led i den konsekvensbedömning som kommissionen planerar att inleda under det andra halvåret 2005.

| 4.78 | Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen gör en fördjupad utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden och en fullständig analys av de risker, kostnader och fördelar som är förknippade med olika tänkbara alternativ inför införandet av en enda tullkvot som planeras till den 1 januari 2006. Rådet stödde (57) revisionsrättens rekommendationer och förutsåg att den övergripande utvärderingen skulle vara slutförd 2004. Kommissionen åtog sig denna uppgift i sin handlingsplan för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2001 (58). |
| --- | --- |

4.78

Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen gör en fördjupad utvärdering av den gemensamma organisationen av marknaden och en fullständig analys av de risker, kostnader och fördelar som är förknippade med olika tänkbara alternativ inför införandet av en enda tullkvot som planeras till den 1 januari 2006. Rådet stödde (57) revisionsrättens rekommendationer och förutsåg att den övergripande utvärderingen skulle vara slutförd 2004. Kommissionen åtog sig denna uppgift i sin handlingsplan för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2001 (58).

| 4.79 | Den övergripande utvärderingen hade ännu inte slutförts av kommissionen vid tidpunkten för revisionsrättens uppföljningsgranskning i april 2005. Den planerade fördjupade översynen av syftena med och målen för den gemensamma organisationen av marknaden har alltså inte gjorts sedan revisionsrättens särskilda rapport 2002. Den försenade utvärderingen har lett till att kommissionen inte har fått viktig förvaltningsinformation som skulle göra det möjligt för den att bedöma kompensationsstödets kostnadseffektivitet, att kommissionen inte har kunnat utvärdera i vilken omfattning strukturfondsåtgärder har bidragit till den gemensamma organisationen av marknaden, och hindrat en analys av stödåtgärdernas effekter för producenter i AVS-länderna. |
| --- | --- |

4.79

Den övergripande utvärderingen hade ännu inte slutförts av kommissionen vid tidpunkten för revisionsrättens uppföljningsgranskning i april 2005. Den planerade fördjupade översynen av syftena med och målen för den gemensamma organisationen av marknaden har alltså inte gjorts sedan revisionsrättens särskilda rapport 2002. Den försenade utvärderingen har lett till att kommissionen inte har fått viktig förvaltningsinformation som skulle göra det möjligt för den att bedöma kompensationsstödets kostnadseffektivitet, att kommissionen inte har kunnat utvärdera i vilken omfattning strukturfondsåtgärder har bidragit till den gemensamma organisationen av marknaden, och hindrat en analys av stödåtgärdernas effekter för producenter i AVS-länderna.

| 4.78–4.79 | Utvärderingen inleddes 2003 och avtalet undertecknades i slutet av augusti 2004. Utvärderingen, som befinner sig i sitt slutskede, kommer att avse organisationens funktion och effekter, vilket inbegriper bedömning av gemenskapsstödets genomslag och effektivitet. Utvärderingen och revisionsrättens rapport kommer att utgöra underlag för den planerade konsekvensbedömningen. Med utgångspunkt i detta och den offentliga debatt som ska hållas planerar kommissionen att lägga fram förslag till ändringar till parlamentet och rådet under 2006. |
| --- | --- |

4.78–4.79

Utvärderingen inleddes 2003 och avtalet undertecknades i slutet av augusti 2004. Utvärderingen, som befinner sig i sitt slutskede, kommer att avse organisationens funktion och effekter, vilket inbegriper bedömning av gemenskapsstödets genomslag och effektivitet. Utvärderingen och revisionsrättens rapport kommer att utgöra underlag för den planerade konsekvensbedömningen. Med utgångspunkt i detta och den offentliga debatt som ska hållas planerar kommissionen att lägga fram förslag till ändringar till parlamentet och rådet under 2006.

| 4.80 | Kommissionen rapporterade till budgetmyndigheterna i februari 2005 (59), i enlighet med artikel 32 i ramförordningen (EEG) nr 404/93 (60). Innehållet och analysen i denna rapport begränsades dock av att det saknades utvärderingsresultat, och det gavs inga förslag på eller alternativ till hur förordningen skulle kunna fungera. |
| --- | --- |

4.80

Kommissionen rapporterade till budgetmyndigheterna i februari 2005 (59), i enlighet med artikel 32 i ramförordningen (EEG) nr 404/93 (60). Innehållet och analysen i denna rapport begränsades dock av att det saknades utvärderingsresultat, och det gavs inga förslag på eller alternativ till hur förordningen skulle kunna fungera.

| 4.80 | I enlighet med artikel 32 i förordning (EEG) nr 404/93 är kommissionen skyldig att lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om funktionen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer senast den 31 december 2004. I väntan på att utvärderingen och de internationella förhandlingarna om importtull från och med den 1 januari 2006 ska bli färdiga ansåg kommissionen att det var lämpligast att lägga fram en rent faktabaserad rapport. |
| --- | --- |

4.80

I enlighet med artikel 32 i förordning (EEG) nr 404/93 är kommissionen skyldig att lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om funktionen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer senast den 31 december 2004. I väntan på att utvärderingen och de internationella förhandlingarna om importtull från och med den 1 januari 2006 ska bli färdiga ansåg kommissionen att det var lämpligast att lägga fram en rent faktabaserad rapport.

| 4.81 | I och med att man senast den 1 januari 2006 (61) planerar att ha gått över till ett system med en enda tullavgift för EU:s bananimport, instämde kommissionen i revisionsrättens rekommendation om att det bör göras en grundlig analys av övergångens effekter för alla involverade parter samtidigt med den ovan nämnda översynen. I januari 2005 meddelade kommissionen WTO sin plan att införa en ny gemensam tullavgift på 230 euro/ton (och därigenom ersätta den nuvarande tullavgiften på 75 euro/ton för kvantiteter inom de nuvarande kvoterna A och B på upp till 2 653 000 ton för andra länder än AVS-länderna). I mars 2005 begärde EU:s fyra största handelsparter ett skiljeförfarande inom WTO om den föreslagna nya tullavgiften. Skiljeförfarandet pågår. |
| --- | --- |

4.81

I och med att man senast den 1 januari 2006 (61) planerar att ha gått över till ett system med en enda tullavgift för EU:s bananimport, instämde kommissionen i revisionsrättens rekommendation om att det bör göras en grundlig analys av övergångens effekter för alla involverade parter samtidigt med den ovan nämnda översynen. I januari 2005 meddelade kommissionen WTO sin plan att införa en ny gemensam tullavgift på 230 euro/ton (och därigenom ersätta den nuvarande tullavgiften på 75 euro/ton för kvantiteter inom de nuvarande kvoterna A och B på upp till 2 653 000 ton för andra länder än AVS-länderna). I mars 2005 begärde EU:s fyra största handelsparter ett skiljeförfarande inom WTO om den föreslagna nya tullavgiften. Skiljeförfarandet pågår.

| 4.82 | Systemet för stöd till bananproducenter inom gemenskapen har en av de högsta stödnivåerna per hektar (i genomsnitt mer 8 800 euro/ha) (62). Revisionsrätten rapporterade att kostnaden för kvotsystemet hade blivit två till tre gånger högre för konsumenterna än det totala stödbelopp som hade utgått till producenterna inom EU. Förseningarna med utvärderingen har haft en negativ inverkan på de åtgärder kommissionen vidtagit till följd av så gott som samtliga revisionsrättens iakttagelser, vilket är desto viktigare eftersom det endast återstår kort tid innan det obligatoriska införandet av systemet med en enda tullavgift. |
| --- | --- |

4.82

Systemet för stöd till bananproducenter inom gemenskapen har en av de högsta stödnivåerna per hektar (i genomsnitt mer 8 800 euro/ha) (62). Revisionsrätten rapporterade att kostnaden för kvotsystemet hade blivit två till tre gånger högre för konsumenterna än det totala stödbelopp som hade utgått till producenterna inom EU. Förseningarna med utvärderingen har haft en negativ inverkan på de åtgärder kommissionen vidtagit till följd av så gott som samtliga revisionsrättens iakttagelser, vilket är desto viktigare eftersom det endast återstår kort tid innan det obligatoriska införandet av systemet med en enda tullavgift.

| 4.82 | Kommissionen medger att utvärderingen inte har blivit färdig enligt den ursprungliga tidsplanen.
  Trots det kommer kommissionen att förfoga över en solid utvärdering som med säkerhet kommer att ge näring åt den debatt som kommissionen planerar att inleda under det andra halvåret 2005. |
| --- | --- |

4.82

Kommissionen medger att utvärderingen inte har blivit färdig enligt den ursprungliga tidsplanen.

Trots det kommer kommissionen att förfoga över en solid utvärdering som med säkerhet kommer att ge näring åt den debatt som kommissionen planerar att inleda under det andra halvåret 2005.

| 4.83 | Kommissionen hanterade de kontrollbrister när det gäller kompensationsstöd som revisionsrätten hade identifierat genom att besluta om finansiella korrigeringar för de berörda medlemsstaterna. I uppföljningsbedömningen av sin handlingsplan för 2001 (63) konstaterade kommissionen att problem rörande kontroll av importen ännu kvarstod och instruerade medlemsstaterna att lösa dem. Detta är inte i linje med revisionsrättens rekommendation och rådets efterföljande slutsats om att ”kommissionen i samråd med medlemsstaterna skall utforma anvisningar om granskningsmetoder”. |
| --- | --- |

4.83

Kommissionen hanterade de kontrollbrister när det gäller kompensationsstöd som revisionsrätten hade identifierat genom att besluta om finansiella korrigeringar för de berörda medlemsstaterna. I uppföljningsbedömningen av sin handlingsplan för 2001 (63) konstaterade kommissionen att problem rörande kontroll av importen ännu kvarstod och instruerade medlemsstaterna att lösa dem. Detta är inte i linje med revisionsrättens rekommendation och rådets efterföljande slutsats om att ”kommissionen i samråd med medlemsstaterna skall utforma anvisningar om granskningsmetoder”.

| 4.83 | För att förbättra kontrollerna och ta hänsyn till de seriösa handlarnas intressen arbetar kommissionen för närvarande med ett förslag om att ändra bestämmelserna om kontroller av vikten på färska bananer som övergår till fri omsättning i gemenskapen. Efter samråd med de tjänstegrenar på kommissionen som berörs och med ledning av synpunkterna från tullkodexkommitténs möte den 13 juli 2005 och bananhandlarnas åsikter håller kommissionen nu på att ta fram ett förslag som kan antas före hösten 2005. |
| --- | --- |

4.83

För att förbättra kontrollerna och ta hänsyn till de seriösa handlarnas intressen arbetar kommissionen för närvarande med ett förslag om att ändra bestämmelserna om kontroller av vikten på färska bananer som övergår till fri omsättning i gemenskapen. Efter samråd med de tjänstegrenar på kommissionen som berörs och med ledning av synpunkterna från tullkodexkommitténs möte den 13 juli 2005 och bananhandlarnas åsikter håller kommissionen nu på att ta fram ett förslag som kan antas före hösten 2005.

| 4.84 | Därför upprepar revisionsrätten sin rekommendation att kommissionen fullföljer den aviserade ingående översynen och förnyade undersökningen av den gemensamma organisationen av marknaden och på bred front konsulterar gemenskapens producenter, konsumenter och dess största handelsparter för att bättre definiera målen för den gemensamma organisationen av marknaden och förbättra förvaltningen av den. |
| --- | --- |

4.84

Därför upprepar revisionsrätten sin rekommendation att kommissionen fullföljer den aviserade ingående översynen och förnyade undersökningen av den gemensamma organisationen av marknaden och på bred front konsulterar gemenskapens producenter, konsumenter och dess största handelsparter för att bättre definiera målen för den gemensamma organisationen av marknaden och förbättra förvaltningen av den.

| 4.84 | I likhet med revisionsrätten anser kommissionen att det är lämpligt att komplettera utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer med en konsekvensbedömning som enligt planerna ska inledas under det andra halvåret 2005. |
| --- | --- |

4.84

I likhet med revisionsrätten anser kommissionen att det är lämpligt att komplettera utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer med en konsekvensbedömning som enligt planerna ska inledas under det andra halvåret 2005.

Förfinansiering av exportbidrag

| 4.85 | Stöd till export av vissa jordbruksprodukter (”exportbidrag”) betalas till exportörer upp till fyra månader innan exporten äger rum (”förfinansiering”). De berörda varorna skall ställas under tullkontroll, och ett komplext system av kontroller tillämpas för att garantera att de varor för vilka det redan har betalats exportbidrag verkligen exporteras. |
| --- | --- |

4.85

Stöd till export av vissa jordbruksprodukter (”exportbidrag”) betalas till exportörer upp till fyra månader innan exporten äger rum (”förfinansiering”). De berörda varorna skall ställas under tullkontroll, och ett komplext system av kontroller tillämpas för att garantera att de varor för vilka det redan har betalats exportbidrag verkligen exporteras.

| 4.86 | I särskild rapport nr 1/2003 kritiserade revisionsrätten förfinansieringen för att vara besvärlig, svår att kontrollera och för att inte tjäna sitt ursprungliga syfte som är att förmånsbehandla jordbruksprodukter med ursprung i EU. Revisionsrätten drog slutsatsen att kommissionen bör se över systemet och överväga att eventuellt slopa det. Senare begärde Europaparlamentet i sitt beslut om ansvarsfrihet (64) att kommissionen skulle lägga fram ett förslag till slopande av förfinansieringen senast i december 2004. |
| --- | --- |

4.86

I särskild rapport nr 1/2003 kritiserade revisionsrätten förfinansieringen för att vara besvärlig, svår att kontrollera och för att inte tjäna sitt ursprungliga syfte som är att förmånsbehandla jordbruksprodukter med ursprung i EU. Revisionsrätten drog slutsatsen att kommissionen bör se över systemet och överväga att eventuellt slopa det. Senare begärde Europaparlamentet i sitt beslut om ansvarsfrihet (64) att kommissionen skulle lägga fram ett förslag till slopande av förfinansieringen senast i december 2004.

| 4.87 | Kommissionen reagerade på revisionsrättens rekommendation genom att införa två nya förordningar om sektorsövergripande regler och ytterligare tre nya sektorspecifika förordningar som gäller förfinansiering (65). Förordningarna upphävde inte systemet, utan ändrade endast tillämpningsföreskrifterna under en ”försöksperiod”. |
| --- | --- |

4.87

Kommissionen reagerade på revisionsrättens rekommendation genom att införa två nya förordningar om sektorsövergripande regler och ytterligare tre nya sektorspecifika förordningar som gäller förfinansiering (65). Förordningarna upphävde inte systemet, utan ändrade endast tillämpningsföreskrifterna under en ”försöksperiod”.

| 4.88 | Sedan revisionsrättens rapport har beloppet för exportbidrag som betalats som förfinansiering sjunkit från omkring 600 miljoner euro till 188 miljoner euro, det vill säga omkring 5 % av det totala exportbidraget, på grund av att marknadsvillkoren har ändrats och exportstödnivåerna på spannmålsområdet har minskat väsentligt. |
| --- | --- |

4.88

Sedan revisionsrättens rapport har beloppet för exportbidrag som betalats som förfinansiering sjunkit från omkring 600 miljoner euro till 188 miljoner euro, det vill säga omkring 5 % av det totala exportbidraget, på grund av att marknadsvillkoren har ändrats och exportstödnivåerna på spannmålsområdet har minskat väsentligt.

| 4.89 | I en intern analys som följde på revisionsrättens rapport godtar kommissionen att alternativ till förfinansiering skulle kunna tillämpas på sektorerna spannmål och bearbetat nötkött. Kommissionen rättfärdigar dock bibehållandet av förfinansieringen när det gäller ”färskt” (i själva verket fruset) nötkött som ett sätt att betala den högre särskilda bidragssatsen som tillämpas på sådan export, att kontrollen över nötköttsexporten skulle äventyras om systemet avskaffades och att man utan förfinansiering skulle behöva öka bidragssatserna för att kompensera företag, vilket skulle innebära ytterligare kostnader för EU:s budget. |
| --- | --- |

4.89

I en intern analys som följde på revisionsrättens rapport godtar kommissionen att alternativ till förfinansiering skulle kunna tillämpas på sektorerna spannmål och bearbetat nötkött. Kommissionen rättfärdigar dock bibehållandet av förfinansieringen när det gäller ”färskt” (i själva verket fruset) nötkött som ett sätt att betala den högre särskilda bidragssatsen som tillämpas på sådan export, att kontrollen över nötköttsexporten skulle äventyras om systemet avskaffades och att man utan förfinansiering skulle behöva öka bidragssatserna för att kompensera företag, vilket skulle innebära ytterligare kostnader för EU:s budget.

| 4.90 | Revisionsrätten anser att ett system som bygger på att man gör betalningar upp till fyra månader innan exporten äger rum för att kunna betala en särskild bidragssats till ett begränsat antal handlare och möjliggöra en effektiv kontroll är i grunden felaktigt. |
| --- | --- |

4.90

Revisionsrätten anser att ett system som bygger på att man gör betalningar upp till fyra månader innan exporten äger rum för att kunna betala en särskild bidragssats till ett begränsat antal handlare och möjliggöra en effektiv kontroll är i grunden felaktigt.

| 4.91 | Kommissionen hade inte uppfyllt Europaparlamentets begäran om att lägga fram förslag på slopandet av förfinansiering vid den fastställda tidsgränsen. |
| --- | --- |

4.91

Kommissionen hade inte uppfyllt Europaparlamentets begäran om att lägga fram förslag på slopandet av förfinansiering vid den fastställda tidsgränsen.

| 4.87–4.91 | Kommissionen uppmärksammade revisionsrättens kritik av förfinansieringssystemet i dess särskilda rapport och genomförde en åtgärdsplan för att avhjälpa de framkomna bristerna. Förfinansiering begränsades till två sektorer, nötkött och spannmål, där den fortfarande ansågs vara nödvändig. Dessutom förkortades den period under vilken produkter får omfattas av förfinansiering, några andra förenklingar infördes och några kontrollåtgärder sågs över.
  Kommissionen tillkännagav att det ändrade systemet skulle ses över efter en försöksperiod. Som revisionsrätten säger i punkt 4.89 gjorde kommissionen 2004 en preliminär bedömning. Här angavs alternativ till förfinansiering, men kommissionen framhöll också att ett eventuellt avskaffande av systemet måste vägas mot det alternativa kontrollsystem som i så fall måste införas.
  Kommissionen håller på att slutföra sin bedömning av det nuvarande systemet så att den kan lägga fram ett slutgiltigt förslag om förfinansieringssystemets framtid. |
| --- | --- |

4.87–4.91

Kommissionen uppmärksammade revisionsrättens kritik av förfinansieringssystemet i dess särskilda rapport och genomförde en åtgärdsplan för att avhjälpa de framkomna bristerna. Förfinansiering begränsades till två sektorer, nötkött och spannmål, där den fortfarande ansågs vara nödvändig. Dessutom förkortades den period under vilken produkter får omfattas av förfinansiering, några andra förenklingar infördes och några kontrollåtgärder sågs över.

Kommissionen tillkännagav att det ändrade systemet skulle ses över efter en försöksperiod. Som revisionsrätten säger i punkt 4.89 gjorde kommissionen 2004 en preliminär bedömning. Här angavs alternativ till förfinansiering, men kommissionen framhöll också att ett eventuellt avskaffande av systemet måste vägas mot det alternativa kontrollsystem som i så fall måste införas.

Kommissionen håller på att slutföra sin bedömning av det nuvarande systemet så att den kan lägga fram ett slutgiltigt förslag om förfinansieringssystemets framtid.

Stärkelse och potatisstärkelse

| 4.92 | Systemet för stöd till produktion av stärkelse och potatisstärkelse syftar till att säkerställa att de europeiska industriverksamheter (utanför livsmedelsindustrin) som använder stärkelse är konkurrenskraftiga, och kompletteras av särskilda direktstödsåtgärder för produktion av potatisstärkelse. I särskild rapport nr 8/2001 drog revisionsrätten slutsatsen att de administrativa kontrollerna som helhet var tillfredsställande i de granskade medlemsstaterna (66) men att de inte i tillräcklig grad stöddes av fysiska kontroller, och revisionsrätten gav ett antal rekommendationer för hur man kunde avhjälpa de brister som hade konstaterats vid genomförandet av bidragssystemet. |
| --- | --- |

4.92

Systemet för stöd till produktion av stärkelse och potatisstärkelse syftar till att säkerställa att de europeiska industriverksamheter (utanför livsmedelsindustrin) som använder stärkelse är konkurrenskraftiga, och kompletteras av särskilda direktstödsåtgärder för produktion av potatisstärkelse. I särskild rapport nr 8/2001 drog revisionsrätten slutsatsen att de administrativa kontrollerna som helhet var tillfredsställande i de granskade medlemsstaterna (66) men att de inte i tillräcklig grad stöddes av fysiska kontroller, och revisionsrätten gav ett antal rekommendationer för hur man kunde avhjälpa de brister som hade konstaterats vid genomförandet av bidragssystemet.

| 4.92 | Eftersom inte alla åtgärder kan revideras varje år fastställer kommissionen vad som ska revideras genom årliga riskbedömningar. Revisionsrättens särskilda rapport härrör från juli 2001. Efter en riskbedömning baserad på en rad riskfaktorer, inklusive revisionsrättens konstateranden, planerades inom det revisionsprogram för 2004 för granskning och godkännande av räkenskaperna som upprättades 2003 en undersökning av potatisstärkelse. Under revisionsförrättningarna 2004 tog man också upp de frågor som revisionsrätten framhävt. Förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna för bägge revisionerna fortlöper enligt planerna, och befinner sig för ögonblicket i det bilaterala förfarandet. |
| --- | --- |

4.92

Eftersom inte alla åtgärder kan revideras varje år fastställer kommissionen vad som ska revideras genom årliga riskbedömningar. Revisionsrättens särskilda rapport härrör från juli 2001. Efter en riskbedömning baserad på en rad riskfaktorer, inklusive revisionsrättens konstateranden, planerades inom det revisionsprogram för 2004 för granskning och godkännande av räkenskaperna som upprättades 2003 en undersökning av potatisstärkelse. Under revisionsförrättningarna 2004 tog man också upp de frågor som revisionsrätten framhävt. Förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna för bägge revisionerna fortlöper enligt planerna, och befinner sig för ögonblicket i det bilaterala förfarandet.

| 4.93 | I samband med förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet 2000 instämde rådet (67) i att bidragssystemet för stärkelse inte innebar några större svårigheter och stödde de flesta av revisionsrättens rekommendationer. Europaparlamentet begärde särskilt att kommissionen skulle definiera förutsebara och tydliga kriterier för beräkning av bidrag till produktion av stärkelse (68). |
| --- | --- |

4.93

I samband med förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet 2000 instämde rådet (67) i att bidragssystemet för stärkelse inte innebar några större svårigheter och stödde de flesta av revisionsrättens rekommendationer. Europaparlamentet begärde särskilt att kommissionen skulle definiera förutsebara och tydliga kriterier för beräkning av bidrag till produktion av stärkelse (68).

| 4.93 | Parlamentets rekommendationer om beräkning av produktionsbidrag har följts upp av kommissionen. Parametrar och metoder för beräkning av bidrag till produktion av spannmåls- och potatisstärkelse har angetts i kommissionens förordning (EG) nr 1548/2004. |
| --- | --- |

4.93

Parlamentets rekommendationer om beräkning av produktionsbidrag har följts upp av kommissionen. Parametrar och metoder för beräkning av bidrag till produktion av spannmåls- och potatisstärkelse har angetts i kommissionens förordning (EG) nr 1548/2004.

| 4.94 | I en utvärdering (69) 2002 tog man upp bristen på information och analys av produktionsbidrag vad gäller konkurrenskraften i europeiska industriverksamheter (utanför livsmedelsindustrin) som använder stärkelse och vad gäller effekten av direktstöd på inkomsterna för producenter av stärkelsepotatis som revisionsrätten har konstaterat. Utvärderingen låg till grund för ändringar i bidragssystemet inom ramen för GJP-reformen. GJP-reformen 2003 innebar ingen väsentlig förändring av de olika delarna i systemet men gjorde det möjligt att delvis frikoppla direktstödet till producenter av stärkelsepotatis. |
| --- | --- |

4.94

I en utvärdering (69) 2002 tog man upp bristen på information och analys av produktionsbidrag vad gäller konkurrenskraften i europeiska industriverksamheter (utanför livsmedelsindustrin) som använder stärkelse och vad gäller effekten av direktstöd på inkomsterna för producenter av stärkelsepotatis som revisionsrätten har konstaterat. Utvärderingen låg till grund för ändringar i bidragssystemet inom ramen för GJP-reformen. GJP-reformen 2003 innebar ingen väsentlig förändring av de olika delarna i systemet men gjorde det möjligt att delvis frikoppla direktstödet till producenter av stärkelsepotatis.

| 4.94 | I sina förslag om reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken föreslog kommissionen att potatisstärkelsestödet skulle frikopplas helt och att det minimipris som betalas till producenterna skulle avskaffas. Rådet antog dock bara en delvis frikoppling av direktstödet med 40 %. |
| --- | --- |

4.94

I sina förslag om reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken föreslog kommissionen att potatisstärkelsestödet skulle frikopplas helt och att det minimipris som betalas till producenterna skulle avskaffas. Rådet antog dock bara en delvis frikoppling av direktstödet med 40 %.

| 4.95 | I enlighet med vad revisionsrätten rekommenderade förenklade och förtydligade kommissionen från september 2004 sin metod för beräkning av det månatliga produktionsbidraget. Frånsett detta hörsammade kommissionen endast ett fåtal rekommendationer: |
| --- | --- |

4.95

I enlighet med vad revisionsrätten rekommenderade förenklade och förtydligade kommissionen från september 2004 sin metod för beräkning av det månatliga produktionsbidraget. Frånsett detta hörsammade kommissionen endast ett fåtal rekommendationer:

| 4.95 | |
| --- | --- |

4.95

| a) | De kontroller som nationella myndigheter gör av producenter av potatisstärkelse har ännu inte definierats tydligt av kommissionen, vilket är särskilt viktigt eftersom antalet producenter av potatisstärkelse har ökat från 17 (EU-15) till 39 (EU-25). |
| --- | --- |

a)

De kontroller som nationella myndigheter gör av producenter av potatisstärkelse har ännu inte definierats tydligt av kommissionen, vilket är särskilt viktigt eftersom antalet producenter av potatisstärkelse har ökat från 17 (EU-15) till 39 (EU-25).

| a) | Kommissionen genomförde revisioner 2004 i Tyskland och Nederländerna, vilket gjorde att ett antal problem kunde lösas inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.
  Dessutom har som ett led i reformen rimlighetskontroller av besådda arealer införts från och med 2004, vilket torde förbättra kontrollsystemet ytterligare. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen genomförde revisioner 2004 i Tyskland och Nederländerna, vilket gjorde att ett antal problem kunde lösas inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Dessutom har som ett led i reformen rimlighetskontroller av besådda arealer införts från och med 2004, vilket torde förbättra kontrollsystemet ytterligare.

| b) | Det finns inga tillförlitliga uppgifter om de strukturella nackdelarna för producenter av potatisstärkelse jämfört med producenter av spannmålsstärkelse, och därför har kompensationsbidraget varit oförändrat sedan 1995. |
| --- | --- |

b)

Det finns inga tillförlitliga uppgifter om de strukturella nackdelarna för producenter av potatisstärkelse jämfört med producenter av spannmålsstärkelse, och därför har kompensationsbidraget varit oförändrat sedan 1995.

| b) | Med tanke på potatisstärkelseindustrins oligopolstruktur betraktar företagen sina kostnadsstrukturer som ytterst känsliga och håller dem därför hemliga. Kommissionen har följaktligen endast begränsad tillgång till uppgifter om potatisstärkelseproducenternas strukturella nackdelar. Det finns heller inga officiella prisnoteringar för olika stärkelsekvaliteter till skillnad från börsnoteringar, varför kommissionen inte hade någon grund att föreslå någon ändring av kompensationsbidraget och höll det alltså oförändrat. |
| --- | --- |

b)

Med tanke på potatisstärkelseindustrins oligopolstruktur betraktar företagen sina kostnadsstrukturer som ytterst känsliga och håller dem därför hemliga. Kommissionen har följaktligen endast begränsad tillgång till uppgifter om potatisstärkelseproducenternas strukturella nackdelar. Det finns heller inga officiella prisnoteringar för olika stärkelsekvaliteter till skillnad från börsnoteringar, varför kommissionen inte hade någon grund att föreslå någon ändring av kompensationsbidraget och höll det alltså oförändrat.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILDA RAPPORTER

Skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling (70)

| 4.96 | Revisionsrättens granskning ledde till följande slutsatser om skogsbruksåtgärder finansierade med medel för landsbygdsutveckling: |
| --- | --- |

4.96

Revisionsrättens granskning ledde till följande slutsatser om skogsbruksåtgärder finansierade med medel för landsbygdsutveckling:

| 4.96 | |
| --- | --- |

4.96

| a) | Programmålen är ofta motsägelsefulla, och det är svårt att övervaka i vilken utsträckning de har uppnåtts. |
| --- | --- |

a)

Programmålen är ofta motsägelsefulla, och det är svårt att övervaka i vilken utsträckning de har uppnåtts.

| a) | Det tillvägagångssätt som följts sedan 2000 i enlighet med landsbygdsutvecklingsförordningen (EG) nr 1257/1999 överensstämmer med EU:s skogsbruksstrategi, som ger den övergripande ramen och principerna (hållbarhet och mångsidighet) för skogsbruksåtgärderna i EU. Under den kommande programplaneringsperioden har kommissionen infört en mer strategisk hållning till landsbygdsutvecklingen och har i sina strategiska riktlinjer angett prioriteringar för EU på tre politiska huvudområden (konkurrenskraft, hållbar markförvaltning och landsbygdsekonomin i stort). |
| --- | --- |

a)

Det tillvägagångssätt som följts sedan 2000 i enlighet med landsbygdsutvecklingsförordningen (EG) nr 1257/1999 överensstämmer med EU:s skogsbruksstrategi, som ger den övergripande ramen och principerna (hållbarhet och mångsidighet) för skogsbruksåtgärderna i EU. Under den kommande programplaneringsperioden har kommissionen infört en mer strategisk hållning till landsbygdsutvecklingen och har i sina strategiska riktlinjer angett prioriteringar för EU på tre politiska huvudområden (konkurrenskraft, hållbar markförvaltning och landsbygdsekonomin i stort).

| b) | Förvaltningen är delad mellan kommissionen och medlemsstaterna. Det finns ingen tydlig ansvarsfördelning när det gäller att bedöma i vilken utsträckning de finansierade projekten bidrar till att uppnå målen för EU-strategin för skogsbruket. |
| --- | --- |

b)

Förvaltningen är delad mellan kommissionen och medlemsstaterna. Det finns ingen tydlig ansvarsfördelning när det gäller att bedöma i vilken utsträckning de finansierade projekten bidrar till att uppnå målen för EU-strategin för skogsbruket.

| b) | Kopplingen mellan skogsbruksstrategin och de enskilda projekt som delfinansieras med EUGFJ-medel ombesörjs inom programmen för landsbygdsutveckling. Kommissionen kontrollerar att programmen följer skogsbruksstrategin. De nationella eller regionala myndigheterna godkänner de enskilda programmen med ledning av programmen för landsbygdsutveckling.
  I de utvärderingsrapporter som medlemsstaterna utarbetar och kommissionen sammanfattar bedöms hur mycket varje program för landsbygdsutveckling bidrar till EU:s skogsbruksstrategi. Kommissionen föreslog i juli 2004 (KOM(2004) 490 slutlig) att utvärderingskraven skulle skärpas inom landsbygdsutvecklingen framöver. |
| --- | --- |

b)

Kopplingen mellan skogsbruksstrategin och de enskilda projekt som delfinansieras med EUGFJ-medel ombesörjs inom programmen för landsbygdsutveckling. Kommissionen kontrollerar att programmen följer skogsbruksstrategin. De nationella eller regionala myndigheterna godkänner de enskilda programmen med ledning av programmen för landsbygdsutveckling.

I de utvärderingsrapporter som medlemsstaterna utarbetar och kommissionen sammanfattar bedöms hur mycket varje program för landsbygdsutveckling bidrar till EU:s skogsbruksstrategi. Kommissionen föreslog i juli 2004 (KOM(2004) 490 slutlig) att utvärderingskraven skulle skärpas inom landsbygdsutvecklingen framöver.

| c) | I strid med kraven i den relevanta förordningen grundas skogsbruksåtgärder ofta inte på nationella eller subnationella skogsbruksprogram. |
| --- | --- |

c)

I strid med kraven i den relevanta förordningen grundas skogsbruksåtgärder ofta inte på nationella eller subnationella skogsbruksprogram.

| c) | I början av innevarande programplaneringsperiod hade bara några få medlemsstater tagit fram nationella skogsbruksprogram. I avsaknad av sådana program föreföll det motiverat att godta program för landsbygdsutveckling eller operationella program som likvärdiga instrument, vilket är tillåtet enligt förordning (EG) nr 1257/1999. Medlemsstaterna har dock gjort framsteg de senaste åren med att utforma och tillämpa sina nationella skogsbruksprogram. |
| --- | --- |

c)

I början av innevarande programplaneringsperiod hade bara några få medlemsstater tagit fram nationella skogsbruksprogram. I avsaknad av sådana program föreföll det motiverat att godta program för landsbygdsutveckling eller operationella program som likvärdiga instrument, vilket är tillåtet enligt förordning (EG) nr 1257/1999. Medlemsstaterna har dock gjort framsteg de senaste åren med att utforma och tillämpa sina nationella skogsbruksprogram.

| d) | Det befintliga systemet för genomförande av skogsbruksåtgärder är komplicerat och skapar svårigheter både för de förvaltande myndigheterna och för bidragsmottagarna. De brister som konstaterats var bland annat otydliga kriterier för val av projekt, bristande kontroller på plats av ansökningar och otillfredsställande kontrollförfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

d)

Det befintliga systemet för genomförande av skogsbruksåtgärder är komplicerat och skapar svårigheter både för de förvaltande myndigheterna och för bidragsmottagarna. De brister som konstaterats var bland annat otydliga kriterier för val av projekt, bristande kontroller på plats av ansökningar och otillfredsställande kontrollförfaranden för offentlig upphandling.

| d) | Kommissionen är medveten om att systemet är komplicerat och har därför föreslagit omfattande förenklingar för åren efter 2006 (KOM(2004) 490 slutlig). Med ett enda system för finansiering och programplanering behöver man inte längre följa olika regler för olika fonder.
  Kommissionens revisionsavdelningar kontrollerar urvalssystemen med ledning av riktlinjer. Brist på öppenhet och brist på objektivitet leder till att rekommendationer riktas till medlemsstaten ifråga och ibland även till att finansiella korrigeringar görs. Kommissionens revisionsavdelningar fäster särskild vikt vid att korrekta förfaranden för offentlig upphandling följs. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen är medveten om att systemet är komplicerat och har därför föreslagit omfattande förenklingar för åren efter 2006 (KOM(2004) 490 slutlig). Med ett enda system för finansiering och programplanering behöver man inte längre följa olika regler för olika fonder.

Kommissionens revisionsavdelningar kontrollerar urvalssystemen med ledning av riktlinjer. Brist på öppenhet och brist på objektivitet leder till att rekommendationer riktas till medlemsstaten ifråga och ibland även till att finansiella korrigeringar görs. Kommissionens revisionsavdelningar fäster särskild vikt vid att korrekta förfaranden för offentlig upphandling följs.

| e) | Det finns risk för att beskogningsåtgärder i kommunal regi misslyckas i ett senare skede. De kommunala myndigheterna beviljas inget stöd till skötsel av plantor och nyplanteringar. |
| --- | --- |

e)

Det finns risk för att beskogningsåtgärder i kommunal regi misslyckas i ett senare skede. De kommunala myndigheterna beviljas inget stöd till skötsel av plantor och nyplanteringar.

| e) | Kommunerna har ett visst ansvar för att sköta sina egna skogar. De myndigheter som godkänner projekt bör kräva in tillräckliga belägg från kommunerna på att skötseln är tryggad. |
| --- | --- |

e)

Kommunerna har ett visst ansvar för att sköta sina egna skogar. De myndigheter som godkänner projekt bör kräva in tillräckliga belägg från kommunerna på att skötseln är tryggad.

| f) | Det är mycket kostsamt att utöka skogsmark genom statsunderstödd beskogning av jordbruksmark, framför allt på grund av den ersättning för inkomstbortfall från jordbruket som betalas ut i 20 år. Resultaten hade kunnat uppnås på ett billigare sätt. |
| --- | --- |

f)

Det är mycket kostsamt att utöka skogsmark genom statsunderstödd beskogning av jordbruksmark, framför allt på grund av den ersättning för inkomstbortfall från jordbruket som betalas ut i 20 år. Resultaten hade kunnat uppnås på ett billigare sätt.

| f) | Det stämmer att beskogning av jordbruksmark förefaller kostsam, men den är motiverad som en långfristig investering i ekologisk stabilitet och förnybara naturresurser.
  Inkomstbortfall under ett avsevärt antal år från beskogad mark är den största kostnaden för den jordbrukare som medverkar i systemet. Därför krävs långsiktig ersättning för att beskogning av jordbruksmark ska vara attraktiv för jordbrukarna. Kommissionen föreslog emellertid i sitt första förslag till ram för landsbygdsutvecklingen efter 2006 att ersättningen för inkomstbortfall skulle begränsas till tio år. En kompromiss uppnåddes med medlemsstaterna på 15 år. |
| --- | --- |

f)

Det stämmer att beskogning av jordbruksmark förefaller kostsam, men den är motiverad som en långfristig investering i ekologisk stabilitet och förnybara naturresurser.

Inkomstbortfall under ett avsevärt antal år från beskogad mark är den största kostnaden för den jordbrukare som medverkar i systemet. Därför krävs långsiktig ersättning för att beskogning av jordbruksmark ska vara attraktiv för jordbrukarna. Kommissionen föreslog emellertid i sitt första förslag till ram för landsbygdsutvecklingen efter 2006 att ersättningen för inkomstbortfall skulle begränsas till tio år. En kompromiss uppnåddes med medlemsstaterna på 15 år.

| 4.97 | Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen skulle se över olika aspekter av stödprogrammet. Kommissionen bör i synnerhet återigen överväga hur stöd till beskogning bättre kan riktas till en lägre kostnad och med hänsyn till att allmänhetens behov har förändrats och till att tyngdpunkten i gemenskapslagstiftningen numera ligger på miljövinster. |
| --- | --- |

4.97

Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen skulle se över olika aspekter av stödprogrammet. Kommissionen bör i synnerhet återigen överväga hur stöd till beskogning bättre kan riktas till en lägre kostnad och med hänsyn till att allmänhetens behov har förändrats och till att tyngdpunkten i gemenskapslagstiftningen numera ligger på miljövinster.

| 4.97 | Förslagen till ram för landsbygdsutvecklingen efter 2006 innehåller flera bestämmelser om bättre styrning av åtgärden (t.ex. strategi, utpekande av områden) och kostnadseffektivitet (t.ex. lägre stödtak, kortare löptid). |
| --- | --- |

4.97

Förslagen till ram för landsbygdsutvecklingen efter 2006 innehåller flera bestämmelser om bättre styrning av åtgärden (t.ex. strategi, utpekande av områden) och kostnadseffektivitet (t.ex. lägre stödtak, kortare löptid).

Miljövänligt jordbruk (71)

| 4.98 | Stöd till miljövänligt jordbruk betalas till jordbrukare som åtar sig att bedriva jordbruk på ett sätt som går utöver normalt god jordbrukarsed och som bedöms vara miljövänligt. Syftet med revisionsrättens granskning var att bedöma om kommissionen har uppnått tillräcklig säkerhet om att de produktionsmetoder och produktionstekniker som det betalas ut stöd för inom åtgärden miljövänligt jordbruk är verifierbara och verifieras korrekt, och därmed att mottagarna av sådant stöd uppfyller sitt åtagande att bedriva jordbruk på ett miljövänligt sätt. |
| --- | --- |

4.98

Stöd till miljövänligt jordbruk betalas till jordbrukare som åtar sig att bedriva jordbruk på ett sätt som går utöver normalt god jordbrukarsed och som bedöms vara miljövänligt. Syftet med revisionsrättens granskning var att bedöma om kommissionen har uppnått tillräcklig säkerhet om att de produktionsmetoder och produktionstekniker som det betalas ut stöd för inom åtgärden miljövänligt jordbruk är verifierbara och verifieras korrekt, och därmed att mottagarna av sådant stöd uppfyller sitt åtagande att bedriva jordbruk på ett miljövänligt sätt.

| 4.99 | Vid granskningen påträffades väsentliga brister i kontrollarrangemangen för utgifter för miljövänligt jordbruk, både vid kommissionen och i medlemsstaterna. Revisionsrätten drog slutsatsen att verifieringen av åtgärden miljövänligt jordbruk är mycket mer resurskrävande än verifieringen av utgifter för GJP-marknadsstöd och andra landsbygdsutvecklingsåtgärder, och sällan kan leda till rimlig säkerhet till rimlig kostnad. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen, rådet och Europaparlamentet att i fråga om åtgärden miljövänligt jordbruk i den nya utgiftsprogramperioden som börjar 2007 överväga hur man skall ta hänsyn till principen att det inte bör lämnas några offentliga bidrag till en åtgärd som inte kan kontrolleras på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

4.99

Vid granskningen påträffades väsentliga brister i kontrollarrangemangen för utgifter för miljövänligt jordbruk, både vid kommissionen och i medlemsstaterna. Revisionsrätten drog slutsatsen att verifieringen av åtgärden miljövänligt jordbruk är mycket mer resurskrävande än verifieringen av utgifter för GJP-marknadsstöd och andra landsbygdsutvecklingsåtgärder, och sällan kan leda till rimlig säkerhet till rimlig kostnad. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen, rådet och Europaparlamentet att i fråga om åtgärden miljövänligt jordbruk i den nya utgiftsprogramperioden som börjar 2007 överväga hur man skall ta hänsyn till principen att det inte bör lämnas några offentliga bidrag till en åtgärd som inte kan kontrolleras på ett lämpligt sätt.

| 4.98–4.99 | Medlemsstaterna har system i drift för att kontrollera åtgärder för miljövänligt jordbruk, och dessa kontrolleras i alla medlemsstater. Det finns dock brister i kontrollsystemens tillämpning. Kommissionens avdelning för granskning och godkännande av räkenskaperna genomför under 2005–2006 ett revisionsprogram för att verifiera kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk i medlemsstaterna.
  En jämförelse mellan resurskraven för åtgärder för miljövänligt jordbruk och åtgärder inom den första pelaren bör ses i ett vidare sammanhang, och det miljövänliga jordbrukets resurskrav måste bedömas i förhållande till de mål som eftersträvas. Kommissionen håller med om att kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk är arbetskrävande och kostsam. Ett system som ger en tillräcklig kontroll i proportion till medlen är vad som krävs för åtgärden miljövänligt jordbruk, vilket kommissionen ser som en central del av den gemensamma jordbrukspolitiken och en förutsättning för miljömässig integration.
  För nästa programplaneringsperiod har kommissionen föreslagit ett kontrollsystem som i möjligaste mån kommer att anpassas till de kontrollsystem för tvärvillkor som medlemsstaterna har inrättat för betalningar inom den första pelaren (tvärvillkor).
  Dessutom har kommissionen föreslagit en tydligare ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och kommissionen, vilket skulle förstärka principen om delad förvaltning. Uppgifter och ansvarsområden inom ramen för delad förvaltning bör förtydligas ytterligare enligt kommissionens förslag i meddelandet KOM(2005) 252 slutlig om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

4.98–4.99

Medlemsstaterna har system i drift för att kontrollera åtgärder för miljövänligt jordbruk, och dessa kontrolleras i alla medlemsstater. Det finns dock brister i kontrollsystemens tillämpning. Kommissionens avdelning för granskning och godkännande av räkenskaperna genomför under 2005–2006 ett revisionsprogram för att verifiera kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk i medlemsstaterna.

En jämförelse mellan resurskraven för åtgärder för miljövänligt jordbruk och åtgärder inom den första pelaren bör ses i ett vidare sammanhang, och det miljövänliga jordbrukets resurskrav måste bedömas i förhållande till de mål som eftersträvas. Kommissionen håller med om att kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk är arbetskrävande och kostsam. Ett system som ger en tillräcklig kontroll i proportion till medlen är vad som krävs för åtgärden miljövänligt jordbruk, vilket kommissionen ser som en central del av den gemensamma jordbrukspolitiken och en förutsättning för miljömässig integration.

För nästa programplaneringsperiod har kommissionen föreslagit ett kontrollsystem som i möjligaste mån kommer att anpassas till de kontrollsystem för tvärvillkor som medlemsstaterna har inrättat för betalningar inom den första pelaren (tvärvillkor).

Dessutom har kommissionen föreslagit en tydligare ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och kommissionen, vilket skulle förstärka principen om delad förvaltning. Uppgifter och ansvarsområden inom ramen för delad förvaltning bör förtydligas ytterligare enligt kommissionens förslag i meddelandet KOM(2005) 252 slutlig om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll.

---

(1)  Kommissionen kan på det här stadiet underkänna utgifter utifrån resultaten av de attesterande organens granskningar (se punkt 4.3 f).

(2)  Övrigt: produktionsstöd, bearbetningsstöd eller konsumtionsstöd som betalas ut till producenter eller producentorganisationer eller förädlingsföretag, samt administrativa utgifter.

(3)  Interventionsåtgärder: offentlig och privat lagring, tillbakadragande av frukt och grönsaker, obligatorisk och frivillig destillering.

(4)  Tyskland (Thüringen, Saarland), Grekland, Spanien (Castilla y Leon) och Förenade kungariket (Skottland).

(5)  Under 2003 uppgick IACS-utgifterna i Grekland till 868 miljoner euro (detta belopp inbegriper inte utgifter för tobak, bomull och olivolja som täcks indirekt av IACS).

(6)  Arealstöd: I en av de granskade rapporterna uppger den lokale inspektören att han mätt 85 skiften med måttband under en dag utan att ha rapporterat om några avvikelser. En annan lokal inspektionsgrupp bestående av två inspektörer rapporterar att de mätte 223 skiften med GPS under en dag utan att ha konstaterat några avvikelser. Under ansökningsåret 2003 rapporterade en inspektionsgrupp bestående av två inspektörer att de kontrollerade arealen på 653 skiften, återigen utan att konstatera några avvikelser. Erfarenheten från mätningar av areal och av de avvikelser som kan påträffas i samband med detta säger att dessa resultat är osannolika.

Fårbidrag: Vid inspektioner påvisades väsentliga skillnader i en hjord om 470 får som påstods ha varit oförändrad i antal från 2002 till 2004. Differensen täcktes upp genom att man redovisade förluster (70, 192 och 239 djur förlorade under respektive 2002, 2003 och 2004) på grund av naturliga omständigheter (sjukdom och vargar). Förlusterna stöddes av intyg från det lokala veterinärkontoret. Jordbrukaren kunde dock inte uppvisa något bevis för hur hjorden hade förnyats.

(7)  Rådets förordning (EEG) nr 4045/89 av den 21 december 1989 (EGT L 388, 30.12.1989, s. 18).

(8)  Årsrapporten för 2003, punkt 4.15 b.

(9)  Årsrapporten för 2003, punkt 4.15 a.

(10)  Rådets förordning (EEG) nr 386/90 (EGT L 42, 16.2.1990, s. 6).

(11)  Som en del i revisionsrättens regelbundet återkommande granskning av olika aspekter av hur utbetalningsställena fungerar granskade revisionsrätten kommissionens undersökning som påbörjades 2 002 av hur utbetalningsställen delegerar vissa funktioner till andra organ. Kommissionens rapport visar på två vanliga brister: utbetalningsställena har inte tillräckligt övervakat de delegerade organen och har inte preciserat de delegerade organens roll. I synnerhet konstaterade kommissionen allmänt utbredda brister i AGEA:s förvaltning av delegerade organ (Italien). Bristerna kvarstod 2003 och 2004.

(12)  Antal fall på över 4 000 euro som rapporterats i enlighet med förordning (EEG) nr 595/91.

Källa:”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2003” och ”Sammanfattning av medlemsstaternas årsrapporter om budgetåret 2002”, från kommissionen, GD Jordbruk D03.

(13)  Räkenskaper som avskilts från det finansiella beslutet av den 13 maj 2005.

(14)  Revisionsrätten granskade rapporterna och intygen från dessa 25 utbetalningsställen och valde ut ett antal transaktioner för granskning.

Anm.: Valutakurser för medlemsstater utanför euro-området: Tjeckien: 30,031; Danmark: 7,4502; Estland: 15,6466; Ungern: 247,25; Lettland: 0,6960; Litauen: 3,4528; Polen: 4,0876; Slovakien: 38,75; Slovenien: 239,7; Sverige: 9,1687; Förenade kungariket: 0,6867.

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis slutliga räkenskaper för 2004.

(15)  Artikel 3 i förordning (EG) nr 1663/95.

(16)  Man kunde inte hålla sig inom tidsfristen – den 30 april – på grund av svårigheter med översättningen.

(17)  De främsta orsakerna till att dessa räkenskaper inte avslutades var att de attesterande organen inte hade kvantifierat de finansiella följderna av alla identifierade fel (Bayern-Umwelt [DE], AGEA [IT]), att det attesterande organets granskningar var otillräckliga i Luxemburg, att omfattningen begränsades när det gäller Madrid (ES) och att SDE (FR) inte hade gjort kontroller på plats.

(18)  De attesterande organen upptäckte väsentliga fel (över 1 % av de redovisade utgifterna) som påverkade antingen räkenskaperna som helhet eller särskilda områden vid sju utbetalningsställen (Navarra, Baden-Württemberg, Bayern-Umwelt, IFADAP, Région Wallonne, ONIVINS och SDE). Kommissionen drog samma slutsats beträffande tre andra utbetalningsställen (La Rioja, ODEADOM och ONIFLHOR). Dessutom avser kommissionen att göra korrigeringar till följd av finansiella fel som påvisats vid ytterligare fyra utbetalningsställen (Andalusien, Kanarieöarna, Forestry Commission och SERAD).

(19)  Kommissionens beslut 2004/136/EG (EUT L 40, 12.2.2004, s. 31), 2004/457/EG (EUT L 156, 30.4.2004, s. 47) och 2004/561/EG (EUT L 250, 24.7.2004, s. 21).

(20)  Överensstämmelsebesluten kvittades mot utgifter under 2004.

(21)  Schablonmässiga korrigeringar tillämpas enligt följande: 2 % när nyckelkontrollerna är tillfredsställande men sekundärkontrollerna är delvis eller helt ineffektiva, 5 % när nyckelkontrollerna genomförs men förordningarnas bestämmelser om antal, frekvens eller strikthet inte följs och risken för förluster för fonden är betydande, 10 % när en eller flera nyckelkontroller inte fungerar, vilket gör det omöjligt att fastställa om en ansökan berättigar till stöd och är laglig, vilket i sin tur medför stor risk för förluster för fonden.

(22)  År 1999 var det första året då kommissionen fattade överensstämmelsebeslut enligt det reviderade förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaper som infördes 1996.

(23)  Årlig verksamhetsrapport 2004, avdelning 3.2.1.1.

(24)  Årlig verksamhetsrapport 2004, punkt 4.2.2.

(25)  Det centrala i kontrollen av transaktioners laglighet och korrekthet är att de förutsättningar som mottagarna deklarerat existerar och är korrekta. Många av dessa kan endast kontrolleras genom fysisk inspektion på slutmottagarnivå. En sådan täckning skulle innebära att kedjan av redovisningsskyldighet för GJP-utgifter blir starkare och tydligare. Det skulle ge kommissionen ökad säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. Se revisionsrättens yttrande nr 2/2004 om modellen för samordnad granskning, punkterna 21, 41 och 42 och yttrande nr 1/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 24.

(26)  Se yttrande nr 2/2004 om modellen för samordnad granskning, punkterna 57 och 58.

(27)  För att bedöma nivån av oriktigheter bör det göras en tydlig definition av en lämplig stickprovsmetod (yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning, punkt 48), och utgifternas laglighet och korrekthet bör verifieras på mottagarnivå (yttrande nr 1/2005 över finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 24).

(28)  Ändamålet med överensstämmelsebeslut är att utesluta utgifter från gemenskapsfinansiering när kommissionen har konstaterat att utgifterna inte överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna (rådets förordning (EG) nr 1258/1999, artikel 7.4). Dessa beslut är (i de flesta fall) schablonmässiga korrigeringar för icke fungerande centrala delar i kontrollsystemen.

(29)  Nr 11 (Riskanalys), nr 12 (Information om förvaltningen), nr 14 (Anmälan av oriktigheter), nr 17 (Övervakning), nr 18 (Registrering av avvikelser), nr 20 (Brister i den interna kontrollen), nr 21 (Granskningsrapporter) och nr 22 (Internrevisionsfunktionen).

(30)  Nr 11 (Riskanalys) – ingen handlingsplan hade utarbetats för att motverka risker 2004.

Nr 12 (Information om förvaltningen) – rapporteringen om ”kvalitativa aspekter” som till exempel genomförandet av den årliga förvaltningsplanen är ännu inte tillfredsställande.

Nr 17 (Övervakning) – det är tveksamt om utanordnarens övervakning av den finansiella verksamheten är ändamålsenlig, och det finns inga bevis på förfaranden för efterhandskontroll.

Nr 18 (Registrering av avvikelser) – registreringskravet uppfylldes inte av de berörda enheterna.

(31)  Procentandel av redovisade arealer i stödansökningar från jordbrukare som har kontrollerats.

(32)  Procentandel av kontrollerade ansökningar.

(33)  Procentandel av areal som inte påträffats vid kontroller av ansökningar.

(34)  Det geografiska informationssystemet länkar samman identifiering av jordbruksskiften, register och flygfotografier för att möjliggöra administrativa kontroller av olivträdens antal och lokalisering.

(35)  De slumpmässiga kontrollerna är huvudsakligen kontroller av dokument.

(36)  Portugal gör inga slumpmässiga kontroller.

Källa: Årliga rapporter för 2002–2003 från de grekiska, spanska, italienska och portugisiska kontrollorganen för olivolja.

(37)  De totala utgifterna för landsbygdens utveckling, inklusive EUGFJ-utveckling, uppgick till 8 805 miljoner euro.

(38)  De tolv utbetalningsställena är: regionerna Catalunia och Madrid (Spanien), Agea (Italien), Bayern-Umwelt och Saarland (Tyskland), Ministère de l’Agriculture (Luxemburg), INGA och Ifadap (Portugal), Opekepe (Grekland), Région Wallonne (Belgien), CNASEA och SDE (Frankrike).

(39)  EGT L 67, 14.3.1991, s. 11.

(40)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 4.15–4.16.

(41)  Väsentlighet fastställdes till 1 % av de utgifter som redovisats av utbetalningsstället. De attesterande organen använde sig av statistiskt urval för att granska 26 000 transaktioner vid utbetalningsställena.

(42)  Yttrande nr 1/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 24.

(43)  Tjeckien, Litauen, ARR (Polen), Slovenien och Slovakien.

(44)  Estland och Malta.

(45)  Enligt bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om riktlinjer för kriterier för ackreditering av utbetalningsställen samt kommissionens riktlinje nr 1 (dokument VI/5168/96 rev. 1).

(46)  Inklusive förskott och garantier samt gäldenärer.

(47)  Enligt punkt 4 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 kan funktionen för godkännande och/eller funktionen för teknisk service (dvs. inspektioner på jordbruksgården) delegeras till andra organisationer förutsatt att vissa villkor uppfylls.

Källa: Rapporter om ackreditering som de behöriga myndigheterna tillhandahållit revisionsrätten.

(48)  Rådets förordning (EG) nr 1268/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87), genomförd genom kommissionens förordning (EG) nr 2222/2000 (EGT L 253, 7.10.2000, s. 5).

(49)  Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien.

(50)  I ett land som tog emot stöd inom Sapard hade till exempel 50 % av ansökningarna ännu inte behandlats när tidsfristen löpte ut på grund av brist på personal och det oväntat stora antalet ansökningar som hade kommit in.

(51)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 8.47.

(52)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 8.33.

(53)  Enligt den fleråriga finansieringsöverenskommelsen (avdelning B, artikel 4.2 e) skall kostnader för alla varor, tjänster samt bygg- och anläggningsarbeten som överstiger ett förutbestämt belopp för vilka mottagaren inte har fått offerter från minst tre leverantörer anses som ej stödberättigande.

(54)  I de iakttagelser som betonas ingår avsaknad av tre giltiga anbud, anbud från färre än tre leverantörer samt godkännande utan motivering av anbud som inte var billigast.

(55)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 8.43.

(56)  Särskild rapport nr 7/2002.

(57)  Rådets rekommendation av den 7 mars 2003 att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten – SN1376/03, bilaga 7.

(58)  SEK(2002) 1378 slutlig, s. 12.

(59)  KOM(2005) 50 slutlig.

(60)  EGT L 47, 25.2.1993, s. 1.

(61)  Rådets förordning (EG) nr 404/93, artikel 16.1.

(62)  Rådets dokument 14 217/04 av den 4 november 2004, tabell 2. Enligt revisionsrättens särskilda rapport nr 7/2002 var det 11 200 euro/ha under 2000.

(63)  KOM(2004) 247 slutlig, s. 13.

(64)  Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet 2002, avdelning III, punkt 149.

(65)  Kommissionens förordning (EG) nr 444/2003 (EUT L 67, 12.3.2003, s. 3) och kommissionens förordning (EG) nr 2010/2003 (EUT L 297, 15.11.2003, s. 13) om sektorsövergripande regler. För sektorspecifika regler: kommissionens förordning (EG) nr 456/2003 (nötkött) (EUT L 69, 13.3.2003, s. 18), kommissionens förordning (EG) nr 500/2003 (spannmål) (EUT L 74, 20.3.2003, s. 19) och kommissionens förordning (EG) nr 740/2003 (bearbetade varor) (EUT L 106, 29.4.2003, s. 12).

(66)  Revisionsrätten granskade systemen i tre medlemsstater som står för 70 % av utgifterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna).

(67)  Rådets rekommendation av den 5 mars 2002 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av budgeten för budgetåret 2000 – SN1651/02.

(68)  Europaparlamentets beslut om beviljande av ansvarsfrihet för 2000, punkt 59 i resolutionen (EGT L 158, 17.6.2002, s. 16).

(69)  Evaluation of the Community Policy for Starch and Starch products (2002), LMC International, Oxford.

(70)  Särskild rapport nr 9/2004.

(71)  Särskild rapport nr 3/2005.

BILAGA 1

Utveckling när det gäller de viktigaste iakttagelserna – jordbruk

| | 2003 och åren dessförinnan | 2004 |
| --- | --- | --- |
| Iakttagelser | Kommissionens svar | Iakttagelser | Rekommendationer |
| Normer för intern kontroll | I rapporten nämns att fjorton av normerna för intern kontroll hade införts till fullo den 31 december 2003. I februari 2004 var det endast fyra kvar som inte var helt införda (4.23). | Inget svar. | I GD Jordbruks egenbedömning 2004 fastslogs att alla normer hade införts och de grundläggande kraven uppfyllts (4.28 a och 4.33).
  Revisionsrätten granskade genomförandet av åtta normer och konstaterade att fyra av dem kunde förbättras (4.34). | GD Jordbruk bör se till att dessa fyra normer införs fullt ut (4.28 a och 4.33–4.34). |
| Arealstöd | Den totala förekomsten av fel som påträffades vid slumpmässiga kontroller var 2,4 % jämfört med 1,5 % för kontroller som valts utifrån en riskbedömning (4.26).
  För vissa medlemsstater är det anmärkningsvärt att slumpmässiga kontroller visar på en högre förekomst av fel än de kontroller som valts utifrån en riskanalys (4.27). | IACS-förordningen har ändrats i fråga om riskanalys, främst genom att det införts en skyldighet för medlemsstaterna att årligen gå igenom hur effektiva de använda riskfaktorerna är (4.26–4.27). | Liksom tidigare år och när det gäller några av medlemsstaterna visade sig riskbaserade transaktioner ha en lägre förekomst av fel än slumpmässigt utvalda transaktioner (4.37). | Kommissionen bör se till att de olika stickprov som tas av medlemsstater går att jämföra. Kommissionen bör ägna större uppmärksamhet åt skillnaderna i resultaten mellan slumpmässiga och riskbaserade kontroller och begära förklaringar i fall där resultaten skiljer sig åt (4.37). |
| Djurbidrag | Sammantaget finns det stora variationer mellan år och mellan medlemsstater i den mängd fel som konstaterats vid IACS-kontroller av djur (4.32).
  (Se även punkterna 4.11 och 4.12.) | Som angivits i punkt 4.11 d undersöks statistiken från kontrollerna. Den skall också granskas som en del av det årliga arbetsprogrammet (4.32).
  (Se även punkterna 4.11 och 4.12.) | Statistik över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik för ansökningar om arealstöd (4.39). | Kommissionen bör analysera variationerna från ett år till ett annat i resultaten av de inspektioner som gjorts i varje medlemsstat och begära förklaringar i fall där resultaten är oregelbundna (4.39). |
| Stöd som betalas ut på grundval av producerade kvantiteter | a) | I Grekland hade personalen på regionkontoren inte alltid tillgång till IACS-databasen, vilket innebär ett hinder för effektiva kontroller på plats (se punkt 4.35 b). |

2003 och åren dessförinnan

2004

Iakttagelser

Kommissionens svar

Iakttagelser

Rekommendationer

Normer för intern kontroll

I rapporten nämns att fjorton av normerna för intern kontroll hade införts till fullo den 31 december 2003. I februari 2004 var det endast fyra kvar som inte var helt införda (4.23).

Inget svar.

I GD Jordbruks egenbedömning 2004 fastslogs att alla normer hade införts och de grundläggande kraven uppfyllts (4.28 a och 4.33).

Revisionsrätten granskade genomförandet av åtta normer och konstaterade att fyra av dem kunde förbättras (4.34).

GD Jordbruk bör se till att dessa fyra normer införs fullt ut (4.28 a och 4.33–4.34).

Arealstöd

Den totala förekomsten av fel som påträffades vid slumpmässiga kontroller var 2,4 % jämfört med 1,5 % för kontroller som valts utifrån en riskbedömning (4.26).

För vissa medlemsstater är det anmärkningsvärt att slumpmässiga kontroller visar på en högre förekomst av fel än de kontroller som valts utifrån en riskanalys (4.27).

IACS-förordningen har ändrats i fråga om riskanalys, främst genom att det införts en skyldighet för medlemsstaterna att årligen gå igenom hur effektiva de använda riskfaktorerna är (4.26–4.27).

Liksom tidigare år och när det gäller några av medlemsstaterna visade sig riskbaserade transaktioner ha en lägre förekomst av fel än slumpmässigt utvalda transaktioner (4.37).

Kommissionen bör se till att de olika stickprov som tas av medlemsstater går att jämföra. Kommissionen bör ägna större uppmärksamhet åt skillnaderna i resultaten mellan slumpmässiga och riskbaserade kontroller och begära förklaringar i fall där resultaten skiljer sig åt (4.37).

Djurbidrag

Sammantaget finns det stora variationer mellan år och mellan medlemsstater i den mängd fel som konstaterats vid IACS-kontroller av djur (4.32).

(Se även punkterna 4.11 och 4.12.)

Som angivits i punkt 4.11 d undersöks statistiken från kontrollerna. Den skall också granskas som en del av det årliga arbetsprogrammet (4.32).

(Se även punkterna 4.11 och 4.12.)

Statistik över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik för ansökningar om arealstöd (4.39).

Kommissionen bör analysera variationerna från ett år till ett annat i resultaten av de inspektioner som gjorts i varje medlemsstat och begära förklaringar i fall där resultaten är oregelbundna (4.39).

Stöd som betalas ut på grundval av producerade kvantiteter

a)

I Grekland hade personalen på regionkontoren inte alltid tillgång till IACS-databasen, vilket innebär ett hinder för effektiva kontroller på plats (se punkt 4.35 b).

| b) | Varken Grekland eller Spanien hade något fungerande geografiskt informationssystem för perioden som gäller utbetalningar gjorda 2003, och Spanien lyckades inte göra det antal kontroller på plats som krävdes för att kompensera för detta (4.37). |
| --- | --- |

b)

Varken Grekland eller Spanien hade något fungerande geografiskt informationssystem för perioden som gäller utbetalningar gjorda 2003, och Spanien lyckades inte göra det antal kontroller på plats som krävdes för att kompensera för detta (4.37).

| a) | Den bristande tillämpningen av IACS i Grekland beaktas vid godkännandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)

Den bristande tillämpningen av IACS i Grekland beaktas vid godkännandet av räkenskaperna.

| b) | Det geografiska informationssystemet för olivolja är en del av systemet för att kontrollera produktionsstödet till olivolja och blev obligatoriskt först från regleringsåret 2003/04 (4.37). |
| --- | --- |

b)

Det geografiska informationssystemet för olivolja är en del av systemet för att kontrollera produktionsstödet till olivolja och blev obligatoriskt först från regleringsåret 2003/04 (4.37).

Transaktionerna som gäller olivolja har ett antal brister:

| a) | I Grekland kunde några ansökningar inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen. |
| --- | --- |

a)

I Grekland kunde några ansökningar inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen.

| b) | Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller. |
| --- | --- |

b)

Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller.

| c) | I Grekland konstaterades fall där producentföreningar inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna t.ex. av hur man hade förfogat över olivoljan. |
| --- | --- |

c)

I Grekland konstaterades fall där producentföreningar inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna t.ex. av hur man hade förfogat över olivoljan.

| d) | I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar av tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet (4.44). |
| --- | --- |

d)

I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar av tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet (4.44).

Kommissionen bör vara striktare gentemot de producerande länderna när det gäller kontrollernas kvalitet, den omfattning i vilken påföljder skall tillämpas och det systematiska genomförandet av beslut att upphäva godkännandet för pressanläggningar som inte uppfyller kraven. Kommissionen bör också begära att olivträdregistret fungerar fullt ut i Grekland (4.44–4.45).

En viktig del av kontrollorganens arbete gäller kontroller av pressanläggningar. Om kontrollorganen finner brister vid pressanläggningen kan de föreslå olika påföljder, av vilka den strängaste är att stryka pressanläggningen från den godkända listan. År 2002 (kontroller som gällde utgifter 2003) föreslog kontrollorganen denna åtgärd för var tionde pressanläggning som kontrollerades. I praktiken tillämpar jordbruksministerierna i medlemsstaterna ofta en mildare påföljd (4.39).

Kommissionen övervakar kvaliteten på medlemsstaternas kontroller av inspektionsbyråernas arbete (4.39).

I kontrollorganens arbete ingår kontroller vid pressanläggningar. När de finner fel och brister kan de föreslå påföljder av vilka den strängaste är att godkännandet dras tillbaka. Kontroller av pressanläggningar 2003 (som påverkar betalningar gjorda 2004) ledde till att kontrollorganen föreslog upphävande av godkännandet för 9 % av de besökta pressanläggningarna. Dessa förslag genomförs dock ofta inte av myndigheterna i medlemsstaterna (4.45).

Övriga utgifter

Beträffande de kontroller som görs enligt kraven i förordning (EEG) nr 4045/89 konstaterade revisionsrätten följande:

| a) | Samordningsorgan i medlemsstaterna utarbetade i allmänhet granskningsplaner i enlighet med förordningen, men endast hälften av de kontroller som planerats för perioden hade slutförts i slutet av 2003. |
| --- | --- |

a)

Samordningsorgan i medlemsstaterna utarbetade i allmänhet granskningsplaner i enlighet med förordningen, men endast hälften av de kontroller som planerats för perioden hade slutförts i slutet av 2003.

| b) | En femtedel av de granskningar som revisionsrätten granskade var helt och hållet otillförlitliga. |
| --- | --- |

b)

En femtedel av de granskningar som revisionsrätten granskade var helt och hållet otillförlitliga.

| c) | I samordningsorganens årsrapporter finns ingen statistik över resultaten av granskningarna i ett format som möjliggör meningsfulla analyser och jämförelser. |
| --- | --- |

c)

I samordningsorganens årsrapporter finns ingen statistik över resultaten av granskningarna i ett format som möjliggör meningsfulla analyser och jämförelser.

| d) | Kommissionen hade inte inrättat något kontrollprogram för att garantera att de kontroller som utförts var effektiva (4.15). |
| --- | --- |

d)

Kommissionen hade inte inrättat något kontrollprogram för att garantera att de kontroller som utförts var effektiva (4.15).

(Se även punkt 4.46 a)

| a) | Enligt medlemsstaternas årsrapporter uppgick antalet granskningar till 2 469, vilket motsvarar 63 % av de 3 907 kontroller som planerades för perioden. |
| --- | --- |

a)

Enligt medlemsstaternas årsrapporter uppgick antalet granskningar till 2 469, vilket motsvarar 63 % av de 3 907 kontroller som planerades för perioden.

| b) | Kommissionen kommer att beakta dessa aspekter i samband med framtida kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att beakta dessa aspekter i samband med framtida kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89.

| c) | Den inkomna informationen analyseras och behandlas av kommissionen så att ett jämförande underlag mellan medlemsstaterna kan tas fram. |
| --- | --- |

c)

Den inkomna informationen analyseras och behandlas av kommissionen så att ett jämförande underlag mellan medlemsstaterna kan tas fram.

| d) | Sådana inspektionsprogram har genomförts under tidigare år med riskanalyser som underlag, och en annan genomgång genomförs för närvarande (4.15). |
| --- | --- |

d)

Sådana inspektionsprogram har genomförts under tidigare år med riskanalyser som underlag, och en annan genomgång genomförs för närvarande (4.15).

Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning av de kontroller som föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89:

| a) | I den gällande förordningen krävs inte att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som gör det möjligt att göra en meningsfull analys. |
| --- | --- |

a)

I den gällande förordningen krävs inte att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som gör det möjligt att göra en meningsfull analys.

| b) | Revisionsrätten drog 2003 slutsatsen att färre än var tredje efterhandskontroll av utbetalningar i elva medlemsstater var fullt tillfredsställande. Kommissionens åtgärd 2004 var att besöka tre medlemsstater, de första besöken sedan 2001. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten drog 2003 slutsatsen att färre än var tredje efterhandskontroll av utbetalningar i elva medlemsstater var fullt tillfredsställande. Kommissionens åtgärd 2004 var att besöka tre medlemsstater, de första besöken sedan 2001.

| c) | Förseningarna i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts. |
| --- | --- |

c)

Förseningarna i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts.

Eftersom det inte går att analysera utgiftsbelopp eller utgiftsslag utifrån uppgifterna går det inte att dra några slutsatser om vad variationen i den rapporterade frekvensen av oriktigheter har för betydelse och beror på (4.10).

(Se även punkt 4.51)

Kommissionen bör vidta nödvändiga åtgärder för att standardisera statistiken och uppgifterna som lämnats in så att det går att jämföra dem. Kommissionen bör också intensifiera sina granskningar i medlemsstaterna och vara mer vaksam på om medlemsstaterna följer tidsgränserna för fullföljande av kontrollprogrammen (4.10 och 4.51).

Beträffande de kontroller av exportbidrag som görs enligt förordning (EEG) nr 386/90 konstaterade revisionsrätten att medlemsstaterna rapporterade antalet genomförda kontroller till kommissionen, men flera rapporterade inte antalet fel som upptäckts. I resultaten nämns inte beloppet för de stödansökningar som fått avslag och inte heller vilken typ av exportbidrag som är mest drabbad (4.46 b).

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att börja samla in uppgifter om det finansiella värdet på de exportvolymer som kontrolleras fysiskt (4.46 b).

Kommissionen kunde inte ge information om värdet på de transaktioner som man gjort fysiska kontroller av och värdet på påträffade oriktigheter. Under 2004 antog kommissionen en förordning där det krävs att medlemsstaterna rapporterar denna information från och med rapporten för 2005. Det är revisionsrättens förhoppning att man genom denna förordning kommer till rätta med bristerna på ett ändamålsenligt sätt (4.13 och 4.52–4.53).

Med tanke på risken för att varorna inte exporteras, att varorna byts ut, att destinationsorten ändras och slutligen risken för exportkaruseller (återimport av understödda produkter) är det särskilt viktigt att kommissionen förbättrar sin övervakning av kontrollerna på plats som är obligatoriska för exportbidrag (4.13 och 4.52–4.53).

Revisionsrätten finner fortfarande allvarliga fel när det gäller torkade druvor (Grekland), som det rapporterades om i årsrapporten för 2002 (4.45).

Kommissionen har föreslagit och kommer att fortsätta föreslå finansiella korrigeringar för de brister som uppdagas i stödet till torkade druvor (4.45).

Revisionsrätten finner fortfarande allvarliga fel i stödet till torkade druvor (Grekland, rapporterat i årsrapporterna för både 2002 och 2003) (4.54).

Kommissionen bör vidta åtgärder särskilt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna och försäkra sig om att regionala avvikelser från villkoren för minimiavkastning och produktion är korrekt styrkta (4.54).

Landsbygdens utveckling

Program av det här slaget har ofta relativt komplexa villkor för stödberättigande som ibland behöver kontrolleras över flera år (4.41).

När det gäller utgifter för landsbygdens utveckling lämnade de attesterande organen revisionsutlåtanden med reservation om 12 utbetalningsställens räkenskaper, dock med begränsad finansiell inverkan. Anledningarna till reservationerna var väsentliga fel, icke-stödberättigande utgifter samt avsaknad av verifierande underlag, och de gällde främst miljöåtgärder på jordbruksområdet och investeringar i jord- och skogsbruk (4.47).

Kommissionen bör följa upp de upptäckta felen och vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa de underliggande bristerna (4.47–4.48).

De attesterande organen har gjort revisionsuttalanden med reservation när det gäller räkenskaperna för tre utbetalningsställen som är specialiserade på åtgärder för landsbygdens utveckling. För ytterligare fem utbetalningsställen görs det i revisionsuttalandet reservationer för fel som gäller utgifter för landsbygdens utveckling (4.42).

De felaktigheter de attesterande organen uppmärksammat i fråga om utgifter för landsbygdsutveckling kommer att granskas inom ramen för förfarandet för godkännande av räkenskaperna (finansiell kontroll och kontroll av överensstämmelse), och finansiella korrigeringar kommer att föreslås om felaktigheterna innebär en risk för fonden (4.42).

För att vara berättigade till merparten av stöd för landsbygdsutveckling krävs att stödmottagarna respekterar de åtaganden de har gjort, till exempel att tillämpa god jordbrukarsed. I revisionsrättens särskilda rapport om miljöåtgärder på jordbruksområdet dras slutsatsen att verifieringen av sådana utgifter innebär särskilda problem och att den sällan leder till att man uppnår rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet till rimlig kostnad (4.48).

BILAGA 2

IACS:s övervakningssystem

Källa: Revisionsrättens granskning av utbetalningsställenas IACS-system.

| | | Arealstöd | Djurbidrag |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstat | Utbetalningsställe | Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvals-förfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat | Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik om inspektioner och resultat | Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat | Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik om inspektioner och resultat |
| ES | Castilla y León | | 1 | 2 | | 3 | 1 | | |
| PT | Ifadap/INGA | 4 | 1 | 5 | | 6 | 1 | 7 | |
| UK | Skottland, Seerad | 8 | 1 | | | 9 | | 10 | 11 |
| DE | Saarland | 12 | 1 | | | 13 | 14 | | 15 |
| DE | Thüringen | 16 | | | | 17 | | | |
| | IACS genomförs fortfarande inte på ett tillförlitligt sätt i Grekland (se punkt 4.56) | | | | |
| EL | Grekland, Opekepe | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |

Arealstöd

Djurbidrag

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvals-förfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat

Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik om inspektioner och resultat

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat

Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik om inspektioner och resultat

ES

Castilla y León

1

2

3

1

PT

Ifadap/INGA

4

1

5

6

1

7

UK

Skottland, Seerad

8

1

9

10

11

DE

Saarland

12

1

13

14

15

DE

Thüringen

16

17

IACS genomförs fortfarande inte på ett tillförlitligt sätt i Grekland (se punkt 4.56)

EL

Grekland, Opekepe

18

19

20

21

22

23

24

25

| | A | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs |
| --- | --- | --- |
| | B | Fungerar, men förbättringar är nödvändiga |
| | C | Fungerar inte som planerat |

A

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs

B

Fungerar, men förbättringar är nödvändiga

C

Fungerar inte som planerat

| 1 | Otillräcklig utvärdering av ändamålsenligheten hos enskilda riskkriterier. Även om detta i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 118/2004 av den 23 januari 2004 blir obligatoriskt först från och med regleringsåret 2004 (betalningsår 2005) anser revisionsrätten att denna utvärdering är en väsentlig del av riskanalysen. Några medlemsstater analyserar inte viktiga fel. |
| --- | --- |
| 2 | Det saknas bevis för förfaranden för och resultat av kvalitetskontroller, bristfällig dokumentation vid åsidosättande av ursprungliga resultat av fjärrkontroller. |
| 3 | Anomalier beträffande uppgifter om förflyttning av djur i databasen över nötkreatur, avvikelser mellan regionala databaser och den centrala databasen över nötkreatur. |
| 4 | Permanenta inslag som medför icke stödberättigande för jordbruksskiften som konstaterats vid inspektioner registreras inte i databasen för framtida bruk vid administrativa dubbelkontroller. |
| 5 | Otillräcklig kvalitetskontroll av utkontrakterad fjärranalys – för sex av åtta jordbruksskiften som mättes om av revisorerna bekräftades inte de ursprungliga resultaten av fjärranalysen. |
| 6 | Nötkreatur som förs in från andra medlemsstater för omedelbar slakt registreras inte i databasen över nötkreatur. |
| 7 | Uppgifter från databasen över nötkreatur för användning vid inspektioner befanns vara ofullständiga (gäller inspektioner av slaktbidrag) eller för gamla (gäller alla inspektioner). |
| 8 | Trots att det inte anges i EU-förordningarna tillämpas toleransnivåer för areal (2 % eller maximalt 2 hektar) vid administrativa kontroller. |
| 9 | För stora utbetalningar av extensifieringsbidrag beroende på att betalningar har gjorts innan dubbelkontrollerna är klara. |
| 10 | Det fanns ett stort antal fel vid datafångst av inspektionsresultat (47 % av alla granskade inspektionsrapporter). Meddelande om inspektioner gick ut tidigare än 48 timmar innan inspektionerna ägde rum när det gäller 23 % av inspektionerna av nötkreatur och 40 % av inspektionerna av får. |
| 11 | Ett för stort antal genomförda inspektioner hade rapporterats (den rapporterade kontrollgraden var 15,2 % i stället för 13,3 %). |
| 12 | Registret över jordbruksskiften uppdaterades inte systematiskt. Kvalitetskontrollen av delegerade organ var otillräcklig. |
| 13 | Otillräcklig övervakning av korrigeringar som skall göras i databasen över nötkreatur för att åtgärda avvikelser mellan resultat av kontroller på plats och uppgifter i databasen över nötkreatur. |
| 14 | Över 70 % av inspektionerna av djur koncentrerades till den kontrollperiod då det gjordes fjärranalyser av arealstöd. Riskanalyserna tog inte hänsyn till alla riskparametrar som föreskrivs i EU-lagstiftningen. Ingen utvärdering av ändamålsenligheten i riskanalyserna. |
| 15 | Smärre avvikelser mellan uppgifter som lämnats till kommissionen och underliggande uppgifter som tillhandahållits revisorerna. |
| 16 | Hög felfrekvens accepteras vid datafångst, ansökningar blockeras inte automatiskt i datasystemet när de valts ut för inspektion, bristfällig verifieringskedja för fall som behandlats som uppenbara fel. |
| 17 | Ansökningshandlingar blockeras inte automatiskt i datasystemet när de valts ut för inspektion, otillräcklig övervakning av korrigeringar som skall göras i databasen över nötkreatur för att åtgärda avvikelser mellan resultat av kontroller på plats och uppgifter i databasen över nötkreatur. |
| 18 | Förfarandet för registrering av ansökningar är otillförlitligt och används systematiskt för att undvika tillämpning av påföljder vid sena ansökningar, systemet för identifiering av jordbruksskiften är ofullständigt och inte tillförlitligt, övervakningen av maximala områden har inte gjorts på skiftesnivå utan endast på ett ineffektivt sätt på odlingsenhetsnivå, endast jordbrukarföreningar får registrera data (uppgifter om ansökningar och inspektioner) och spelar en nyckelroll när det gäller att korrigera fellistor som genererats av systemet. De kan när som helst ändra eller komplettera uppgifter om ansökningar i datasystemet, ett mycket stort antal ändringar och korrigeringar görs av jordbrukarföreningarna under hela förfarandet, utan någon verifieringskedja. |
| 19 | Jordbrukarföreningarna känner till vilka regioner som valts ut för fjärranalys. |
| 20 | Kontrollerna på plats håller låg kvalitet, de är dåligt dokumenterade, det görs ingen kvalitetskontroll på lokal nivå av inspektioner, det finns allvarliga tvivel om huruvida ett flertal inspektioner verkligen har utförts, stegmätning anses vara en giltig mätmetod, dubbla referenssystem för jordbruksskiften leder till situationer där man vid dubbelkontroller i datasystemet endast använder den digitala referenskoden medan inspektionerna görs på grundval av gamla kartreferenser för ett jordbruksskifte och det finns inte någon koppling mellan de två referenssystemen. Inspektionernas dåliga kvalitet bekräftas av utbetalningsställets egna upprepade inspektioner och genom upprepade inspektioner som gjorts av revisorer. |
| 21 | Sifferuppgifterna som rapporterats om antalet sena ansökningar och resultat av fjärranalyser var väsentligt felaktiga. |
| 22 | Ej uppdaterade databaser om nötkreatur begränsar effekten av både administrativa kontroller och inspektioner. Otillfredsställande kontroll av mottagande av ansökningar och av data som registrerats av jordbrukarföreningar, vilka kan ändra uppgifter om ansökningar och inspektioner som används vid behandling av betalningar. Väsentliga fel i jordbrukarföreningarnas registrering av uppgifter om ansökningar och inspektioner. Ofullständiga administrativa kontroller på central nivå och otillräckliga administrativa kontroller på lokal nivå. Bristande kontroll över enskilda djurkvoter, systematiskt för stora utbetalningar av extensifieringsbidrag, felaktig tillämpning av vissa påföljder. |
| 23 | Det rapporterades att alla ansökningar om nötkreatur hade inspekterats under 2003. Detta ambitiösa arbetsprogram bidrog till inspektioner av dålig kvalitet. |
| 24 | Inspektörer hade inte systematiskt tillgång till databasen om nötkreatur för att förbereda sina inspektioner. Vid inspektionerna identifierades och förklarades inte skillnader mellan djur på jordbruksgården och djur i databasen om nötkreatur, vid inspektionerna misslyckades man ofta med att identifiera fel som identifierats vid administrativa kontroller. 69 % av det för högt angivna antalet särskilda biffkor och am- och dikor som identifierades vid utbetalningsställets upprepade inspektion upptäcktes inte vid den ursprungliga inspektionen. |
| 25 | Betydande inkonsekvenser i statistiken över am- och dikobidrag och slaktbidrag (t.ex. djur som rapporterats som inspekterade djur som uppgivits i ansökan), felaktig statistik över slaktbidrag. |

1

Otillräcklig utvärdering av ändamålsenligheten hos enskilda riskkriterier. Även om detta i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 118/2004 av den 23 januari 2004 blir obligatoriskt först från och med regleringsåret 2004 (betalningsår 2005) anser revisionsrätten att denna utvärdering är en väsentlig del av riskanalysen. Några medlemsstater analyserar inte viktiga fel.

2

Det saknas bevis för förfaranden för och resultat av kvalitetskontroller, bristfällig dokumentation vid åsidosättande av ursprungliga resultat av fjärrkontroller.

3

Anomalier beträffande uppgifter om förflyttning av djur i databasen över nötkreatur, avvikelser mellan regionala databaser och den centrala databasen över nötkreatur.

4

Permanenta inslag som medför icke stödberättigande för jordbruksskiften som konstaterats vid inspektioner registreras inte i databasen för framtida bruk vid administrativa dubbelkontroller.

5

Otillräcklig kvalitetskontroll av utkontrakterad fjärranalys – för sex av åtta jordbruksskiften som mättes om av revisorerna bekräftades inte de ursprungliga resultaten av fjärranalysen.

6

Nötkreatur som förs in från andra medlemsstater för omedelbar slakt registreras inte i databasen över nötkreatur.

7

Uppgifter från databasen över nötkreatur för användning vid inspektioner befanns vara ofullständiga (gäller inspektioner av slaktbidrag) eller för gamla (gäller alla inspektioner).

8

Trots att det inte anges i EU-förordningarna tillämpas toleransnivåer för areal (2 % eller maximalt 2 hektar) vid administrativa kontroller.

9

För stora utbetalningar av extensifieringsbidrag beroende på att betalningar har gjorts innan dubbelkontrollerna är klara.

10

Det fanns ett stort antal fel vid datafångst av inspektionsresultat (47 % av alla granskade inspektionsrapporter). Meddelande om inspektioner gick ut tidigare än 48 timmar innan inspektionerna ägde rum när det gäller 23 % av inspektionerna av nötkreatur och 40 % av inspektionerna av får.

11

Ett för stort antal genomförda inspektioner hade rapporterats (den rapporterade kontrollgraden var 15,2 % i stället för 13,3 %).

12

Registret över jordbruksskiften uppdaterades inte systematiskt. Kvalitetskontrollen av delegerade organ var otillräcklig.

13

Otillräcklig övervakning av korrigeringar som skall göras i databasen över nötkreatur för att åtgärda avvikelser mellan resultat av kontroller på plats och uppgifter i databasen över nötkreatur.

14

Över 70 % av inspektionerna av djur koncentrerades till den kontrollperiod då det gjordes fjärranalyser av arealstöd. Riskanalyserna tog inte hänsyn till alla riskparametrar som föreskrivs i EU-lagstiftningen. Ingen utvärdering av ändamålsenligheten i riskanalyserna.

15

Smärre avvikelser mellan uppgifter som lämnats till kommissionen och underliggande uppgifter som tillhandahållits revisorerna.

16

Hög felfrekvens accepteras vid datafångst, ansökningar blockeras inte automatiskt i datasystemet när de valts ut för inspektion, bristfällig verifieringskedja för fall som behandlats som uppenbara fel.

17

Ansökningshandlingar blockeras inte automatiskt i datasystemet när de valts ut för inspektion, otillräcklig övervakning av korrigeringar som skall göras i databasen över nötkreatur för att åtgärda avvikelser mellan resultat av kontroller på plats och uppgifter i databasen över nötkreatur.

18

Förfarandet för registrering av ansökningar är otillförlitligt och används systematiskt för att undvika tillämpning av påföljder vid sena ansökningar, systemet för identifiering av jordbruksskiften är ofullständigt och inte tillförlitligt, övervakningen av maximala områden har inte gjorts på skiftesnivå utan endast på ett ineffektivt sätt på odlingsenhetsnivå, endast jordbrukarföreningar får registrera data (uppgifter om ansökningar och inspektioner) och spelar en nyckelroll när det gäller att korrigera fellistor som genererats av systemet. De kan när som helst ändra eller komplettera uppgifter om ansökningar i datasystemet, ett mycket stort antal ändringar och korrigeringar görs av jordbrukarföreningarna under hela förfarandet, utan någon verifieringskedja.

19

Jordbrukarföreningarna känner till vilka regioner som valts ut för fjärranalys.

20

Kontrollerna på plats håller låg kvalitet, de är dåligt dokumenterade, det görs ingen kvalitetskontroll på lokal nivå av inspektioner, det finns allvarliga tvivel om huruvida ett flertal inspektioner verkligen har utförts, stegmätning anses vara en giltig mätmetod, dubbla referenssystem för jordbruksskiften leder till situationer där man vid dubbelkontroller i datasystemet endast använder den digitala referenskoden medan inspektionerna görs på grundval av gamla kartreferenser för ett jordbruksskifte och det finns inte någon koppling mellan de två referenssystemen. Inspektionernas dåliga kvalitet bekräftas av utbetalningsställets egna upprepade inspektioner och genom upprepade inspektioner som gjorts av revisorer.

21

Sifferuppgifterna som rapporterats om antalet sena ansökningar och resultat av fjärranalyser var väsentligt felaktiga.

22

Ej uppdaterade databaser om nötkreatur begränsar effekten av både administrativa kontroller och inspektioner. Otillfredsställande kontroll av mottagande av ansökningar och av data som registrerats av jordbrukarföreningar, vilka kan ändra uppgifter om ansökningar och inspektioner som används vid behandling av betalningar. Väsentliga fel i jordbrukarföreningarnas registrering av uppgifter om ansökningar och inspektioner. Ofullständiga administrativa kontroller på central nivå och otillräckliga administrativa kontroller på lokal nivå. Bristande kontroll över enskilda djurkvoter, systematiskt för stora utbetalningar av extensifieringsbidrag, felaktig tillämpning av vissa påföljder.

23

Det rapporterades att alla ansökningar om nötkreatur hade inspekterats under 2003. Detta ambitiösa arbetsprogram bidrog till inspektioner av dålig kvalitet.

24

Inspektörer hade inte systematiskt tillgång till databasen om nötkreatur för att förbereda sina inspektioner. Vid inspektionerna identifierades och förklarades inte skillnader mellan djur på jordbruksgården och djur i databasen om nötkreatur, vid inspektionerna misslyckades man ofta med att identifiera fel som identifierats vid administrativa kontroller. 69 % av det för högt angivna antalet särskilda biffkor och am- och dikor som identifierades vid utbetalningsställets upprepade inspektion upptäcktes inte vid den ursprungliga inspektionen.

25

Betydande inkonsekvenser i statistiken över am- och dikobidrag och slaktbidrag (t.ex. djur som rapporterats som inspekterade djur som uppgivits i ansökan), felaktig statistik över slaktbidrag.

---

KAPITEL 5

Strukturåtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Strukturåtgärdernas finansiering och mål

Förvaltnings- och kontrollsystem för strukturåtgärder: viktiga förordningar och processer

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens mål och omfattning

Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem

Genomförande av normerna för internkontroll: framsteg har gjorts men ytterligare insatser krävs

Genomförande av operativa program: förbättringar krävs under nuvarande period för att systemen skall följa förordningarna

Avslutandet av programmen 1994–1999: förseningar och systembrister vid efterlevnad av förordningar

Resultat av substansgranskningen av projekt

Andra revisorers arbete

Årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar: bättre information men otillräckliga reservationer

Uppföljning av iakttagelser i tidigare revisionsförklaringar: ytterligare åtgärder krävs av kommissionen

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

Genomförandet av det strukturpolitiska föranslutningsstödet: kommissionen har påträffat brister i förvaltnings- och kontrollsystemen

Uppföljning av iakttagelserna i den särskilda rapporten nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment — Integra

Uppföljning av iakttagelserna i den särskilda rapporten nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| Strukturåtgärdernas finansiering och mål |
| 5.1 | Strukturåtgärderna stöder den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europeiska unionen och dess ansökarländer. Åtgärderna finanserias via de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ-utveckling) och Fonden för fiskets utveckling (FFU) samt via det strukturpolitiska föranlutningsinstrumentet (ISPA) och Sammanhållningsfonden. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

Strukturåtgärdernas finansiering och mål

5.1

Strukturåtgärderna stöder den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europeiska unionen och dess ansökarländer. Åtgärderna finanserias via de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ-utveckling) och Fonden för fiskets utveckling (FFU) samt via det strukturpolitiska föranlutningsinstrumentet (ISPA) och Sammanhållningsfonden.

| 5.2 | Genom strukturfonderna samfinanseras samhällsekonomiska utvecklingsprogram (1) i medlemsstaterna. Via Sammanhållningsfonden samfinanserias projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNI per capita understiger 90 % av genomsnittet i unionen (2). Genom ISPA ges stöd till utveckling av transportsektorn och miljöskyddsprojekt i ansökarländer (3). |
| --- | --- |

5.2

Genom strukturfonderna samfinanseras samhällsekonomiska utvecklingsprogram (1) i medlemsstaterna. Via Sammanhållningsfonden samfinanserias projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNI per capita understiger 90 % av genomsnittet i unionen (2). Genom ISPA ges stöd till utveckling av transportsektorn och miljöskyddsprojekt i ansökarländer (3).

| 5.3 | Alla program och projekt måste godkännas av kommissionen och åtföljas av en vägledande finansieringsplan där omfattningen av gemenskapens stöd respektive medlemsstatens eller ansökarlandets bidrag specificeras. Stödet ges inom ramen för fleråriga perioder som motsvarar budgetplanen. Utgifterna i gemenskapens budget för 2004 gäller huvudsakligen pågående utbetalningar för den nuvarande programperioden (2000–2006) och slutbetalningar för den föregående programperioden (1994–1999). |
| --- | --- |

5.3

Alla program och projekt måste godkännas av kommissionen och åtföljas av en vägledande finansieringsplan där omfattningen av gemenskapens stöd respektive medlemsstatens eller ansökarlandets bidrag specificeras. Stödet ges inom ramen för fleråriga perioder som motsvarar budgetplanen. Utgifterna i gemenskapens budget för 2004 gäller huvudsakligen pågående utbetalningar för den nuvarande programperioden (2000–2006) och slutbetalningar för den föregående programperioden (1994–1999).

| 5.4 | Kommissionen godkände 1 104 program inom strukturfonderna och 920 projekt inom Sammanhållningsfonden för perioden 1994–1999. För perioden 2000–2006 finns 606 program inom strukturfonderna, 1 163 projekt inom Sammanhållningsfonden och 72 ISPA-projekt (4). De åtgärder som genomförs kan variera stort sinsemellan. Några exempel är större infrastrukturprojekt (ERUF, Sammanhållningsfonden och ISPA), fortbildning för enskilda personer (ESF), marknadsföring av jordbruksprodukter (EUGFJ-utveckling) och anpassning av fiskeansträngningen (FFU). |
| --- | --- |

5.4

Kommissionen godkände 1 104 program inom strukturfonderna och 920 projekt inom Sammanhållningsfonden för perioden 1994–1999. För perioden 2000–2006 finns 606 program inom strukturfonderna, 1 163 projekt inom Sammanhållningsfonden och 72 ISPA-projekt (4). De åtgärder som genomförs kan variera stort sinsemellan. Några exempel är större infrastrukturprojekt (ERUF, Sammanhållningsfonden och ISPA), fortbildning för enskilda personer (ESF), marknadsföring av jordbruksprodukter (EUGFJ-utveckling) och anpassning av fiskeansträngningen (FFU).

Image

Image

| 5.5 | De sammanlagda budgeterade utgifterna för perioden 2000–2006 uppgår till 230 463 miljoner euro för strukturfonderna, 28 154 miljoner euro för Sammanhållningsfonden och 6 149 miljoner euro för ISPA (7) (enligt 2004 års prisnivå). Huvuddelen av utgifterna går direkt till strukturfondernas tre prioriterade politiska mål:






  — | Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter. |
| --- | --- | --- |

5.5

De sammanlagda budgeterade utgifterna för perioden 2000–2006 uppgår till 230 463 miljoner euro för strukturfonderna, 28 154 miljoner euro för Sammanhållningsfonden och 6 149 miljoner euro för ISPA (7) (enligt 2004 års prisnivå). Huvuddelen av utgifterna går direkt till strukturfondernas tre prioriterade politiska mål:

—

Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter.

| — | Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem. |
| --- | --- |

—

Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem.

| — | Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

| 5.6 | För programperioden 1994–1999 och tidigare betalades bidragen från strukturfonderna (8) ut i form av förskottsbetalningar (i förhållande till de framsteg som gjorts i genomförandet, utifrån medlemsstaternas utgiftsdeklarationer) och slutbetalningar; de senare innebar att programmen ”avslutades”. Gemenskapens finansering av programperioden 2000–2006 består av en inledande förskottsbetalning på 7 % (höjt till 16 % för de nya medlemsstaterna) av det totala bidraget till programmet, som sedan följs av ersättningar för utgifter som redovisas av medlemsstaterna regelbundet varje år och en enda slutbetalning när programmet avslutas. Dessa regelbundna ersätttningar kallas löpande betalningar. För strukturfonderna gäller varje utbetalning från kommissionen en given fond och ett givet program. |
| --- | --- |

5.6

För programperioden 1994–1999 och tidigare betalades bidragen från strukturfonderna (8) ut i form av förskottsbetalningar (i förhållande till de framsteg som gjorts i genomförandet, utifrån medlemsstaternas utgiftsdeklarationer) och slutbetalningar; de senare innebar att programmen ”avslutades”. Gemenskapens finansering av programperioden 2000–2006 består av en inledande förskottsbetalning på 7 % (höjt till 16 % för de nya medlemsstaterna) av det totala bidraget till programmet, som sedan följs av ersättningar för utgifter som redovisas av medlemsstaterna regelbundet varje år och en enda slutbetalning när programmet avslutas. Dessa regelbundna ersätttningar kallas löpande betalningar. För strukturfonderna gäller varje utbetalning från kommissionen en given fond och ett givet program.

| 5.7 | Strukturåtgärder omfattas av ”gemensam förvaltning”. Detta innebär att kommissionen har ansvar för genomförandet av gemenskapens budget, medan kommissionen (9) och medlemsstaterna gemensamt sköter förvaltningen och kontrollen av åtgärderna. På så sätt blir medlemsstaterna ansvariga i första led för att leda verksamheten och kontrollera utgifterna. Med hjälp av system som kontrolleras av nationella revisionsorgan skall de också garantera att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Kommissionen strävar efter att uppnå säkerhet genom den nationella utbetalande myndighetens attestering av den redovisade utgiften och uttalandet från det oberoende revisionsorganet när stödformen avslutas (”deklaration om att en stödform avslutats”), genom årliga kontrollrapporter från medlemsstaterna och genom de egna enheternas granskning av de nationella systemens effektivitet och efterlevnad. |
| --- | --- |

5.7

Strukturåtgärder omfattas av ”gemensam förvaltning”. Detta innebär att kommissionen har ansvar för genomförandet av gemenskapens budget, medan kommissionen (9) och medlemsstaterna gemensamt sköter förvaltningen och kontrollen av åtgärderna. På så sätt blir medlemsstaterna ansvariga i första led för att leda verksamheten och kontrollera utgifterna. Med hjälp av system som kontrolleras av nationella revisionsorgan skall de också garantera att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Kommissionen strävar efter att uppnå säkerhet genom den nationella utbetalande myndighetens attestering av den redovisade utgiften och uttalandet från det oberoende revisionsorganet när stödformen avslutas (”deklaration om att en stödform avslutats”), genom årliga kontrollrapporter från medlemsstaterna och genom de egna enheternas granskning av de nationella systemens effektivitet och efterlevnad.

Förvaltnings- och kontrollsystem för strukturåtgärder: viktiga förordningar och processer

| 5.8 | Förvaltnings- och kontrollsystemens viktigaste delar för perioden 1994–1999 fastställs i budgetförordningen (10) och i ramförordningarna (11). Genom kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 som trädde i kraft i november 1997 infördes ett antal specifika krav i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem för utgifter inom strukturåtgärderna under programperioden 1994–1999 (12). De viktigaste punkterna är följande:






  a) | Krav på att medlemsstaterna inrättar förvaltnings- och kontrollsystem som innebär att riktigheten i en begäran om betalning (utgiftsdeklarationer) kan styrkas på ett tillfredsställande sätt, och som framför allt omfattar






  i) | en tillfredsställande verifieringskedja som medför att avstämning kan göras mellan de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen och bokföringen i medlemsstaterna och att det anslag som beviljats genom gemenskapsmedel kan identifieras, |
| --- | --- | --- | --- |

5.8

Förvaltnings- och kontrollsystemens viktigaste delar för perioden 1994–1999 fastställs i budgetförordningen (10) och i ramförordningarna (11). Genom kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 som trädde i kraft i november 1997 infördes ett antal specifika krav i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem för utgifter inom strukturåtgärderna under programperioden 1994–1999 (12). De viktigaste punkterna är följande:

a)

Krav på att medlemsstaterna inrättar förvaltnings- och kontrollsystem som innebär att riktigheten i en begäran om betalning (utgiftsdeklarationer) kan styrkas på ett tillfredsställande sätt, och som framför allt omfattar

i)

en tillfredsställande verifieringskedja som medför att avstämning kan göras mellan de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen och bokföringen i medlemsstaterna och att det anslag som beviljats genom gemenskapsmedel kan identifieras,

| ii) | en miniminivå av kontroller (minst ett urval på 5 %), utöver löpande kontroller av verksamheten, för att garantera att förvaltnings- och kontrollsystemen är effektiva, att gemenskapens krav uppfylls och att utgiftsdeklarationerna är korrekta, |
| --- | --- |

ii)

en miniminivå av kontroller (minst ett urval på 5 %), utöver löpande kontroller av verksamheten, för att garantera att förvaltnings- och kontrollsystemen är effektiva, att gemenskapens krav uppfylls och att utgiftsdeklarationerna är korrekta,

| iii) | ett utlåtande som medlemsstaterna vid varje programs avslutande lägger fram för kommissionen och som utarbetats av en person eller organisation som är organisatoriskt fristående från den genomförande enheten; i detta utlåtande bör slutsatserna från de kontroller som utförts under de föregående åren sammanfattas och en övergripande bedömning presenteras av om den verksamhet som ligger till grund för den slutliga utgiftsdeklarationen är laglig och korrekt. |
| --- | --- |

iii)

ett utlåtande som medlemsstaterna vid varje programs avslutande lägger fram för kommissionen och som utarbetats av en person eller organisation som är organisatoriskt fristående från den genomförande enheten; i detta utlåtande bör slutsatserna från de kontroller som utförts under de föregående åren sammanfattas och en övergripande bedömning presenteras av om den verksamhet som ligger till grund för den slutliga utgiftsdeklarationen är laglig och korrekt.

| b) | Krav på att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna ser till att de mål för finansiell kontroll som fastställs i förordning (EG) nr 2064/97 uppnås. |
| --- | --- |

b)

Krav på att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna ser till att de mål för finansiell kontroll som fastställs i förordning (EG) nr 2064/97 uppnås.

| 5.9 | Genom den nya ramförordningen från rådet (EG) nr 1260/1999 (13) som genomförs genom kommissionens förordningar (EG) nr 438/2001 (14) och (EG) nr 448/2001 (15) behölls och utvecklades dessa principer för perioden 2000–2006. Framför allt har bestämmelser tillfogats för att kräva att medlemsstaterna utarbetar riktlinjer till förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter (16) och tydligt definierar, fördelar och avskiljer olika funktioner. Medlemsstaterna skall också ta ansvar i första led för att göra eventuella nödvändiga finansiella korrigeringar. De kontroller som utförs under projektens genomförande (de löpande förvaltningskontrollerna) och stickprovskontrollerna som utförs för att garantera att systemen är effektiva och att utgiftsdeklarationerna är korrekta (de oberoende 5 %-stickprovskontrollerna) är nu tydligare åtskilda (se punkt 5.11). Dessutom åläggs kommissionen uttryckligen att förvissa sig om att förvaltnings- och kontrollsystemen uppfyller lagstadgade normer samt regelbundet granska hur systemen fungerar. De rättsliga ramarna ger som helhet en god grund för förvaltningen och kontrollen av utgifter för strukturåtgärder. |
| --- | --- |

5.9

Genom den nya ramförordningen från rådet (EG) nr 1260/1999 (13) som genomförs genom kommissionens förordningar (EG) nr 438/2001 (14) och (EG) nr 448/2001 (15) behölls och utvecklades dessa principer för perioden 2000–2006. Framför allt har bestämmelser tillfogats för att kräva att medlemsstaterna utarbetar riktlinjer till förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter (16) och tydligt definierar, fördelar och avskiljer olika funktioner. Medlemsstaterna skall också ta ansvar i första led för att göra eventuella nödvändiga finansiella korrigeringar. De kontroller som utförs under projektens genomförande (de löpande förvaltningskontrollerna) och stickprovskontrollerna som utförs för att garantera att systemen är effektiva och att utgiftsdeklarationerna är korrekta (de oberoende 5 %-stickprovskontrollerna) är nu tydligare åtskilda (se punkt 5.11). Dessutom åläggs kommissionen uttryckligen att förvissa sig om att förvaltnings- och kontrollsystemen uppfyller lagstadgade normer samt regelbundet granska hur systemen fungerar. De rättsliga ramarna ger som helhet en god grund för förvaltningen och kontrollen av utgifter för strukturåtgärder.

| 5.10 | De största inneboende riskerna när det gäller strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet beror på kommissionens och medlemsstaternas gemensamma förvaltning, den mängd olika organ och myndigheter som medverkar i förvaltningsprocessen, det stora antalet program, vilka i sin tur kan innehålla flera tusen enskilda projekt som genomförs över flera år samt risken för potentiella brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. Dessutom regleras de stödberättigande utgifterna av ett stort antal villkor som inte alltid är tydliga, vilket medför risk för olika tolkningar. |
| --- | --- |

5.10

De största inneboende riskerna när det gäller strukturåtgärdsutgifternas laglighet och korrekthet beror på kommissionens och medlemsstaternas gemensamma förvaltning, den mängd olika organ och myndigheter som medverkar i förvaltningsprocessen, det stora antalet program, vilka i sin tur kan innehålla flera tusen enskilda projekt som genomförs över flera år samt risken för potentiella brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. Dessutom regleras de stödberättigande utgifterna av ett stort antal villkor som inte alltid är tydliga, vilket medför risk för olika tolkningar.

| 5.10 | Kommissionen instämmer i att det finns en inneboende risk vid gemensam förvaltning, då ansvar delegeras till medlemsstaterna som i sin tur vidaredelegerar uppgifter och funktioner inom medlemsstaterna. Risken hanteras i bestämmelserna om strukturfonderna dels genom kravet på att medlemsstaterna skall inrätta och tillämpa effektiva system för förvaltning och kontroll, dels genom att kommissionen utnyttjar sin rätt att kontrollera hur fonderna fungerar och vid behov håller inne betalningar och gör finansiella korrigeringar. Meddelandet om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005) 252) innehåller ytterligare åtgärder för att stärka den gemensamma förvaltningen.
  Det finns naturligtvis många villkor som ställs för att åtgärder och utgifter skall vara stödberättigande, och kommissionens regler innehåller gemensamma bestämmelser på vissa viktiga områden. Kommissionen lämnar vägledning i fråga om stödberättigande både generellt och i enskilda fall. |
| --- | --- |

5.10

Kommissionen instämmer i att det finns en inneboende risk vid gemensam förvaltning, då ansvar delegeras till medlemsstaterna som i sin tur vidaredelegerar uppgifter och funktioner inom medlemsstaterna. Risken hanteras i bestämmelserna om strukturfonderna dels genom kravet på att medlemsstaterna skall inrätta och tillämpa effektiva system för förvaltning och kontroll, dels genom att kommissionen utnyttjar sin rätt att kontrollera hur fonderna fungerar och vid behov håller inne betalningar och gör finansiella korrigeringar. Meddelandet om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005) 252) innehåller ytterligare åtgärder för att stärka den gemensamma förvaltningen.

Det finns naturligtvis många villkor som ställs för att åtgärder och utgifter skall vara stödberättigande, och kommissionens regler innehåller gemensamma bestämmelser på vissa viktiga områden. Kommissionen lämnar vägledning i fråga om stödberättigande både generellt och i enskilda fall.

| 5.11 | Kommissionens och medlemsstaternas respektive roller i förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 kan sammanfattas på följande sätt:






  a) | Förvaltningsmyndigheten i medlemsstaten tar emot ansökningar från potentiella stödmottagare (17) om samfinansiering av projekt från EU och nationella instanser. |
| --- | --- | --- |

5.11

Kommissionens och medlemsstaternas respektive roller i förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 kan sammanfattas på följande sätt:

a)

Förvaltningsmyndigheten i medlemsstaten tar emot ansökningar från potentiella stödmottagare (17) om samfinansiering av projekt från EU och nationella instanser.

| b) | Förvaltningsmyndigheten i medlemsstaten godkänner eller avslår projekten. |
| --- | --- |

b)

Förvaltningsmyndigheten i medlemsstaten godkänner eller avslår projekten.

| c) | Stödmottagaren begär samfinansiering genom att regelbundet lämna in utgiftsdeklarationer för varje godkänt projekt. |
| --- | --- |

c)

Stödmottagaren begär samfinansiering genom att regelbundet lämna in utgiftsdeklarationer för varje godkänt projekt.

| d) | Förvaltningsmyndigheten kontrollerar att utgifterna för projekten är lagliga och korrekta och berättigar till samfinansiering (löpande förvaltningskontroller). |
| --- | --- |

d)

Förvaltningsmyndigheten kontrollerar att utgifterna för projekten är lagliga och korrekta och berättigar till samfinansiering (löpande förvaltningskontroller).

| e) | Den utbetalande myndigheten förvissar sig om att utgifterna uppfyller alla villkor innan den attesterar de samlade deklarationerna och lämnar dem till kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Den utbetalande myndigheten förvissar sig om att utgifterna uppfyller alla villkor innan den attesterar de samlade deklarationerna och lämnar dem till kommissionen.

| f) | Organ (18) i medlemsstaten som är fristående från de enheter som ansvarar för genomförande och betalning, utför granskningar av förvaltnings- och kontrollsystemen och gör stickprovskontroller av utgiftsdeklarationerna, motsvarande minst 5 % av de totala stödberättigande utgifterna för varje program (”oberoende kontroller”). |
| --- | --- |

f)

Organ (18) i medlemsstaten som är fristående från de enheter som ansvarar för genomförande och betalning, utför granskningar av förvaltnings- och kontrollsystemen och gör stickprovskontroller av utgiftsdeklarationerna, motsvarande minst 5 % av de totala stödberättigande utgifterna för varje program (”oberoende kontroller”).

| g) | Vid avslutandet av varje program lämnar ett organ (som kan vara samma som det som tas upp i punkt f ovan) i medlemsstaten som är fristående från den genomförande enheten en deklaration till kommissionen där det görs en bedömning av giltigheten i begäran om slutbetalning och transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

g)

Vid avslutandet av varje program lämnar ett organ (som kan vara samma som det som tas upp i punkt f ovan) i medlemsstaten som är fristående från den genomförande enheten en deklaration till kommissionen där det görs en bedömning av giltigheten i begäran om slutbetalning och transaktionernas laglighet och korrekthet.

| h) | På grundval av systembeskrivningarna och de årliga kontrollrapporterna som lämnas in av medlemsstaterna och kommissionens egen granskning, undersöker kommissionen hur förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerar för att kunna förvissa sig om att systemen uppfyller de normer som krävs enligt förordningarna. |
| --- | --- |

h)

På grundval av systembeskrivningarna och de årliga kontrollrapporterna som lämnas in av medlemsstaterna och kommissionens egen granskning, undersöker kommissionen hur förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerar för att kunna förvissa sig om att systemen uppfyller de normer som krävs enligt förordningarna.

| 5.12 | Förutom de särskilda krav som gäller för strukturfonderna finns det andra krav på kommissionen som syftar till att förbättra dess kontroller i allmänhet. Alla generaldirektorat är ålagda att följa en uppsättning normer för internkontroll (internal control standards). |
| --- | --- |

5.12

Förutom de särskilda krav som gäller för strukturfonderna finns det andra krav på kommissionen som syftar till att förbättra dess kontroller i allmänhet. Alla generaldirektorat är ålagda att följa en uppsättning normer för internkontroll (internal control standards).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens mål och omfattning

| 5.13 | Målet för granskningen var att genom en särskild bedömning av området för strukturåtgärder som helhet bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten. Vid granskningen undersöktes för detta ändamål framför allt övervaknings- och kontrollsystemen vid kommissionen och i ett urval medlemsstater, och en bedömning gjordes av i vilken utsträckning de interna kontrollerna i dessa system ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Med utgångspunkt i ett slumpmässigt urval av program och projekt från den förra (1994–1999) och innevarande (2000–2006) programperioden gjorde revisionsrätten en oberoende kontroll av de underliggande transaktionerna (substansgranskning) för att få ytterligare information om hur fonderna fungerar. Granskningen inriktades på






  — | kommissionens interna kontroller (normer för internkontroll), |
| --- | --- | --- |

5.13

Målet för granskningen var att genom en särskild bedömning av området för strukturåtgärder som helhet bidra till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten. Vid granskningen undersöktes för detta ändamål framför allt övervaknings- och kontrollsystemen vid kommissionen och i ett urval medlemsstater, och en bedömning gjordes av i vilken utsträckning de interna kontrollerna i dessa system ger säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Med utgångspunkt i ett slumpmässigt urval av program och projekt från den förra (1994–1999) och innevarande (2000–2006) programperioden gjorde revisionsrätten en oberoende kontroll av de underliggande transaktionerna (substansgranskning) för att få ytterligare information om hur fonderna fungerar. Granskningen inriktades på

—

kommissionens interna kontroller (normer för internkontroll),

| — | huruvida förvaltnings- och kontrollsystem för utbetalningar som gjordes 2004 för programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 fungerade i enlighet med gällande bestämmelser, |
| --- | --- |

—

huruvida förvaltnings- och kontrollsystem för utbetalningar som gjordes 2004 för programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 fungerade i enlighet med gällande bestämmelser,

| — | huruvida programmen under programperioden 1994–1999 avslutades i enlighet med gällande bestämmelser, |
| --- | --- |

—

huruvida programmen under programperioden 1994–1999 avslutades i enlighet med gällande bestämmelser,

| — | generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar, |
| --- | --- |

—

generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar,

| — | kommissionens åtgärder till följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser. |
| --- | --- |

—

kommissionens åtgärder till följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser.

Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem

Genomförande av normerna för internkontroll: framsteg har gjorts men ytterligare insatser krävs

Revisionsrättens granskning

| 5.14 | Vid granskningen undersöktes hur de interna kontrollerna vid kommissionen genomförs, särskilt nyckelkontroller av utgifternas laglighet och korrekthet. Genomförandet av normerna för internkontroll (se även punkterna 1.80–1.83) vid generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder granskades. |
| --- | --- |

5.14

Vid granskningen undersöktes hur de interna kontrollerna vid kommissionen genomförs, särskilt nyckelkontroller av utgifternas laglighet och korrekthet. Genomförandet av normerna för internkontroll (se även punkterna 1.80–1.83) vid generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder granskades.

| 5.15 | Revisionsrätten granskade hur generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder tillämpade de åtta normer för internkontroll (av totalt 24) som är av särskild betydelse för utgifternas laglighet och korrekthet (19). |
| --- | --- |

5.15

Revisionsrätten granskade hur generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder tillämpade de åtta normer för internkontroll (av totalt 24) som är av särskild betydelse för utgifternas laglighet och korrekthet (19).

Ofullständigt genomförande av normerna för internkontroll

| 5.16 | Tillämpningen av normerna var i allmänhet tillfredsställande vid GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. Åtgärder för att förbättra effektiviteten skulle dock kunna vidtas när det gäller tillämpningen av norm 11 (riskanalys och riskhantering), och brister konstaterades i fråga om norm 17 (övervakning), vilket redovisas nedan. |
| --- | --- |

5.16

Tillämpningen av normerna var i allmänhet tillfredsställande vid GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. Åtgärder för att förbättra effektiviteten skulle dock kunna vidtas när det gäller tillämpningen av norm 11 (riskanalys och riskhantering), och brister konstaterades i fråga om norm 17 (övervakning), vilket redovisas nedan.

| 5.16 | Generaldirektoraten har vidtagit åtgärder enligt nedan för att öka effektiviteten i riskhanteringen och anser av nedanstående skäl att genomförandet av norm 17 är förenlig med de grundläggande kraven. |
| --- | --- |

5.16

Generaldirektoraten har vidtagit åtgärder enligt nedan för att öka effektiviteten i riskhanteringen och anser av nedanstående skäl att genomförandet av norm 17 är förenlig med de grundläggande kraven.

| 5.17 | Vid båda generaldirektoraten har till exempel internrevisionsenheterna noterat att det krävs ytterligare arbete för att öka medvetenheten bland de anställda om vilka insatser som behövs för att minska risker och identifiera och rapportera brister. Enligt revisionsrättens uppfattning var de kontroller på plats av projekten som utfördes av GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter otillräckliga för att de skulle kunna få en god uppfattning om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar (för perioden 2000–2006). GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har infört ett datoriserat system för uppföljning av de rekommendationer som granskningen gett upphov till. Revisionsrätten konstaterar att den praktiska tillämpningen av detta datoriserade system behöver förbättras. |
| --- | --- |

5.17

Vid båda generaldirektoraten har till exempel internrevisionsenheterna noterat att det krävs ytterligare arbete för att öka medvetenheten bland de anställda om vilka insatser som behövs för att minska risker och identifiera och rapportera brister. Enligt revisionsrättens uppfattning var de kontroller på plats av projekten som utfördes av GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter otillräckliga för att de skulle kunna få en god uppfattning om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar (för perioden 2000–2006). GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har infört ett datoriserat system för uppföljning av de rekommendationer som granskningen gett upphov till. Revisionsrätten konstaterar att den praktiska tillämpningen av detta datoriserade system behöver förbättras.

| 5.17 | I fråga om norm 11 har Generaldirektoratet för regionalpolitik antagit en handlingsplan för att hjälpa mellancheferna att urskilja och minska risker och öka medvetenheten om tillämpliga förfaranden, i synnerhet när det gäller rapportering och korrigering av brister i internrevisionen. En riskbedömning gjordes i början av 2004, och en handlingsplan började tillämpas för att minska de risker som upptäckts under budgetåret.
  I fråga om samma norm visar undersökningar av internrevisionen vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att personalen efter vidtagna åtgärder fortlöpande ökar sina kunskaper om de interna kontrollnormerna.
  I fråga om norm 17 bygger den bedömning som Generaldirektoratet för regionalpolitik och Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjort av förvaltningen och kontrollsystemen inte bara på de revisioner på plats som kommissionens avdelningar utfört, utan även på deras skrivbordskontroll av systembeskrivningarna, medlemsstaternas revisionsarbete och de nationella årliga revisionsrapporterna.
  Som ett led i systemrevisionen fick båda generaldirektoraten göra skrivbordskontroll av ett stort antal projekt avseende de ansvariga myndigheterna, tillsammans med ett test av om bestämmelserna efterlevts i ett urval transaktioner.
  Under 2004 gjorde Generaldirektoratet för regionalpolitik ingen revision av projekt som avsåg perioden 2000–2006 men gjorde systemkontroller i första etappen av en undersökning som kompletteras av en andra etapp med projektrevision under 2005. När det gäller Europeiska socialfonden anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att dess revisionsmetoder gör det möjligt att effektivt utnyttja tillgängliga medel och på så vis bilda sig en uppfattning om så många system som möjligt som används för att hantera många projekt (se även svaret på punkt 5.42). |
| --- | --- |

5.17

I fråga om norm 11 har Generaldirektoratet för regionalpolitik antagit en handlingsplan för att hjälpa mellancheferna att urskilja och minska risker och öka medvetenheten om tillämpliga förfaranden, i synnerhet när det gäller rapportering och korrigering av brister i internrevisionen. En riskbedömning gjordes i början av 2004, och en handlingsplan började tillämpas för att minska de risker som upptäckts under budgetåret.

I fråga om samma norm visar undersökningar av internrevisionen vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att personalen efter vidtagna åtgärder fortlöpande ökar sina kunskaper om de interna kontrollnormerna.

I fråga om norm 17 bygger den bedömning som Generaldirektoratet för regionalpolitik och Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjort av förvaltningen och kontrollsystemen inte bara på de revisioner på plats som kommissionens avdelningar utfört, utan även på deras skrivbordskontroll av systembeskrivningarna, medlemsstaternas revisionsarbete och de nationella årliga revisionsrapporterna.

Som ett led i systemrevisionen fick båda generaldirektoraten göra skrivbordskontroll av ett stort antal projekt avseende de ansvariga myndigheterna, tillsammans med ett test av om bestämmelserna efterlevts i ett urval transaktioner.

Under 2004 gjorde Generaldirektoratet för regionalpolitik ingen revision av projekt som avsåg perioden 2000–2006 men gjorde systemkontroller i första etappen av en undersökning som kompletteras av en andra etapp med projektrevision under 2005. När det gäller Europeiska socialfonden anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att dess revisionsmetoder gör det möjligt att effektivt utnyttja tillgängliga medel och på så vis bilda sig en uppfattning om så många system som möjligt som används för att hantera många projekt (se även svaret på punkt 5.42).

| 5.18 | GD Fiske och havsfrågor hade vid 2004 års utgång inte till fullo uppfyllt de grundläggande kraven när det gäller tillämpningen av fem av normerna för internkontroll (normerna 11, 12, 17, 20 och 22). GD Jordbruk och landsbygdsutveckling fastslog i sin egen bedömning av 2004 att samtliga normer och grundläggande krav hade uppfyllts. Revisionsrätten granskade åtta av dessa normer och konstaterade att det för fyra av dem fanns utrymme för förbättringar (se punkterna 4.33 och 4.34). |
| --- | --- |

5.18

GD Fiske och havsfrågor hade vid 2004 års utgång inte till fullo uppfyllt de grundläggande kraven när det gäller tillämpningen av fem av normerna för internkontroll (normerna 11, 12, 17, 20 och 22). GD Jordbruk och landsbygdsutveckling fastslog i sin egen bedömning av 2004 att samtliga normer och grundläggande krav hade uppfyllts. Revisionsrätten granskade åtta av dessa normer och konstaterade att det för fyra av dem fanns utrymme för förbättringar (se punkterna 4.33 och 4.34).

| 5.18 | Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor har noterat revisionsrättens anmärkningar om att de grundläggande kraven på interna kontrollnormer vid fem tillfällen inte följts helt och har redan vidtagit åtgärder för att komma till rätta med situationen. |
| --- | --- |

5.18

Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor har noterat revisionsrättens anmärkningar om att de grundläggande kraven på interna kontrollnormer vid fem tillfällen inte följts helt och har redan vidtagit åtgärder för att komma till rätta med situationen.

Genomförande av operativa program: förbättringar krävs under nuvarande period för att systemen skall följa förordningarna

Revisionsrättens granskning

| 5.19 | Som en del av den särskilda bedömningen av strukturåtgärdsutgifter granskade revisionsrätten hur förvaltnings- och kontrollsystemen för de båda programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 fungerade. Som underlag användes ett slumpmässigt urval av 15 strukturfondsprogram och ett projekt inom Sammanhållningsfonden (programmen 1994–1999: 3 ERUF, 2 ESF, 1 EUGFJ-utveckling och 1 Sammanhållningsfonden; programmen 2000–2006: 5 ERUF [inklusive ett gemenskapsinitiativ Interreg IIIA], 3 ESF och 1 EUGFJ-utveckling) där kommissionen under 2004 hade gjort utbetalningar (till Belgien, Frankrike, Tyskland, Grekland [2], Spanien [3], Italien [3], Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket [2]). Såsom nämnts tidigare (punkterna 5.8–5.9) skärptes de lagstadgade kraven på förvaltnings- och kontrollsystem för programmen under 2000–2006 i förhållande till perioden 1994–1999. |
| --- | --- |

5.19

Som en del av den särskilda bedömningen av strukturåtgärdsutgifter granskade revisionsrätten hur förvaltnings- och kontrollsystemen för de båda programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 fungerade. Som underlag användes ett slumpmässigt urval av 15 strukturfondsprogram och ett projekt inom Sammanhållningsfonden (programmen 1994–1999: 3 ERUF, 2 ESF, 1 EUGFJ-utveckling och 1 Sammanhållningsfonden; programmen 2000–2006: 5 ERUF [inklusive ett gemenskapsinitiativ Interreg IIIA], 3 ESF och 1 EUGFJ-utveckling) där kommissionen under 2004 hade gjort utbetalningar (till Belgien, Frankrike, Tyskland, Grekland [2], Spanien [3], Italien [3], Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket [2]). Såsom nämnts tidigare (punkterna 5.8–5.9) skärptes de lagstadgade kraven på förvaltnings- och kontrollsystem för programmen under 2000–2006 i förhållande till perioden 1994–1999.

| 5.19 | Kommissionen undersöker revisionsrättens anmärkningar i dessa frågor mot bakgrund av svaren från medlemsstaternas berörda myndigheter och eventuell ytterligare information vid behov. När undersökningen är klar kommer kommissionen att vidta de åtgärder som krävs. Kommissionen anser att perioderna 1994–1999 och 2000–2006 bör skiljas åt när man drar slutsatser. Det fanns stora skillnader i kraven under de båda perioderna. Bl.a. skildes förvaltningsmyndigheterna från utbetalande myndigheter först under perioden 2000–2006. I många fall ändrade medlemsstaterna sina strukturer för innevarande period. |
| --- | --- |

5.19

Kommissionen undersöker revisionsrättens anmärkningar i dessa frågor mot bakgrund av svaren från medlemsstaternas berörda myndigheter och eventuell ytterligare information vid behov. När undersökningen är klar kommer kommissionen att vidta de åtgärder som krävs. Kommissionen anser att perioderna 1994–1999 och 2000–2006 bör skiljas åt när man drar slutsatser. Det fanns stora skillnader i kraven under de båda perioderna. Bl.a. skildes förvaltningsmyndigheterna från utbetalande myndigheter först under perioden 2000–2006. I många fall ändrade medlemsstaterna sina strukturer för innevarande period.

Bristande efterlevnad av lagstadgade krav

| 5.20 | Vid granskningen i medlemsstaterna upptäckte revisionsrätten flera fall av bristande efterlevnad av de lagstadgade kraven för förvaltnings- och kontrollsystem i samtliga program i stickprovet från de båda programperioderna 1994–1999 och 2000–2006. Sedan den föregående programperioden har kommissionen genomfört olika åtgärder för att åstadkomma ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem för utgifterna 2000–2006. Stora brister kvarstår dock fortfarande, vilket framgår av resultaten av granskningen av de urvalda programmen 2000–2006 (se
  bilaga 1
  ). Följande iakttagelser belyser den typ av problem revisionsrätten upptäckte för båda programperioderna. |
| --- | --- |

5.20

Vid granskningen i medlemsstaterna upptäckte revisionsrätten flera fall av bristande efterlevnad av de lagstadgade kraven för förvaltnings- och kontrollsystem i samtliga program i stickprovet från de båda programperioderna 1994–1999 och 2000–2006. Sedan den föregående programperioden har kommissionen genomfört olika åtgärder för att åstadkomma ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem för utgifterna 2000–2006. Stora brister kvarstår dock fortfarande, vilket framgår av resultaten av granskningen av de urvalda programmen 2000–2006 (se
  bilaga 1
  ). Följande iakttagelser belyser den typ av problem revisionsrätten upptäckte för båda programperioderna.

| 5.20 | Kommissionen noterar att vissa aspekter av förvaltnings- och kontrollsystemen i allmänhet är tillfredsställande, i synnerhet vad gäller återvinningsförfaranden och de oberoende organ som avslutar programmen. Kommissionen noterar även de positiva slutsatserna om verifieringskedjorna och oberoende kontroller i den rapport som nämns i punkt 5.37. |
| --- | --- |

5.20

Kommissionen noterar att vissa aspekter av förvaltnings- och kontrollsystemen i allmänhet är tillfredsställande, i synnerhet vad gäller återvinningsförfaranden och de oberoende organ som avslutar programmen. Kommissionen noterar även de positiva slutsatserna om verifieringskedjorna och oberoende kontroller i den rapport som nämns i punkt 5.37.

Otydlig definition, fördelning och uppdelning av funktioner

| 5.21 | I fyra av de sexton program som granskades konstaterade revisionsrätten att det fanns problem med definitionen, fördelningen och uppdelningen av funktioner. I två fall utfördes de kontroller som låg till grund för den utbetalande myndighetens attestering av utgifterna av en avdelning som inte var fristående från den enhet som beviljade utbetalningen (20). I ett annat program rapporterade den enhet som ansvarade för 5 %-stickprovskontrollerna till den avdelningschef som också ansvarade för förvaltning och utbetalning av stöd (21). I ytterligare ett program rapporterade förvaltnings- respektive utbetalningsteamen till samma avdelningschef (22). Det faktum att dessa grundläggande strukturer för förvaltning och kontroll inte har införts korrekt ökar risken för att olagliga och inkorrekta utgifter deklareras och attesteras. |
| --- | --- |

5.21

I fyra av de sexton program som granskades konstaterade revisionsrätten att det fanns problem med definitionen, fördelningen och uppdelningen av funktioner. I två fall utfördes de kontroller som låg till grund för den utbetalande myndighetens attestering av utgifterna av en avdelning som inte var fristående från den enhet som beviljade utbetalningen (20). I ett annat program rapporterade den enhet som ansvarade för 5 %-stickprovskontrollerna till den avdelningschef som också ansvarade för förvaltning och utbetalning av stöd (21). I ytterligare ett program rapporterade förvaltnings- respektive utbetalningsteamen till samma avdelningschef (22). Det faktum att dessa grundläggande strukturer för förvaltning och kontroll inte har införts korrekt ökar risken för att olagliga och inkorrekta utgifter deklareras och attesteras.

| 5.21 | Kommissionen noterar att två av programmen avsåg perioden 1994–1999 och två avsåg perioden 2000–2006. Kommissionen anser att programmet för västra Skottland 1997–1999 hade en struktur som uppfyllde de minimikrav som gäller perioden 1994–1999.
  I fråga om Puglia (fotnot 18) fann Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling liknande problem med separation av uppgifter vid revisionsbesöket i mars 2004. Den årliga verksamhetsrapporten från Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling avseende 2004 omfattade en reserv för utgifter i Puglia, och frågan behandlas för närvarande med de italienska myndigheterna med utgångspunkt i kommissionens uppgifter. |
| --- | --- |

5.21

Kommissionen noterar att två av programmen avsåg perioden 1994–1999 och två avsåg perioden 2000–2006. Kommissionen anser att programmet för västra Skottland 1997–1999 hade en struktur som uppfyllde de minimikrav som gäller perioden 1994–1999.

I fråga om Puglia (fotnot 18) fann Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling liknande problem med separation av uppgifter vid revisionsbesöket i mars 2004. Den årliga verksamhetsrapporten från Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling avseende 2004 omfattade en reserv för utgifter i Puglia, och frågan behandlas för närvarande med de italienska myndigheterna med utgångspunkt i kommissionens uppgifter.

Avsaknad av tillfredsställande verifieringskedja

| 5.22 | Vid revisionsrättens granskning upptäcktes problem med verifieringskedjan i sju program. I ett program var verifieringskedjan bristfällig för tre av de tio projekt som granskades (23) och i ett annat för tre av åtta granskade projekt (24). I ett fall upptäcktes ett avbrott i verifieringskedjan för två projekt och för samma program hade inte några register över utgifterna sparats, vilket strider mot de lagstadgade kraven (25). I ett annat fall som gällde två granskade programåtgärder upptäckte revisionsrätten att förvaltningsmyndighetens utbetalningar inte hade stämts av mot de utgifter som redovisats för projekten (26). För tre projekt inom ett program bevarades inte fakturor och betalningsbevis i strid med bestämmelserna, och utgiftsunderlag kunde endast erhållas via det interna bokföringssystemet hos stödmottagaren själv (22). I ett program påträffades problem med verifieringskedjan i flertalet av de projekt som revisionsrätten granskade (27). I ett annat program stämde inte det belopp som attesterats till kommissionen överens med totalbeloppet i programmets räkenskaper (28). När det saknas en tillfredsställande verifieringskedja finns det inte heller någon tydlig grund för medlemsstaternas attestering av utgifterna. |
| --- | --- |

5.22

Vid revisionsrättens granskning upptäcktes problem med verifieringskedjan i sju program. I ett program var verifieringskedjan bristfällig för tre av de tio projekt som granskades (23) och i ett annat för tre av åtta granskade projekt (24). I ett fall upptäcktes ett avbrott i verifieringskedjan för två projekt och för samma program hade inte några register över utgifterna sparats, vilket strider mot de lagstadgade kraven (25). I ett annat fall som gällde två granskade programåtgärder upptäckte revisionsrätten att förvaltningsmyndighetens utbetalningar inte hade stämts av mot de utgifter som redovisats för projekten (26). För tre projekt inom ett program bevarades inte fakturor och betalningsbevis i strid med bestämmelserna, och utgiftsunderlag kunde endast erhållas via det interna bokföringssystemet hos stödmottagaren själv (22). I ett program påträffades problem med verifieringskedjan i flertalet av de projekt som revisionsrätten granskade (27). I ett annat program stämde inte det belopp som attesterats till kommissionen överens med totalbeloppet i programmets räkenskaper (28). När det saknas en tillfredsställande verifieringskedja finns det inte heller någon tydlig grund för medlemsstaternas attestering av utgifterna.

| 5.22 | Kommissionen noterar att fyra av ärendena avser perioden 1994–1999 och tre perioden 2000–2006.
  När det gäller det belgiska programmet 2000–2006 (1999BE053DO002) har förvaltningsmyndigheten sedan revisionsrättens besök spårat de utgifter som deklarerades till kommissionen i ett av de tre aktuella ärendena, och de två andra projekten håller på att utredas. I fråga om det finska programmet 1994–1999 (956001FI8) ansågs systemet otillräckligt vid kommissionens särskilda revision av socialbidrag i november 2002. Finland har sedan dess ändrat systemet för innevarande period. Framstegen följs av kommissionens avdelningar, och situationen har nu förbättrats.
  Avseende det spanska programmet 1994–1999 (940112ES1) belastade medlemsstatens otillräckliga deklarationer inte gemenskapens budget. |
| --- | --- |

5.22

Kommissionen noterar att fyra av ärendena avser perioden 1994–1999 och tre perioden 2000–2006.

När det gäller det belgiska programmet 2000–2006 (1999BE053DO002) har förvaltningsmyndigheten sedan revisionsrättens besök spårat de utgifter som deklarerades till kommissionen i ett av de tre aktuella ärendena, och de två andra projekten håller på att utredas. I fråga om det finska programmet 1994–1999 (956001FI8) ansågs systemet otillräckligt vid kommissionens särskilda revision av socialbidrag i november 2002. Finland har sedan dess ändrat systemet för innevarande period. Framstegen följs av kommissionens avdelningar, och situationen har nu förbättrats.

Avseende det spanska programmet 1994–1999 (940112ES1) belastade medlemsstatens otillräckliga deklarationer inte gemenskapens budget.

Avsaknad av tillfredsställande kontroller

| 5.23 | I nio fall i revisionsrättens urval visade det sig att den löpande förvaltningskontrollen av verksamheten inte fungerade eller hade brister. I revisionsrättens urval återfanns två fall där denna kontroll inte fungerade och där det saknades bevis på att några löpande förvaltningskontroller hade gjorts (29). I dessa fall upptäckte revisionsrätten ett antal fel vid granskningen av enskilda projekt. I ett annat fall hade förvaltningsmyndigheterna vid sina kontroller på plats inte kontrollerat att den verksamhet som finansierats verkligen hade genomförts (24). I detta fall fanns det inga bevis för att de samfinansierade tjänsterna tillhandahållits. Dessa granskningsresultat visar hur viktiga kontrollerna hos stödmottagarna är och att man inte enbart kan stödja sig på centraliserade kontroller av dokumentationen. |
| --- | --- |

5.23

I nio fall i revisionsrättens urval visade det sig att den löpande förvaltningskontrollen av verksamheten inte fungerade eller hade brister. I revisionsrättens urval återfanns två fall där denna kontroll inte fungerade och där det saknades bevis på att några löpande förvaltningskontroller hade gjorts (29). I dessa fall upptäckte revisionsrätten ett antal fel vid granskningen av enskilda projekt. I ett annat fall hade förvaltningsmyndigheterna vid sina kontroller på plats inte kontrollerat att den verksamhet som finansierats verkligen hade genomförts (24). I detta fall fanns det inga bevis för att de samfinansierade tjänsterna tillhandahållits. Dessa granskningsresultat visar hur viktiga kontrollerna hos stödmottagarna är och att man inte enbart kan stödja sig på centraliserade kontroller av dokumentationen.

| 5.23 | Kommissionen noterar att två ärenden avser perioden 1994–1999 och sju avser perioden 2000–2006. I fråga om det grekiska programmet har kommissionen efter utredning av förvaltnings- och kontrollsystemet i Grekland nu konstaterat att de åtgärder som vidtagits räcker för att inrätta förfaranden för förvaltningskontroller som uppfyller kraven i förordningarna.
  När det gäller det svenska programmet 2000–2006 (1999SE161DO002) kommer kommissionen att se till att de förbättringar som görs även omfattar kontroll av att åtgärderna faktiskt har genomförts. |
| --- | --- |

5.23

Kommissionen noterar att två ärenden avser perioden 1994–1999 och sju avser perioden 2000–2006. I fråga om det grekiska programmet har kommissionen efter utredning av förvaltnings- och kontrollsystemet i Grekland nu konstaterat att de åtgärder som vidtagits räcker för att inrätta förfaranden för förvaltningskontroller som uppfyller kraven i förordningarna.

När det gäller det svenska programmet 2000–2006 (1999SE161DO002) kommer kommissionen att se till att de förbättringar som görs även omfattar kontroll av att åtgärderna faktiskt har genomförts.

| 5.24 | Brister i de löpande förvaltningskontrollerna uppdagades i sex fall. I ett fall hade otillräckliga löpande kontroller utförts (22). I tre andra fall var kontrollernas innehåll och djup otillräckligt, och frågor som rörde utgifternas stödberättigande hanterades inte korrekt (30). Ett antal feI konstaterades i ett av dessa fall som var ett avslutat program där de slutliga utgifterna hade attesterats (21). I ytterligare två fall kontrollerades inte den verksamhet som genomfördes av tredje part, och revisionsrätten kunde inte hitta några bevis för att dessa utgifter var stödberättigande (31). |
| --- | --- |

5.24

Brister i de löpande förvaltningskontrollerna uppdagades i sex fall. I ett fall hade otillräckliga löpande kontroller utförts (22). I tre andra fall var kontrollernas innehåll och djup otillräckligt, och frågor som rörde utgifternas stödberättigande hanterades inte korrekt (30). Ett antal feI konstaterades i ett av dessa fall som var ett avslutat program där de slutliga utgifterna hade attesterats (21). I ytterligare två fall kontrollerades inte den verksamhet som genomfördes av tredje part, och revisionsrätten kunde inte hitta några bevis för att dessa utgifter var stödberättigande (31).

| 5.24 | När det gäller det belgiska programmet 2000–2006 (1999BE053DO002) kommer kommissionen att se till att mottagaren verkligen förser förvaltningsmyndigheten med uppgifter ur den systematiska bokföringen avseende de faktiska kostnaderna i internfaktureringen samt att förvaltningsmyndigheten kontrollerar att utgifterna är stödberättigande och motiverade. |
| --- | --- |

5.24

När det gäller det belgiska programmet 2000–2006 (1999BE053DO002) kommer kommissionen att se till att mottagaren verkligen förser förvaltningsmyndigheten med uppgifter ur den systematiska bokföringen avseende de faktiska kostnaderna i internfaktureringen samt att förvaltningsmyndigheten kontrollerar att utgifterna är stödberättigande och motiverade.

| 5.25 | De program för perioden 2000–2006 som granskades hade gjort tillfredsställande framsteg när det gäller 5 %-kontrollerna, med undantag av ett falI där kontrollerna låg efter vad gäller omfattning (24). I elva program i urvalet påträffade revisionsrätten dock även brister i de oberoende kontrollerna. I sju fall var den riskanalys som låg till grund för urvalet ofullständig eller kunde inte förklaras, och kontrollerna täckte inte alla aspekter av stödberättigande på ett tillfredsställande sätt (32). I ett annat fall fanns det inga arbetspapper från granskningen som gjorde det möjligt för revisionsrättens revisorer att kontrollera tillämpningen av urvalsmetoden och den granskning som hade utförts (33). Försenade rapporteringar av kontrollresultaten noterades i två fall (34). I ett program omfattade inte kontrollerna i tillräckligt hög utsträckning hela programperioden, och ingen riskanalys gjordes vid urvalet (35). |
| --- | --- |

5.25

De program för perioden 2000–2006 som granskades hade gjort tillfredsställande framsteg när det gäller 5 %-kontrollerna, med undantag av ett falI där kontrollerna låg efter vad gäller omfattning (24). I elva program i urvalet påträffade revisionsrätten dock även brister i de oberoende kontrollerna. I sju fall var den riskanalys som låg till grund för urvalet ofullständig eller kunde inte förklaras, och kontrollerna täckte inte alla aspekter av stödberättigande på ett tillfredsställande sätt (32). I ett annat fall fanns det inga arbetspapper från granskningen som gjorde det möjligt för revisionsrättens revisorer att kontrollera tillämpningen av urvalsmetoden och den granskning som hade utförts (33). Försenade rapporteringar av kontrollresultaten noterades i två fall (34). I ett program omfattade inte kontrollerna i tillräckligt hög utsträckning hela programperioden, och ingen riskanalys gjordes vid urvalet (35).

| 5.25 | Kommissionen noterar att sex av de elva ärendena avser perioden 1994–1999 och fem perioden 2000–2006.
  Innan de slutliga utbetalningarna gjordes till programmet Industria e Servizi 1994–1999 hade kommissionen, med tanke på att ingen revision gjorts av projekt som avsåg mindre belopp än 3 miljarder italienska lire, krävt ytterligare revision av sådana projekt. Vid de slutliga utbetalningarna gjordes finansiella korrigeringar i alla projekt i denna kategori, med utgångspunkt i den genomsnittliga felfrekvensen vid kontrollerna. |
| --- | --- |

5.25

Kommissionen noterar att sex av de elva ärendena avser perioden 1994–1999 och fem perioden 2000–2006.

Innan de slutliga utbetalningarna gjordes till programmet Industria e Servizi 1994–1999 hade kommissionen, med tanke på att ingen revision gjorts av projekt som avsåg mindre belopp än 3 miljarder italienska lire, krävt ytterligare revision av sådana projekt. Vid de slutliga utbetalningarna gjordes finansiella korrigeringar i alla projekt i denna kategori, med utgångspunkt i den genomsnittliga felfrekvensen vid kontrollerna.

| 5.26 | De kontroller som gjordes av den utbetalande myndigheten innan utgiftsdeklarationerna attesterades visade sig i sju fall inte fungera eller vara bristfälliga. I ett fall attesterade den utbetalande myndigheten utgifterna enbart på grundval av de kontroller som gjorts av förvaltningsmyndigheten och utan att göra ytterligare kontroller (23). I två andra fall hade den utbetalande myndigheten ingen överblick över de löpande förvaltningskontroller som hade gjorts av det berörda programmet (36). I ett annat fall attesterades utgifterna trots att inga förvaltningskontroller hade utförts och trots att den utbetalande myndigheten inte hade utfört några systemkontroller (37). I ett program hade inte den enhet inom den utbetalande myndigheten som ansvarade för kontollerna gjort någon formell definition av arbetsrutinerna; de kontroller som gjordes var därför otillräckliga (38). I ytterligare ett program hade inte omfattningen av de kontroller som utfördes av den attesterande myndigheten specificerats, och i checklistorna hade inga uppgifter om utgifternas stödberättigande tagits med (39). I ett annat fall fanns det inga bevis för att några kontroller alls hade gjorts (25). |
| --- | --- |

5.26

De kontroller som gjordes av den utbetalande myndigheten innan utgiftsdeklarationerna attesterades visade sig i sju fall inte fungera eller vara bristfälliga. I ett fall attesterade den utbetalande myndigheten utgifterna enbart på grundval av de kontroller som gjorts av förvaltningsmyndigheten och utan att göra ytterligare kontroller (23). I två andra fall hade den utbetalande myndigheten ingen överblick över de löpande förvaltningskontroller som hade gjorts av det berörda programmet (36). I ett annat fall attesterades utgifterna trots att inga förvaltningskontroller hade utförts och trots att den utbetalande myndigheten inte hade utfört några systemkontroller (37). I ett program hade inte den enhet inom den utbetalande myndigheten som ansvarade för kontollerna gjort någon formell definition av arbetsrutinerna; de kontroller som gjordes var därför otillräckliga (38). I ytterligare ett program hade inte omfattningen av de kontroller som utfördes av den attesterande myndigheten specificerats, och i checklistorna hade inga uppgifter om utgifternas stödberättigande tagits med (39). I ett annat fall fanns det inga bevis för att några kontroller alls hade gjorts (25).

| 5.26 | Problemet med Interregprogrammet i Grekland har nu lösts med hjälp av de åtgärder som nämns i svaret på punkt 5.23. Den utbetalande myndigheten kräver nu uppgifter om förvaltningskontroller och oberoende revision av projekt innan den attesterar utgifter för projektet.
  Avseende det italienska programmet 2000–2006 (1999IT161PO011) får den utbetalande myndigheten nu in kvartalsrapporter om dessa kontroller. |
| --- | --- |

5.26

Problemet med Interregprogrammet i Grekland har nu lösts med hjälp av de åtgärder som nämns i svaret på punkt 5.23. Den utbetalande myndigheten kräver nu uppgifter om förvaltningskontroller och oberoende revision av projekt innan den attesterar utgifter för projektet.

Avseende det italienska programmet 2000–2006 (1999IT161PO011) får den utbetalande myndigheten nu in kvartalsrapporter om dessa kontroller.

| 5.27 | Om inte tillfredsställande kontroller genomförs på olika nivåer ökar risken för att olagliga och felaktiga utgifter deklareras till kommissionen. |
| --- | --- |

5.27

Om inte tillfredsställande kontroller genomförs på olika nivåer ökar risken för att olagliga och felaktiga utgifter deklareras till kommissionen.

| 5.27 | Kontrollernas lämplighet bedöms av det oberoende organet vid programmets avslutande och tas upp i det avslutande utlåtandet. Kommissionen har även vidtagit åtgärder för att hantera denna risk i avslutandet av programmen för 1994–1999. |
| --- | --- |

5.27

Kontrollernas lämplighet bedöms av det oberoende organet vid programmets avslutande och tas upp i det avslutande utlåtandet. Kommissionen har även vidtagit åtgärder för att hantera denna risk i avslutandet av programmen för 1994–1999.

Avslutandet av programmen 1994–1999: förseningar och systembrister vid efterlevnad av förordningar

Revisionsrättens granskning

| 5.28 | Revisionsrätten granskade de åtgärder som vidtagits av kommissionen vid avslutandet av program från programperioden 1994–1999. Granskningen gjordes vid kommissionen och omfattade de sex strukturfondsprogrammen och ett projekt inom Sammanhållningsfonden som valts ut av revisionsrätten (se punkt 5.19), plus ytterligare ett urval på 23 avslutade program (40). Revisionsrätten undersökte även det granskningsarbete som utförts av kommissionen med hjälp av ett urval av granskningsrapporter från de olika generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder. Ett urval av ännu inte avslutade program granskades för att fastställa anledningen till förseningen. |
| --- | --- |

5.28

Revisionsrätten granskade de åtgärder som vidtagits av kommissionen vid avslutandet av program från programperioden 1994–1999. Granskningen gjordes vid kommissionen och omfattade de sex strukturfondsprogrammen och ett projekt inom Sammanhållningsfonden som valts ut av revisionsrätten (se punkt 5.19), plus ytterligare ett urval på 23 avslutade program (40). Revisionsrätten undersökte även det granskningsarbete som utförts av kommissionen med hjälp av ett urval av granskningsrapporter från de olika generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder. Ett urval av ännu inte avslutade program granskades för att fastställa anledningen till förseningen.

Brister och förseningar i avslutandet av program

| 5.29 | Revisionsrättens granskning av de åtgärder som kommissionen vidtog 2004 i samband med slutbetalningar för programmen från 1994–1999 visade att program hade avslutats av GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter trots att de avslutande utlåtanden som medlemsstaterna hade lämnat in inte innehöll fullständiga uppgifter om vilken metod som hade tillämpats (41). Detta gäller särskilt användningen av riskanalys och urvalets representativitet vid de kontroller av minst 5 % av programmet som medlemsstaternas myndigheter gjorde innan de attesterade de slutliga utgifterna för programmen. |
| --- | --- |

5.29

Revisionsrättens granskning av de åtgärder som kommissionen vidtog 2004 i samband med slutbetalningar för programmen från 1994–1999 visade att program hade avslutats av GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter trots att de avslutande utlåtanden som medlemsstaterna hade lämnat in inte innehöll fullständiga uppgifter om vilken metod som hade tillämpats (41). Detta gäller särskilt användningen av riskanalys och urvalets representativitet vid de kontroller av minst 5 % av programmet som medlemsstaternas myndigheter gjorde innan de attesterade de slutliga utgifterna för programmen.

| 5.29 | Kommissionen anser att avslutandet av programmen i allmänhet genomförts på en tillfredsställande nivå, trots några förseningar. Utredningen av förklaringar enligt artikel 8 var bara en del av kommissionens strategi vid avslutandet av program från perioden 1994–1999. Innan avslutandet hade kommissionen gjort systemrevisioner i alla medlemsstater. Den utfärdade även allmänna riktlinjer om kraven och om avslutningsförfarandet.
  I fråga om Lorraineprogrammet 1997–1999 hade nära 20 % av utgifterna kontrollerats av medlemsstaten. När det gäller Zuid-Limburgprogrammet hade 24 av 100 projekt kontrollerats i en första systemrevision av den nationella revisionsmyndigheten, och djupgående kontroller gjordes av 12 % av utgifterna. Därför anser Generaldirektoratet för regionalpolitik i båda fallen att det hade en god grund för att avsluta programmen.
  Enligt tillgängliga uppgifter (bl.a. efter den fördjupade kontrollen av de avslutande dokumenten enligt checklistor och efter kommissionens revision) anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att det hade tillräckliga uppgifter för att avsluta de aktuella programmen. |
| --- | --- |

5.29

Kommissionen anser att avslutandet av programmen i allmänhet genomförts på en tillfredsställande nivå, trots några förseningar. Utredningen av förklaringar enligt artikel 8 var bara en del av kommissionens strategi vid avslutandet av program från perioden 1994–1999. Innan avslutandet hade kommissionen gjort systemrevisioner i alla medlemsstater. Den utfärdade även allmänna riktlinjer om kraven och om avslutningsförfarandet.

I fråga om Lorraineprogrammet 1997–1999 hade nära 20 % av utgifterna kontrollerats av medlemsstaten. När det gäller Zuid-Limburgprogrammet hade 24 av 100 projekt kontrollerats i en första systemrevision av den nationella revisionsmyndigheten, och djupgående kontroller gjordes av 12 % av utgifterna. Därför anser Generaldirektoratet för regionalpolitik i båda fallen att det hade en god grund för att avsluta programmen.

Enligt tillgängliga uppgifter (bl.a. efter den fördjupade kontrollen av de avslutande dokumenten enligt checklistor och efter kommissionens revision) anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att det hade tillräckliga uppgifter för att avsluta de aktuella programmen.

| 5.30 | Förra året konstaterade revisionsrätten att den varierande kvaliteten på den avslutande dokumentationen från medlemsstaterna bidrog till att avslutandet av programmen från 1994–1999 tog lång tid (42). Förseningarna har fortsatt under 2004. Detta beror delvis på att medlemsstaterna har tagit lång tid på sig för att besvara kommissionens frågor (framför allt beträffande fullföljandet av tillräckligt många oberoende kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen och av utgiftsdeklarationerna) och delvis på att kommissionen i ett antal fall (43) inte vidtagit åtgärder i tid. |
| --- | --- |

5.30

Förra året konstaterade revisionsrätten att den varierande kvaliteten på den avslutande dokumentationen från medlemsstaterna bidrog till att avslutandet av programmen från 1994–1999 tog lång tid (42). Förseningarna har fortsatt under 2004. Detta beror delvis på att medlemsstaterna har tagit lång tid på sig för att besvara kommissionens frågor (framför allt beträffande fullföljandet av tillräckligt många oberoende kontroller av förvaltnings- och kontrollsystemen och av utgiftsdeklarationerna) och delvis på att kommissionen i ett antal fall (43) inte vidtagit åtgärder i tid.

| 5.30 | Såsom framhålls i svaren på punkterna 5.37 och 5.67 i revisionsrättens rapport för 2003 har kommissionen kontrollerat de avslutande handlingarna noggrant, hört OLAF för att se till att alla ärenden som avsåg oegentligheter lösts samt vid behov bett om ytterligare upplysningar eller vidare revision. Detta fördröjde naturligtvis avslutningsdagen i vissa ärenden, i synnerhet om medlemsstaterna bestred kommissionens förslag till finansiella korrigeringar vid avslutningen.
  Hos Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gäller fyra av de nämnda fallen avslutade program som försenats på grund av kraven på lämplig behandling av oegentligheter.
  Vad gäller avslutandet av de fem FFU-program som revisionsrätten nämner i fotnot 48 har ett redan avslutats, två kommit till det stadium där förslag till avslutande inkom kort kommer att sändas till de berörda medlemsstaterna, och pågår avslutandet i de två sista ärendena.
  När det gäller de ERUF-ärenden som nämns fanns komplexa frågor som krävde kontakter med nationella myndigheter och som fördröjdes av den övergripande arbetsbördan vid avslutningen. |
| --- | --- |

5.30

Såsom framhålls i svaren på punkterna 5.37 och 5.67 i revisionsrättens rapport för 2003 har kommissionen kontrollerat de avslutande handlingarna noggrant, hört OLAF för att se till att alla ärenden som avsåg oegentligheter lösts samt vid behov bett om ytterligare upplysningar eller vidare revision. Detta fördröjde naturligtvis avslutningsdagen i vissa ärenden, i synnerhet om medlemsstaterna bestred kommissionens förslag till finansiella korrigeringar vid avslutningen.

Hos Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gäller fyra av de nämnda fallen avslutade program som försenats på grund av kraven på lämplig behandling av oegentligheter.

Vad gäller avslutandet av de fem FFU-program som revisionsrätten nämner i fotnot 48 har ett redan avslutats, två kommit till det stadium där förslag till avslutande inkom kort kommer att sändas till de berörda medlemsstaterna, och pågår avslutandet i de två sista ärendena.

När det gäller de ERUF-ärenden som nämns fanns komplexa frågor som krävde kontakter med nationella myndigheter och som fördröjdes av den övergripande arbetsbördan vid avslutningen.

| 5.31 | I
  tabell 5.1
  finns uppgifter per den 31 december 2004 och 31 mars 2005 om de avslutade programmen inom de olika strukturfonderna. Det framgår att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling avslutade 137 program under 2004 och att 158 av dess 388 program därmed fortfarande var oavslutade vid utgången av 2004. GD Fiske och havsfrågor avslutade tre program, vilket innebar att 41 av 52 var oavslutade. GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter avslutade 335 program (av sammanlagt 786) under 2004, och 264 väntade fortfarande på att avslutas. GD Regionalpolitik avslutade 317 program (av sammanlagt 944) under 2004, vilket innebar att 333 program fortfarande var oavslutade (44). |
| --- | --- |

5.31

I
  tabell 5.1
  finns uppgifter per den 31 december 2004 och 31 mars 2005 om de avslutade programmen inom de olika strukturfonderna. Det framgår att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling avslutade 137 program under 2004 och att 158 av dess 388 program därmed fortfarande var oavslutade vid utgången av 2004. GD Fiske och havsfrågor avslutade tre program, vilket innebar att 41 av 52 var oavslutade. GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter avslutade 335 program (av sammanlagt 786) under 2004, och 264 väntade fortfarande på att avslutas. GD Regionalpolitik avslutade 317 program (av sammanlagt 944) under 2004, vilket innebar att 333 program fortfarande var oavslutade (44).

| 5.31 | Tabellerna visar program som helt har avslutats i så måtto att såväl slutliga utbetalningar som ansvarsfrihet beviljats. De belopp som tas upp som betalningar avser endast betalningar till helt avslutade program, och omfattar inte betalningar till program där ansvarsfrihet ännu inte beviljats. Om en medlemsstat bestrider kommissionens fastställande av de slutliga utbetalningarna kan kommissionen inte bevilja ansvarsfrihet innan frågan reglerats, vilket i vissa fall medför ett formellt förfarande enligt artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88. Den sammanlagda nivån på utestående åtaganden för perioden 1994–1999 – värdena i tabell 5.1 är nettovärden som inte tar upp betalningar till pågående program – minskade med två tredjedelar under 2004 och uppgick vid årsskiftet till 3,3 miljarder euro, vilket är cirka 5 % av det ursprungliga beloppet i budgeten (se punkterna 2.16 och 2.20 i rapporten för 2004). |
| --- | --- |

5.31

Tabellerna visar program som helt har avslutats i så måtto att såväl slutliga utbetalningar som ansvarsfrihet beviljats. De belopp som tas upp som betalningar avser endast betalningar till helt avslutade program, och omfattar inte betalningar till program där ansvarsfrihet ännu inte beviljats. Om en medlemsstat bestrider kommissionens fastställande av de slutliga utbetalningarna kan kommissionen inte bevilja ansvarsfrihet innan frågan reglerats, vilket i vissa fall medför ett formellt förfarande enligt artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88. Den sammanlagda nivån på utestående åtaganden för perioden 1994–1999 – värdena i tabell 5.1 är nettovärden som inte tar upp betalningar till pågående program – minskade med två tredjedelar under 2004 och uppgick vid årsskiftet till 3,3 miljarder euro, vilket är cirka 5 % av det ursprungliga beloppet i budgeten (se punkterna 2.16 och 2.20 i rapporten för 2004).

Tabell 5.1 a – Strukturåtgärder: Europeiska regionala utvecklingsfonden, program från 1994–1999 avslutade den 31 december 2004 och den 31 mars 2005

| Budgetområde (45) | Totalt | Avslutade före 2004 | Avslutade den 31 december 2004 | Avslutade den 31 mars 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Planerat bidrag från gemenskapen (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) |
| Mål 1 | 181 | 57 571 255 951 | 44 | 12 221 092 714 | 94 | 37 550 653 114 | 103 | 40 455 135 472 |
| Mål 2 94–96 | 84 | 5 165 903 927 | 70 | 3 504 374 582 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 |
| Mål 2 97–99 | 73 | 7 157 716 211 | 13 | 841 930 911 | 48 | 3 132 569 307 | 51 | 3 410 651 545 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 25 | 1 050 903 786 | 62 | 2 458 401 459 | 68 | 2 787 738 557 |
| Mål 6 | 2 | 355 453 472 | 1 | 149 180 357 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Gemenskapsinitiativ | 520 | 9 223 064 769 | 141 | 1 177 790 541 | 326 | 3 916 629 881 | 355 | 4 187 134 731 |
| Totalt | 944 | 82 775 943 121 | 294 | 18 945 272 891 | 611 | 51 586 884 014 | 661 | 55 755 658 030 |
| Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen. |

Budgetområde (45)

Totalt

Avslutade före 2004

Avslutade den 31 december 2004

Avslutade den 31 mars 2005

Antal program

Planerat bidrag från gemenskapen (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Mål 1

181

57 571 255 951

44

12 221 092 714

94

37 550 653 114

103

40 455 135 472

Mål 2 94–96

84

5 165 903 927

70

3 504 374 582

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

Mål 2 97–99

73

7 157 716 211

13

841 930 911

48

3 132 569 307

51

3 410 651 545

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (b)

84

3 302 548 791

25

1 050 903 786

62

2 458 401 459

68

2 787 738 557

Mål 6

2

355 453 472

1

149 180 357

2

333 854 319

2

333 854 319

Gemenskapsinitiativ

520

9 223 064 769

141

1 177 790 541

326

3 916 629 881

355

4 187 134 731

Totalt

944

82 775 943 121

294

18 945 272 891

611

51 586 884 014

661

55 755 658 030

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

Tabell 5.1 b – Strukturåtgärder: Europeiska socialfonden, program från 1994–1999 avslutade den 31 december 2004 och den 31 mars 2005

| Budgetområde (46) | Totalt | Avslutade före 2004 | Avslutade den 31 december 2004 | Avslutade den 31 mars 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Planerat bidrag från gemenskapen (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) |
| Mål 1 | 102 | 22 806 888 948 | 20 | 4 263 436 869 | 59 | 9 800 246 487 | 59 | 9 800 246 487 |
| Mål 2 94–96 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 79 | 1 341 684 839 | 80 | 1 359 322 253 |
| Mål 2 97–99 | 72 | 2 112 708 834 | 10 | 109 292 853 | 43 | 732 343 850 | 45 | 785 221 571 |
| Mål 3 | 56 | 13 221 222 835 | 10 | 802 312 390 | 30 | 6 568 750 561 | 34 | 7 079 666 326 |
| Mål 4 | 16 | 2 614 128 525 | 3 | 121 340 718 | 11 | 1 324 982 251 | 11 | 1 324 982 251 |
| Mål 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 5 | 51 049 826 | 54 | 489 410 848 | 58 | 530 457 498 |
| Mål 6 | 2 | 177 902 801 | 1 | 104 798 749 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Gemenskapsinitiativ | 373 | 4 664 895 421 | 68 | 568 697 469 | 244 | 1 497 206 934 | 252 | 1 510 102 428 |
| Totalt | 786 | 48 252 482 256 | 187 | 7 246 278 950 | 522 | 21 915 926 019 | 541 | 22 551 299 063 |
| Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen. |

Budgetområde (46)

Totalt

Avslutade före 2004

Avslutade den 31 december 2004

Avslutade den 31 mars 2005

Antal program

Planerat bidrag från gemenskapen (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Mål 1

102

22 806 888 948

20

4 263 436 869

59

9 800 246 487

59

9 800 246 487

Mål 2 94–96

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

79

1 341 684 839

80

1 359 322 253

Mål 2 97–99

72

2 112 708 834

10

109 292 853

43

732 343 850

45

785 221 571

Mål 3

56

13 221 222 835

10

802 312 390

30

6 568 750 561

34

7 079 666 326

Mål 4

16

2 614 128 525

3

121 340 718

11

1 324 982 251

11

1 324 982 251

Mål 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (b)

83

1 057 483 760

5

51 049 826

54

489 410 848

58

530 457 498

Mål 6

2

177 902 801

1

104 798 749

2

161 300 249

2

161 300 249

Gemenskapsinitiativ

373

4 664 895 421

68

568 697 469

244

1 497 206 934

252

1 510 102 428

Totalt

786

48 252 482 256

187

7 246 278 950

522

21 915 926 019

541

22 551 299 063

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

Tabell 5.1 c – Strukturåtgärder: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk, utvecklingssektionen 1994–1999 avslutade den 31 december 2004 och den 31 mars 2005

| Budgetområde (47) | Totalt | Avslutade före 2004 | Avslutade den 31 december 2004 | Avslutade den 31 mars 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Planerat bidrag från gemenskapen (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) |
| Mål 1 | 69 | 14 301 716 000 | 4 | 565 075 313 | 34 | 4 721 652 121 | 34 | 4 721 652 121 |
| Mål 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 30 | 421 287 186 | 43 | 1 728 707 188 | 43 | 1 728 707 188 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 21 | 693 559 284 | 46 | 1 772 582 355 | 48 | 1 790 545 748 |
| Mål 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 1 | 211 137 456 | 1 | 211 137 456 |
| Gemenskapsinitiativ | 167 | 1 156 618 000 | 38 | 132 882 889 | 106 | 534 783 853 | 106 | 534 783 853 |
| Totalt | 388 | 24 455 735 000 | 93 | 1 812 804 672 | 230 | 8 968 862 973 | 232 | 8 986 826 366 |
| Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen. |

Budgetområde (47)

Totalt

Avslutade före 2004

Avslutade den 31 december 2004

Avslutade den 31 mars 2005

Antal program

Planerat bidrag från gemenskapen (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Mål 1

69

14 301 716 000

4

565 075 313

34

4 721 652 121

34

4 721 652 121

Mål 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

66

5 544 906 000

30

421 287 186

43

1 728 707 188

43

1 728 707 188

Mål 5 (b)

84

3 163 701 000

21

693 559 284

46

1 772 582 355

48

1 790 545 748

Mål 6

2

288 794 000

0

0

1

211 137 456

1

211 137 456

Gemenskapsinitiativ

167

1 156 618 000

38

132 882 889

106

534 783 853

106

534 783 853

Totalt

388

24 455 735 000

93

1 812 804 672

230

8 968 862 973

232

8 986 826 366

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

Tabell 5.1 d – Strukturåtgärdsprogram 1994–1999 avslutade den 31 december 2004 och den 31 mars 2005 – FFU

| Budgetområde (48) | Totalt | Avslutade före 2004 | Avslutade den 31 december 2004 | Avslutade den 31 mars 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program | Planerat bidrag från gemenskapen (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) | Antal program | Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR) |
| Mål 1 | 18 | 1 797 039 031 | 1 | 32 744 | 3 | 127 659 610 | 5 | 199 177 066 |
| Mål 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 2 | 23 715 837 | 3 | 46 725 040 |
| Mål 5 (b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mål 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Gemenskapsinitiativ | 20 | 127 103 242 | 4 | 2 245 131 | 5 | 14 058 058 | 8 | 15 527 939 |
| Totalt | 52 | 2 782 833 273 | 8 | 29 517 159 | 11 | 168 956 952 | 17 | 264 953 492 |
| Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen. |

Budgetområde (48)

Totalt

Avslutade före 2004

Avslutade den 31 december 2004

Avslutade den 31 mars 2005

Antal program

Planerat bidrag från gemenskapen (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Antal program

Utbetalt bidrag från gemenskapen totalt (EUR)

Mål 1

18

1 797 039 031

1

32 744

3

127 659 610

5

199 177 066

Mål 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

2

23 715 837

3

46 725 040

Mål 5 (b)

0

0

0

0

0

0

0

0

Mål 6

2

8 260 000

1

3 523 447

1

3 523 447

1

3 523 447

Gemenskapsinitiativ

20

127 103 242

4

2 245 131

5

14 058 058

8

15 527 939

Totalt

52

2 782 833 273

8

29 517 159

11

168 956 952

17

264 953 492

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

Kommissionens program för granskningar vid programmens avslutande

| 5.32 | Revisionsrätten konstaterade att det tog lång till för kommissionen (i vissa fall över åtta månader) att förmedla resultaten av granskningen till medlemsstaterna (49). Sådana förseningar innebär även att kommissionen behöver mer tid för att utarbeta eventuella nödvändiga förslag till lämpliga finansiella korrigeringar och sedan återkräva felaktigt utbetalda utgifter. |
| --- | --- |

5.32

Revisionsrätten konstaterade att det tog lång till för kommissionen (i vissa fall över åtta månader) att förmedla resultaten av granskningen till medlemsstaterna (49). Sådana förseningar innebär även att kommissionen behöver mer tid för att utarbeta eventuella nödvändiga förslag till lämpliga finansiella korrigeringar och sedan återkräva felaktigt utbetalda utgifter.

| 5.32 | Kommissionens avdelningar försöker sända revisionsrapporterna till medlemsstaterna inom rimlig tid. Alla ERUF-ärenden som revisionsrätten nämner avser avslutande revisioner där inte alla handlingar var tillgängliga på platsen utan måste lämnas in några veckor efter besöket på plats. I vissa av FFU-ärendena tog det tid att rapportera revisionsresultaten på grund av långa diskussioner med de nationella myndigheterna innan revisionsrapporten utarbetades. |
| --- | --- |

5.32

Kommissionens avdelningar försöker sända revisionsrapporterna till medlemsstaterna inom rimlig tid. Alla ERUF-ärenden som revisionsrätten nämner avser avslutande revisioner där inte alla handlingar var tillgängliga på platsen utan måste lämnas in några veckor efter besöket på plats. I vissa av FFU-ärendena tog det tid att rapportera revisionsresultaten på grund av långa diskussioner med de nationella myndigheterna innan revisionsrapporten utarbetades.

| 5.33 | GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjorde en mindre granskning av förfarandena vid avslutandet i fyra medlemsstater. I ett fall (50) avslutade GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter programmet med en obetydlig finansiell korrigering, trots att allvarliga brister hade upptäckts av den nationella kontrollmyndigheten. |
| --- | --- |

5.33

GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjorde en mindre granskning av förfarandena vid avslutandet i fyra medlemsstater. I ett fall (50) avslutade GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter programmet med en obetydlig finansiell korrigering, trots att allvarliga brister hade upptäckts av den nationella kontrollmyndigheten.

| 5.33 | Revisionsstrategin för 2004 vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter prioriterade, med tanke på tillgängliga medel, perioden 2000–2006 med hänvisning till den preventiva effekten.
  Avslutande revision för återstående medlemsstater kommer att göras från och med 2005.
  I det belgiska ärendet som nämns anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att den schablonkorrigering som medlemsstaten gjorde var tillräcklig med hänsyn till de problem som upptäckts under de år som revisionen utförts av medlemsstatens oberoende organ. |
| --- | --- |

5.33

Revisionsstrategin för 2004 vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter prioriterade, med tanke på tillgängliga medel, perioden 2000–2006 med hänvisning till den preventiva effekten.

Avslutande revision för återstående medlemsstater kommer att göras från och med 2005.

I det belgiska ärendet som nämns anser Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter att den schablonkorrigering som medlemsstaten gjorde var tillräcklig med hänsyn till de problem som upptäckts under de år som revisionen utförts av medlemsstatens oberoende organ.

| 5.34 | Vid 2004 års utgång hade GD Regionalpolitik utfört efterhandsgranskningar av 56 program i EU:s samtliga 15 medlemsstater, motsvarande 35 % av bidragen från ERUF. Generaldirektoratet hittade betydande felnivåer i programmen i nio medlemsstater. Revisionsrätten anser att kvaliteten på denna granskning var tillfredsställande. |
| --- | --- |

5.34

Vid 2004 års utgång hade GD Regionalpolitik utfört efterhandsgranskningar av 56 program i EU:s samtliga 15 medlemsstater, motsvarande 35 % av bidragen från ERUF. Generaldirektoratet hittade betydande felnivåer i programmen i nio medlemsstater. Revisionsrätten anser att kvaliteten på denna granskning var tillfredsställande.

Resultat av substansgranskningen av projekt

Revisionsrättens granskning

| 5.35 | Revisionsrätten substansgranskade 167 projekt i medlemsstaterna inom de program den hade valt ut för granskning (punkt 5.19) för att få ytterligare bevis på hur fonderna fungerar. |
| --- | --- |

5.35

Revisionsrätten substansgranskade 167 projekt i medlemsstaterna inom de program den hade valt ut för granskning (punkt 5.19) för att få ytterligare bevis på hur fonderna fungerar.

Olika problem som upptäcktes av revisionsrätten

| 5.36 | De brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som beskrivs i punkterna 5.20–5.27 medför en ökad risk när det gäller de underliggande utgifternas laglighet och korrekthet. De problem som revisionsrätten påträffade vid sin projektgranskning är av skilda slag. Vanligast förekommande, vilket gällde ett stort antal fall, är att icke stödberättigande utgiftsposter tagits med i redovisningen (51), att samma utgifter har redovisats två gånger (52), att efterlevnaden av bestämmelser om statliga stöd (53) och offentlig upphandling (54) brustit, att det förekommer otillräckliga styrkande handlingar vid projekten (55) och att ingen vederbörligen motiverad och rättvis metod för fördelning av indirekta kostnader mellan projekten har använts (56). |
| --- | --- |

5.36

De brister i förvaltnings- och kontrollsystemen som beskrivs i punkterna 5.20–5.27 medför en ökad risk när det gäller de underliggande utgifternas laglighet och korrekthet. De problem som revisionsrätten påträffade vid sin projektgranskning är av skilda slag. Vanligast förekommande, vilket gällde ett stort antal fall, är att icke stödberättigande utgiftsposter tagits med i redovisningen (51), att samma utgifter har redovisats två gånger (52), att efterlevnaden av bestämmelser om statliga stöd (53) och offentlig upphandling (54) brustit, att det förekommer otillräckliga styrkande handlingar vid projekten (55) och att ingen vederbörligen motiverad och rättvis metod för fördelning av indirekta kostnader mellan projekten har använts (56).

| 5.36 | Kommissionen undersöker revisionsrättens anmärkningar i dessa ärenden med hänsyn till medlemsstaternas svar. I många fall kan kommissionen ännu inte ta ställning och kommer att komplettera undersökningen och vid behov inhämta ytterligare upplysningar. Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, inklusive finansiella korrigeringar i de ärenden som fått ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

5.36

Kommissionen undersöker revisionsrättens anmärkningar i dessa ärenden med hänsyn till medlemsstaternas svar. I många fall kan kommissionen ännu inte ta ställning och kommer att komplettera undersökningen och vid behov inhämta ytterligare upplysningar. Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, inklusive finansiella korrigeringar i de ärenden som fått ekonomiska konsekvenser.

Andra revisorers arbete

| 5.37 | I december 2004 utarbetades en rapport om en parallell granskning av förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljats under strukturfonderna. Rapporten avfattades av en arbetsgrupp för strukturfonderna, tillsatt av kontaktkommittén för ordförandena vid EU:s högre revisionsorgan och Europeiska revisionsrätten (57) . Avsikten är att medlemsstaterna skall använda resultaten för att vidareutveckla sina egna förvaltnings- och kontrollsystem. Arbetsgruppen, som består av nio medlemsstater (58), genomförde 2003–2004 parallella granskningar för att undersöka hur två specifika lagstadgade krav (59) på förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2000–2006 tillämpades i de egna länderna, det vill säga om det fanns en tillfredsställande verifieringskedja (artikel 7) och om oberoende urvalskontroller av insatserna (artiklarna 10–12) gjordes. |
| --- | --- |

5.37

I december 2004 utarbetades en rapport om en parallell granskning av förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljats under strukturfonderna. Rapporten avfattades av en arbetsgrupp för strukturfonderna, tillsatt av kontaktkommittén för ordförandena vid EU:s högre revisionsorgan och Europeiska revisionsrätten (57) . Avsikten är att medlemsstaterna skall använda resultaten för att vidareutveckla sina egna förvaltnings- och kontrollsystem. Arbetsgruppen, som består av nio medlemsstater (58), genomförde 2003–2004 parallella granskningar för att undersöka hur två specifika lagstadgade krav (59) på förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2000–2006 tillämpades i de egna länderna, det vill säga om det fanns en tillfredsställande verifieringskedja (artikel 7) och om oberoende urvalskontroller av insatserna (artiklarna 10–12) gjordes.

| 5.38 | Deras viktigaste slutsatser var bland andra följande: |
| --- | --- |

5.38

Deras viktigaste slutsatser var bland andra följande:

| 5.38 | |
| --- | --- |

5.38

| — | I flertalet länder finns det en tillfredsställande verifieringskedja enligt definitionen i förordningen. Vissa brister noterades visserligen vid granskningen av enskilda projekt, men de var vanligtvis inte systematiska utan knutna till de enskilda projekten. De viktigaste bristerna var bristen på fullständig dokumentation av utförda granskningar och avsaknaden av en definition av skillnaden mellan oegentligheter och enkla fel. |
| --- | --- |

—

I flertalet länder finns det en tillfredsställande verifieringskedja enligt definitionen i förordningen. Vissa brister noterades visserligen vid granskningen av enskilda projekt, men de var vanligtvis inte systematiska utan knutna till de enskilda projekten. De viktigaste bristerna var bristen på fullständig dokumentation av utförda granskningar och avsaknaden av en definition av skillnaden mellan oegentligheter och enkla fel.

| — | Förordning (EG) nr 1681/94 som behandlar anmälan av oegentligheter håller på att ändras för att man skall få en tydlig definition av begreppet. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 1681/94 som behandlar anmälan av oegentligheter håller på att ändras för att man skall få en tydlig definition av begreppet.

| — | I flertalet länder följde verkställandet av och rapporteringen om de oberoende urvalskontrollerna förordningen. När detta inte var fallet konstaterade arbetsgruppen att behöriga myndigheter hade vidtagit lämpliga åtgärder för att nödvändiga kontroller skulle vara gjorda vid programperiodens slut. Oberoendet hos de organisationer som genomförde kontrollerna var garanterad i samtliga de program som granskades. Genomförandet av kontrollerna har dock tagit relativt lång tid. |
| --- | --- |

—

I flertalet länder följde verkställandet av och rapporteringen om de oberoende urvalskontrollerna förordningen. När detta inte var fallet konstaterade arbetsgruppen att behöriga myndigheter hade vidtagit lämpliga åtgärder för att nödvändiga kontroller skulle vara gjorda vid programperiodens slut. Oberoendet hos de organisationer som genomförde kontrollerna var garanterad i samtliga de program som granskades. Genomförandet av kontrollerna har dock tagit relativt lång tid.

| — | Kommissionen instämmer i denna bedömning, som får stöd av dess eget revisionsarbete. |
| --- | --- |

—

Kommissionen instämmer i denna bedömning, som får stöd av dess eget revisionsarbete.

| — | De rättsliga ramarna ger utrymme för tvetydiga eller till och med motstridiga tolkningar. Arbetsgruppen uttryckte dessutom oro över den ökande byråkratin vid genomförandet av bestämmelserna för programperioden 2000–2006, vilket medför ett ökat behov av personal och andra kostnader. |
| --- | --- |

—

De rättsliga ramarna ger utrymme för tvetydiga eller till och med motstridiga tolkningar. Arbetsgruppen uttryckte dessutom oro över den ökande byråkratin vid genomförandet av bestämmelserna för programperioden 2000–2006, vilket medför ett ökat behov av personal och andra kostnader.

| — | Kommissionen besvarar frågor från medlemsstaterna om tolkningen av krav i bestämmelserna och lämnar riktlinjer. Kommande riktlinjer kommer att avse avslutningen av programmen för perioden 2000–2006 och certifieringsfunktionen. Närmare omständigheter kring tillämpningen av kontrollramarna för perioden 2000–2006 ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde. Strängare krav kan leda till ökat personalbehov och andra kostnader, men detta bör stå i proportion till fördelarna med bättre övergripande förvaltning och kontroll. En del av dessa kostnader kan täckas av bidrag till tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

—

Kommissionen besvarar frågor från medlemsstaterna om tolkningen av krav i bestämmelserna och lämnar riktlinjer. Kommande riktlinjer kommer att avse avslutningen av programmen för perioden 2000–2006 och certifieringsfunktionen. Närmare omständigheter kring tillämpningen av kontrollramarna för perioden 2000–2006 ligger inom medlemsstaternas ansvarsområde. Strängare krav kan leda till ökat personalbehov och andra kostnader, men detta bör stå i proportion till fördelarna med bättre övergripande förvaltning och kontroll. En del av dessa kostnader kan täckas av bidrag till tekniskt bistånd.

Årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas förklaringar: bättre information men otillräckliga reservationer

| 5.39 | Revisionsrätten granskade de uppgifter som generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder lagt fram i sina årliga verksamhetsrapporter och tillhörande förklaringar för 2004. Kommissionen medger än en gång att det finns en risk att förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna inte tillämpas tillräckligt strikt för att skapa garantier för att underliggande transaktioner under programperioden 2000–2006 är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.39

Revisionsrätten granskade de uppgifter som generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder lagt fram i sina årliga verksamhetsrapporter och tillhörande förklaringar för 2004. Kommissionen medger än en gång att det finns en risk att förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna inte tillämpas tillräckligt strikt för att skapa garantier för att underliggande transaktioner under programperioden 2000–2006 är lagliga och korrekta.

| 5.40 | Generaldirektören vid GD Regionalpolitik uppger att han uppnått rimlig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta. Han bekräftar de två reservationer som lämnades 2003 beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen i Grekland, för ERUF respektive Sammanhållningsfonden. Förfarandet med att innehålla de löpande betalningarna inleddes i december 2004 för ERUF i Grekland. |
| --- | --- |

5.40

Generaldirektören vid GD Regionalpolitik uppger att han uppnått rimlig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta. Han bekräftar de två reservationer som lämnades 2003 beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen i Grekland, för ERUF respektive Sammanhållningsfonden. Förfarandet med att innehålla de löpande betalningarna inleddes i december 2004 för ERUF i Grekland.

| 5.41 | En förbättring jämfört med förra året är att de reservationer som GD Regionalpolitik lämnar har kvantifierats, särskilt när det gäller utbetalningar som gjordes under 2004. Reservationerna bygger på skrivbordskontroller av de systembeskrivningar som lämnats till kommissionen och på granskningar i medlemsstaterna. Det bör noteras att GD Regionalpolitik enbart gjort 8 systemgranskningar av programmen under 2000–2006 (jämfört med de 15 som var planerade) under 2004 och att substansgranskningen av projekten var begränsad. |
| --- | --- |

5.41

En förbättring jämfört med förra året är att de reservationer som GD Regionalpolitik lämnar har kvantifierats, särskilt när det gäller utbetalningar som gjordes under 2004. Reservationerna bygger på skrivbordskontroller av de systembeskrivningar som lämnats till kommissionen och på granskningar i medlemsstaterna. Det bör noteras att GD Regionalpolitik enbart gjort 8 systemgranskningar av programmen under 2000–2006 (jämfört med de 15 som var planerade) under 2004 och att substansgranskningen av projekten var begränsad.

| 5.41 | Viss revision som planerades av Generaldirektoratet för regionalpolitik för programmen 2000–2006 måste skjutas upp till 2005 på grund av stor personalbrist vid årets slut och behovet av att inrikta resurserna på att fullborda avslutande revision av programmen för perioden 1994–1999. Vid systemrevisionen för 2000–2006 görs omfattande kontroller genom revision på platsen av några slumpmässigt utvalda projekt, som skall göras i den andra revisionsetappen från och med 2005. Generaldirektörens förklaring om ett givet år bygger inte bara på revisionsarbetet som utförts under det berörda året, utan även på det förtroende som byggts upp under tidigare års revisioner inom ramen för generaldirektoratets revisionsstrategi samt på återkopplingen från medlemsstaternas revisionsarbete. |
| --- | --- |

5.41

Viss revision som planerades av Generaldirektoratet för regionalpolitik för programmen 2000–2006 måste skjutas upp till 2005 på grund av stor personalbrist vid årets slut och behovet av att inrikta resurserna på att fullborda avslutande revision av programmen för perioden 1994–1999. Vid systemrevisionen för 2000–2006 görs omfattande kontroller genom revision på platsen av några slumpmässigt utvalda projekt, som skall göras i den andra revisionsetappen från och med 2005. Generaldirektörens förklaring om ett givet år bygger inte bara på revisionsarbetet som utförts under det berörda året, utan även på det förtroende som byggts upp under tidigare års revisioner inom ramen för generaldirektoratets revisionsstrategi samt på återkopplingen från medlemsstaternas revisionsarbete.

| 5.42 | De granskningar i medlemsstaterna som GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter hade gjort vid utgången av 2004 motsvarade 70 % av den sammanlagda finansieringen av programmen från ESF (EU-15, perioden 2000–2006). Generaldirektoratets kontroller av projekten var dock otillräckliga för att kunna styrka de slutsatser som drogs om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade. I generaldirektörens förklaring finns en reservation beträffande de förvaltnings- och kontrollsystem där allvarliga brister konstaterades. Att dessa brister tagits upp i förklaringen utgör en förbättring i förhållande till förra året, även om de inte har kvantifierats. |
| --- | --- |

5.42

De granskningar i medlemsstaterna som GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter hade gjort vid utgången av 2004 motsvarade 70 % av den sammanlagda finansieringen av programmen från ESF (EU-15, perioden 2000–2006). Generaldirektoratets kontroller av projekten var dock otillräckliga för att kunna styrka de slutsatser som drogs om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade. I generaldirektörens förklaring finns en reservation beträffande de förvaltnings- och kontrollsystem där allvarliga brister konstaterades. Att dessa brister tagits upp i förklaringen utgör en förbättring i förhållande till förra året, även om de inte har kvantifierats.

| 5.42 | Systemrevisionerna vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter omfattar även kontroller av ett stort antal projekthandlingar vid de ansvariga myndigheterna. Dessa kontroller gör det möjligt att bilda sig en god uppfattning om hur projekt beviljas och hur utgiftsdeklarationerna undersöks och kontrolleras. Syftet med den revisionsmetod som används vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter är att så effektivt som möjligt utnyttja tillgängliga resurser och bilda sig en uppfattning om så många system som möjligt som används för att hantera ett mycket stort antal projekt.
  Att revisionsarbetet vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter bygger på en sund grund framgår av att medlemsstaterna genomfört de förbättringar av systemen som begärts och att omfattande ekonomiska korrigeringar tillämpats (av medlemsstaterna själva eller av kommissionen så snart behov förelegat). Därmed har tillförlitligheten ökat. För perioden 2000–2006 har, med undantag för pågående förfaranden, finansiella korrigeringar för 266 miljoner euro gjorts. |
| --- | --- |

5.42

Systemrevisionerna vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter omfattar även kontroller av ett stort antal projekthandlingar vid de ansvariga myndigheterna. Dessa kontroller gör det möjligt att bilda sig en god uppfattning om hur projekt beviljas och hur utgiftsdeklarationerna undersöks och kontrolleras. Syftet med den revisionsmetod som används vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter är att så effektivt som möjligt utnyttja tillgängliga resurser och bilda sig en uppfattning om så många system som möjligt som används för att hantera ett mycket stort antal projekt.

Att revisionsarbetet vid Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter bygger på en sund grund framgår av att medlemsstaterna genomfört de förbättringar av systemen som begärts och att omfattande ekonomiska korrigeringar tillämpats (av medlemsstaterna själva eller av kommissionen så snart behov förelegat). Därmed har tillförlitligheten ökat. För perioden 2000–2006 har, med undantag för pågående förfaranden, finansiella korrigeringar för 266 miljoner euro gjorts.

Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter tar i årsbokslutet upp svårigheterna att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av reserverna för systemproblem i medlemsstaterna. Generaldirektoratet uppskattar dock med utgångspunkt i kommissionens riktlinjer (K(2001) 476 slutlig) att de svagheter som upptäckts vid systemrevisionen ger en högsta potentiell risk på 261 miljoner euro, eller 3,4 % av utbetalningarna från Europeiska socialfonden under 2004. Formella beslut om suspension eller finansiell korrigering kan tas efter det att det kontradiktoriska förfarandet avslutats med medlemsstaterna. I flera ärenden har medlemsstaten förbättrat sina system eller själv gjort nödvändiga finansiella korrigeringar. De systemfel som upptäckts av Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och genomförandet av korrigeringsåtgärder gjorde därför att generaldirektören vidhöll sin reservation i sin förklaring.

| 5.43 | Beträffande GD Fiske och havsfrågor kunde revisionsrätten notera en förbättring i fråga om uppgifterna i den årliga verksamhetsrapporten som blivit tydligare och mer detaljerade jämfört med tidigare år. Det saknades dock fullständiga uppgifter i rapporten om situationen när det gäller de åtgärder som krävdes för att följa rekommendationerna från granskningarna utförda av revisionsrätten och generaldirektoratets egen interngranskningsenhet. |
| --- | --- |

5.43

Beträffande GD Fiske och havsfrågor kunde revisionsrätten notera en förbättring i fråga om uppgifterna i den årliga verksamhetsrapporten som blivit tydligare och mer detaljerade jämfört med tidigare år. Det saknades dock fullständiga uppgifter i rapporten om situationen när det gäller de åtgärder som krävdes för att följa rekommendationerna från granskningarna utförda av revisionsrätten och generaldirektoratets egen interngranskningsenhet.

| 5.43 | Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor noterar revisionsrättens anmärkningar och kommer att ta hänsyn till dem för att ytterligare förbättra de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

5.43

Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor noterar revisionsrättens anmärkningar och kommer att ta hänsyn till dem för att ytterligare förbättra de årliga verksamhetsrapporterna.

| 5.44 | När det gäller GD Jordbruk och landsbygdsutveckling lämnas återigen en reservation angående utgifter inom EUGFJ-utveckling för 2000–2006, liksom för 2003. Generaldirektoratet har visserligen gjort framsteg med att lösa de problem som låg bakom den ursprungliga reservationen, och det finns inte längre någon allmän reservation om utgifter inom EUGFJ-utveckling, men det saknas fortfarande tillräcklig grund för en försäkran om att utgifterna under 2004 var lagliga och korrekta för ett visst antal program. I generaldirektörens rapport finns en tydlig hänvisning till vilka belopp reservationen gäller. |
| --- | --- |

5.44

När det gäller GD Jordbruk och landsbygdsutveckling lämnas återigen en reservation angående utgifter inom EUGFJ-utveckling för 2000–2006, liksom för 2003. Generaldirektoratet har visserligen gjort framsteg med att lösa de problem som låg bakom den ursprungliga reservationen, och det finns inte längre någon allmän reservation om utgifter inom EUGFJ-utveckling, men det saknas fortfarande tillräcklig grund för en försäkran om att utgifterna under 2004 var lagliga och korrekta för ett visst antal program. I generaldirektörens rapport finns en tydlig hänvisning till vilka belopp reservationen gäller.

| 5.45 | På samma sätt som 2003 lämnar generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder inte några reservationer för programperioden 1994–1999 (60), trots att bland annat den efterhandsgranskning som gjorts av GD Regionalpolitik visar en betydande felnivå i nio medlemsstater för samma period (punkt 5.34). |
| --- | --- |

5.45

På samma sätt som 2003 lämnar generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder inte några reservationer för programperioden 1994–1999 (60), trots att bland annat den efterhandsgranskning som gjorts av GD Regionalpolitik visar en betydande felnivå i nio medlemsstater för samma period (punkt 5.34).

| 5.45 | Kommissionen anser att det är motiverat att häva reservationen eftersom generaldirektoraten tillämpat omfattande förfaranden och eftersom avslutningen utförs och har utförts för att kontrollera tillförlitligheten i de avslutande utlåtandena. Om man efter uppföljning av revisionen med medlemsstaterna upptäcker en väsentlig felfrekvens, tillämpas finansiella korrigeringar på de berörda programmen. |
| --- | --- |

5.45

Kommissionen anser att det är motiverat att häva reservationen eftersom generaldirektoraten tillämpat omfattande förfaranden och eftersom avslutningen utförs och har utförts för att kontrollera tillförlitligheten i de avslutande utlåtandena. Om man efter uppföljning av revisionen med medlemsstaterna upptäcker en väsentlig felfrekvens, tillämpas finansiella korrigeringar på de berörda programmen.

Uppföljning av iakttagelser i tidigare revisionsförklaringar: ytterligare åtgärder krävs av kommissionen

| 5.46 | Revisionsrätten granskade de åtgärder som kommissionen vidtagit med anledning av iakttagelserna i de senaste särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen. I
  bilaga 2
  anges vilka ytterligare åtgärder som krävs av kommissionen med anledning av revisionsrättens huvudsakliga iakttagelser. Vad gäller de specifika problem som påträffats vid revisionsrättens granskning av projekten har kommissionen i allmänhet följt upp problemen på ett tillfredsställande sätt, men i vissa fall har det dröjt väldigt länge innan kommissionen antagit slutliga ståndpunkter eller inlett eventuella nödvändiga återkravsförfaranden (61). Ett av dessa fall rör en iakttagelse som revisionsrätten gjorde i sin revisionsförklaring för 1998. |
| --- | --- |

5.46

Revisionsrätten granskade de åtgärder som kommissionen vidtagit med anledning av iakttagelserna i de senaste särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen. I
  bilaga 2
  anges vilka ytterligare åtgärder som krävs av kommissionen med anledning av revisionsrättens huvudsakliga iakttagelser. Vad gäller de specifika problem som påträffats vid revisionsrättens granskning av projekten har kommissionen i allmänhet följt upp problemen på ett tillfredsställande sätt, men i vissa fall har det dröjt väldigt länge innan kommissionen antagit slutliga ståndpunkter eller inlett eventuella nödvändiga återkravsförfaranden (61). Ett av dessa fall rör en iakttagelse som revisionsrätten gjorde i sin revisionsförklaring för 1998.

| 5.46 | Kommissionen lämnar detaljerade svar på revisionsrättens anmärkningar på kommissionens uppföljning av tidigare allmänna anmärkningar i bilaga 2.
  Situationen i fråga om uppföljningen av enskilda fel som upptäckts vid revisionsrättens revisionsförklaring för tidigare år är följande: i det ärende avseende 1998 års revisionsförklaring som det hänvisas till hade medlemsstaten tidigare uppgivit att lämpliga åtgärder hade vidtagits, och detta kontrollerades av kommissionen vid avlutandet av programmet 2004 så att ärendet kunde avslutas. I de tre andra ärendena avseende ERUF har kommissionen meddelat sin ståndpunkt, och hur ärendena avlöper beror på huruvida medlemsstaten vidtar lämpliga åtgärder, vilket i sin tur avgör huruvida det behövs något beslut om finansiell korrigering.
  I fråga om OP 94IT16002 – Italien (Sardinien) pågår ett förfarande enligt artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88. |
| --- | --- |

5.46

Kommissionen lämnar detaljerade svar på revisionsrättens anmärkningar på kommissionens uppföljning av tidigare allmänna anmärkningar i bilaga 2.

Situationen i fråga om uppföljningen av enskilda fel som upptäckts vid revisionsrättens revisionsförklaring för tidigare år är följande: i det ärende avseende 1998 års revisionsförklaring som det hänvisas till hade medlemsstaten tidigare uppgivit att lämpliga åtgärder hade vidtagits, och detta kontrollerades av kommissionen vid avlutandet av programmet 2004 så att ärendet kunde avslutas. I de tre andra ärendena avseende ERUF har kommissionen meddelat sin ståndpunkt, och hur ärendena avlöper beror på huruvida medlemsstaten vidtar lämpliga åtgärder, vilket i sin tur avgör huruvida det behövs något beslut om finansiell korrigering.

I fråga om OP 94IT16002 – Italien (Sardinien) pågår ett förfarande enligt artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 5.47 | Kommissionen har fortsatt arbetet med att förbättra sin interna kontrollmiljö. Det krävs dock ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av normerna för internkontroll (se punkterna 5.14–5.18). |
| --- | --- |

5.47

Kommissionen har fortsatt arbetet med att förbättra sin interna kontrollmiljö. Det krävs dock ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av normerna för internkontroll (se punkterna 5.14–5.18).

| 5.47 | Kommissionen vidtar åtgärder för att öka effektiviteten vid behov. |
| --- | --- |

5.47

Kommissionen vidtar åtgärder för att öka effektiviteten vid behov.

| 5.48 | I det urval revisionsrätten gjorde påträffades vissa brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i samtliga program både för perioden 1994–1999 och för perioden 2000–2006. Liksom i årsrapporten från förra året visar revisionsrättens iakttagelser beträffande perioden 2000–2006 även detta år att de flesta av de system som granskades behöver förbättras i olika utsträckning för att fullt ut uppfylla de grundläggande lagstadgade kraven på effektiva löpande förvaltningskontroller och/eller oberoende stickprovskontroller av transaktioner (62). Revisionsrätten upptäckte också många fall av bristande laglighet och korrekthet gällande de utgifter som ingick i de deklarationer som utgjorde underlag för kommissionens utbetalningar 2004 (se punkterna 5.19–5.27 och 5.35–5.36). |
| --- | --- |

5.48

I det urval revisionsrätten gjorde påträffades vissa brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i samtliga program både för perioden 1994–1999 och för perioden 2000–2006. Liksom i årsrapporten från förra året visar revisionsrättens iakttagelser beträffande perioden 2000–2006 även detta år att de flesta av de system som granskades behöver förbättras i olika utsträckning för att fullt ut uppfylla de grundläggande lagstadgade kraven på effektiva löpande förvaltningskontroller och/eller oberoende stickprovskontroller av transaktioner (62). Revisionsrätten upptäckte också många fall av bristande laglighet och korrekthet gällande de utgifter som ingick i de deklarationer som utgjorde underlag för kommissionens utbetalningar 2004 (se punkterna 5.19–5.27 och 5.35–5.36).

| 5.48 | De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna har undersökt risken för systematiska brister i medlemsstaterna under perioden 1994–1999 genom sina respektive strategier för avslutande av programmen och i synnerhet deras behandling av de avslutande utlåtanden som utfärdades av oberoende organ. Kommissionens revisionsstrategi för 2000–2006 inriktas på att kontrollera hur några nyckelfrågor fungerar i medlemsstaternas kontrollsystem. Brister i den dagliga förvaltningskontrollen och förseningar i de oberoende revisionerna har upptäckts i vissa program eller regioner. Av de 103 program som finansieras via Europeiska socialfonden där revision gjordes i EU-15-länderna ledde 49 till rekommendationer om genomförandet av förvaltningskontroller. I sådana fall vidtar kommissionen åtgärder för att se till att handlingsplaner genomförs av de nationella myndigheterna för att lösa problemen, bl.a. när det är motiverat att utesluta icke stödberättigande utgifter som deklarerats. Kommissionen utnyttjar sin rätt att hålla inne betalningar och kräva finansiella korrigeringar när så krävs. Kommissionen kommer under 2005 att utfärda en PM om goda metoder för förvaltningskontroller med utgångspunkt i revisionsarbetet, för att ytterligare öka effektiviteten i dessa viktiga kontroller. |
| --- | --- |

5.48

De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna har undersökt risken för systematiska brister i medlemsstaterna under perioden 1994–1999 genom sina respektive strategier för avslutande av programmen och i synnerhet deras behandling av de avslutande utlåtanden som utfärdades av oberoende organ. Kommissionens revisionsstrategi för 2000–2006 inriktas på att kontrollera hur några nyckelfrågor fungerar i medlemsstaternas kontrollsystem. Brister i den dagliga förvaltningskontrollen och förseningar i de oberoende revisionerna har upptäckts i vissa program eller regioner. Av de 103 program som finansieras via Europeiska socialfonden där revision gjordes i EU-15-länderna ledde 49 till rekommendationer om genomförandet av förvaltningskontroller. I sådana fall vidtar kommissionen åtgärder för att se till att handlingsplaner genomförs av de nationella myndigheterna för att lösa problemen, bl.a. när det är motiverat att utesluta icke stödberättigande utgifter som deklarerats. Kommissionen utnyttjar sin rätt att hålla inne betalningar och kräva finansiella korrigeringar när så krävs. Kommissionen kommer under 2005 att utfärda en PM om goda metoder för förvaltningskontroller med utgångspunkt i revisionsarbetet, för att ytterligare öka effektiviteten i dessa viktiga kontroller.

| 5.49 | Avslutandet av strukturfondsprogrammen och projekt inom Sammanhållningsfonden från programperioden 1994–1999 har varit en långdragen och mödosam process som fortfarande inte var fullbordad vid utgången av 2004. Medlemsstaterna dröjde med att besvara kommissionens frågor, men även kommissionen underlät i vissa fall att vidta åtgärder i tid. Revisionsrätten konstaterade att kommissionen avslutade vissa program, trots att de avslutande utlåtanden som lämnats av medlemsstaterna inte innehöll fullständiga uppgifter (se punkterna 5.28–5.34). |
| --- | --- |

5.49

Avslutandet av strukturfondsprogrammen och projekt inom Sammanhållningsfonden från programperioden 1994–1999 har varit en långdragen och mödosam process som fortfarande inte var fullbordad vid utgången av 2004. Medlemsstaterna dröjde med att besvara kommissionens frågor, men även kommissionen underlät i vissa fall att vidta åtgärder i tid. Revisionsrätten konstaterade att kommissionen avslutade vissa program, trots att de avslutande utlåtanden som lämnats av medlemsstaterna inte innehöll fullständiga uppgifter (se punkterna 5.28–5.34).

| 5.49 | Kommissionen anser att avslutandet i allmänhet utförts tillfredsställande trots vissa förseningar. Den ingående granskningen av avslutande dokument och övriga delar i avslutningsstrategin har minskat risken för oriktiga slutliga utbetalningar. Tidigare erfarenheter kommer kommissionen och medlemsstaterna till nytta vid avslutandet av den nuvarande generationen program. Brister måste ses mot bakgrund av det stora antalet program som avslutas och den komplexa processen. |
| --- | --- |

5.49

Kommissionen anser att avslutandet i allmänhet utförts tillfredsställande trots vissa förseningar. Den ingående granskningen av avslutande dokument och övriga delar i avslutningsstrategin har minskat risken för oriktiga slutliga utbetalningar. Tidigare erfarenheter kommer kommissionen och medlemsstaterna till nytta vid avslutandet av den nuvarande generationen program. Brister måste ses mot bakgrund av det stora antalet program som avslutas och den komplexa processen.

| 5.50 | Trots vissa förbättringar när det gäller de uppgifter som lämnas i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder krävs det ytterligare insatser, framför allt beträffande reservationernas räckvidd och inverkan (se punkterna 5.39–5.45). |
| --- | --- |

5.50

Trots vissa förbättringar när det gäller de uppgifter som lämnas i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder krävs det ytterligare insatser, framför allt beträffande reservationernas räckvidd och inverkan (se punkterna 5.39–5.45).

| 5.50 | De berörda generaldirektoraten arbetar tillsammans för att utveckla en mer konsekvent och väldokumenterad hantering av reservationerna. |
| --- | --- |

5.50

De berörda generaldirektoraten arbetar tillsammans för att utveckla en mer konsekvent och väldokumenterad hantering av reservationerna.

| 5.51 | Det arbete kommissionen gjort för att följa upp revisionsrättens tidigare iakttagelser har i stort sett varit tillfredsställande, även om vissa förseningar kan noteras (se punkt 5.46). |
| --- | --- |

5.51

Det arbete kommissionen gjort för att följa upp revisionsrättens tidigare iakttagelser har i stort sett varit tillfredsställande, även om vissa förseningar kan noteras (se punkt 5.46).

Rekommendationer

| 5.52 | Eftersom strukturåtgärderna är ett område med gemensam förvaltning krävs det en gemensam insats av kommissionen och medlemsstaterna för att göra nödvändiga förbättringar av förvaltning och kontroll. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna framför allt göra följande: |
| --- | --- |

5.52

Eftersom strukturåtgärderna är ett område med gemensam förvaltning krävs det en gemensam insats av kommissionen och medlemsstaterna för att göra nödvändiga förbättringar av förvaltning och kontroll. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna framför allt göra följande:

| 5.52 | Kommissionen antog den 15 juni 2005 ett meddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll, som utarbetats för att identifiera eventuella luckor i dagens och framtidens krav i bestämmelserna och de åtgärder som krävs för att effektivisera förvaltnings- och kontrollsystemen, i synnerhet för utgifter som hanteras via gemensam förvaltning. Färdplanen skall diskuteras med den myndighet som beviljar ansvarsfrihet under hösten 2005 för att nå en gemensam överenskommelse om vilka åtgärder som krävs. |
| --- | --- |

5.52

Kommissionen antog den 15 juni 2005 ett meddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll, som utarbetats för att identifiera eventuella luckor i dagens och framtidens krav i bestämmelserna och de åtgärder som krävs för att effektivisera förvaltnings- och kontrollsystemen, i synnerhet för utgifter som hanteras via gemensam förvaltning. Färdplanen skall diskuteras med den myndighet som beviljar ansvarsfrihet under hösten 2005 för att nå en gemensam överenskommelse om vilka åtgärder som krävs.

| — | Se till att ett striktare synsätt etableras när det gäller kontroll av utgifternas laglighet och korrekthet. Det är särskilt viktigt att göra strikta kontroller i första led, det vill säga löpande förvaltningskontroller. |
| --- | --- |

—

Se till att ett striktare synsätt etableras när det gäller kontroll av utgifternas laglighet och korrekthet. Det är särskilt viktigt att göra strikta kontroller i första led, det vill säga löpande förvaltningskontroller.

| — | Kommissionen inriktar sitt revisionsarbete på nyckelfrågor i de nationella systemen. Kommissionen vill hänvisa till den föreslagna sammanfattningen av goda metoder på området (se punkt 5.48). |
| --- | --- |

—

Kommissionen inriktar sitt revisionsarbete på nyckelfrågor i de nationella systemen. Kommissionen vill hänvisa till den föreslagna sammanfattningen av goda metoder på området (se punkt 5.48).

| — | Se till att de erfarenheter som gjorts vid avslutandet av programmen under programperioden 1994–1999 utnyttjas för åren 2000–2006 och följande perioder. För detta krävs det att medlemsstaterna garanterar att lämpliga avslutande handlingar lämnas in i tid och att generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder har ett samstämmigt och effektivt tillvägagångssätt vid granskningen av begäran om slutbetalning. |
| --- | --- |

—

Se till att de erfarenheter som gjorts vid avslutandet av programmen under programperioden 1994–1999 utnyttjas för åren 2000–2006 och följande perioder. För detta krävs det att medlemsstaterna garanterar att lämpliga avslutande handlingar lämnas in i tid och att generaldirektoraten med ansvar för strukturåtgärder har ett samstämmigt och effektivt tillvägagångssätt vid granskningen av begäran om slutbetalning.

| — | Kommissionen instämmer i att man bör lära sig av gjorda erfarenheter och utfärdar av den anledningen riktlinjer gällande avslutandet av programperioden 2000–2006. Arbetet med att avsluta programperioden 1994–1999 samordnades väl mellan generaldirektoraten. Kommissionen hänvisar även till svaret på punkt 5.49. |
| --- | --- |

—

Kommissionen instämmer i att man bör lära sig av gjorda erfarenheter och utfärdar av den anledningen riktlinjer gällande avslutandet av programperioden 2000–2006. Arbetet med att avsluta programperioden 1994–1999 samordnades väl mellan generaldirektoraten. Kommissionen hänvisar även till svaret på punkt 5.49.

| 5.53 | Kommissionen bör också göra ytterligare insatser för att i praktiken förbättra fullgörandet av sin övervakningsskyldighet. Kommissionens förmåga att på rätt sätt övervaka utgifterna för strukturåtgärder bör förbättras genom bättre samordning mellan de ansvariga generaldirektoraten i förvaltnings- och kontrollfrågor. |
| --- | --- |

5.53

Kommissionen bör också göra ytterligare insatser för att i praktiken förbättra fullgörandet av sin övervakningsskyldighet. Kommissionens förmåga att på rätt sätt övervaka utgifterna för strukturåtgärder bör förbättras genom bättre samordning mellan de ansvariga generaldirektoraten i förvaltnings- och kontrollfrågor.

| 5.53 | Kommissionen har på senare år gjort väsentliga framsteg med samordningen av förvaltningen och kontrollen inom kommissionen och med medlemsstaterna och kommer att bygga vidare på detta. Under 2005 tillämpar till exempel de generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna en gemensam revisionsstrategi, gemensamma revisioner utförs i de nya medlemsstaterna och såväl kvaliteten på som punktligheten vad gäller de årliga revisionsrapporterna har förbättrats. Alla dessa åtgärder bidrar till arbetet på en gemensam revisionsmetod. |
| --- | --- |

5.53

Kommissionen har på senare år gjort väsentliga framsteg med samordningen av förvaltningen och kontrollen inom kommissionen och med medlemsstaterna och kommer att bygga vidare på detta. Under 2005 tillämpar till exempel de generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna en gemensam revisionsstrategi, gemensamma revisioner utförs i de nya medlemsstaterna och såväl kvaliteten på som punktligheten vad gäller de årliga revisionsrapporterna har förbättrats. Alla dessa åtgärder bidrar till arbetet på en gemensam revisionsmetod.

| 5.54 | Revisionsrätten konstaterar att förslag till nya ramförordningar för programperioden 2007–2013 har tagits fram av kommissionen under 2004. Revisionsrätten har avgett ett yttrande över dessa förslag (63). Om förordningarna och de detaljerade bestämmelserna om deras genomförande i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem kunde antas innan programperioden inleds (vilket inte gjordes inför perioderna 1994–1999 och 2000–2006) skulle man få en möjlighet att garantera att systemen finns på plats och granskas innan programmen godkänns och utgifter anslås. |
| --- | --- |

5.54

Revisionsrätten konstaterar att förslag till nya ramförordningar för programperioden 2007–2013 har tagits fram av kommissionen under 2004. Revisionsrätten har avgett ett yttrande över dessa förslag (63). Om förordningarna och de detaljerade bestämmelserna om deras genomförande i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem kunde antas innan programperioden inleds (vilket inte gjordes inför perioderna 1994–1999 och 2000–2006) skulle man få en möjlighet att garantera att systemen finns på plats och granskas innan programmen godkänns och utgifter anslås.

| 5.54 | Kommissionen lade fram sitt förslag till rådets förordningar om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden i juli 2004 för att den nya rättsliga ramen skulle inrättas i god tid innan nästa programperiod inleddes. Förslaget till kommissionens förordning har redan lagts fram för medlemsstaterna men får inte antas innan rådets allmänna förordning har antagits. |
| --- | --- |

5.54

Kommissionen lade fram sitt förslag till rådets förordningar om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden i juli 2004 för att den nya rättsliga ramen skulle inrättas i god tid innan nästa programperiod inleddes. Förslaget till kommissionens förordning har redan lagts fram för medlemsstaterna men får inte antas innan rådets allmänna förordning har antagits.

Genomförandet av det strukturpolitiska föranslutningsstödet: kommissionen har påträffat brister i förvaltnings- och kontrollsystemen

| 5.55 | Revisionssrätten har granskat hur föranslutningsinstrumentet ISPA har genomförts. Granskningen utfördes vid kommissionen. Kommissionens hantering av utbetalningar granskades på grundval av en bedömning av kommissionens kontroller och en granskning av utgiftsdeklarationerna från de ansökande länderna rörande åtta utvalda betalningar som gjordes under 2004 (fem utbetalningar i Bulgarien och tre i Rumänien). Revisionsrättens granskning ledde inte till några särskilda iakttagelser. |
| --- | --- |

5.55

Revisionssrätten har granskat hur föranslutningsinstrumentet ISPA har genomförts. Granskningen utfördes vid kommissionen. Kommissionens hantering av utbetalningar granskades på grundval av en bedömning av kommissionens kontroller och en granskning av utgiftsdeklarationerna från de ansökande länderna rörande åtta utvalda betalningar som gjordes under 2004 (fem utbetalningar i Bulgarien och tre i Rumänien). Revisionsrättens granskning ledde inte till några särskilda iakttagelser.

| 5.56 | Revisionsrätten konstaterar att kommissionen vid ett flertal tillfällen 2004 avbröt utbetalningarna till Rumänien och att generaldirektören behöll den reservation han lämnade 2003 i fråga om Rumänien, på grund av stora brister i inrättandet och tillämpningen av förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

5.56

Revisionsrätten konstaterar att kommissionen vid ett flertal tillfällen 2004 avbröt utbetalningarna till Rumänien och att generaldirektören behöll den reservation han lämnade 2003 i fråga om Rumänien, på grund av stora brister i inrättandet och tillämpningen av förvaltnings- och kontrollsystemen.

UPPFÖLJNING AV IAKTTAGELSERNA I DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN NR 3/2002 OM GEMENSKAPSINITIATIVET EMPLOYMENT — INTEGRA

| 5.57 | I revisionsrättens särskilda rapport granskades hur effektiva förvaltningsprocesserna var, det vill säga inriktningen på och urvalet av projekt samt övervakning, utvärdering och infomationsspridning inom gemenskapsinitiativet Integra. |
| --- | --- |

5.57

I revisionsrättens särskilda rapport granskades hur effektiva förvaltningsprocesserna var, det vill säga inriktningen på och urvalet av projekt samt övervakning, utvärdering och infomationsspridning inom gemenskapsinitiativet Integra.

| 5.58 | En principiell slutsats som revisionsrätten kunde dra i sin rapport var att det fanns systembrister i fråga om utvärdering och övervakning. Det gick följaktligen inte att fastställa i vilken utsträckning Integrainitiativet hade lett till ny kunskap om hur människors utestängning från arbetsmarknaden skall bekämpas och huruvida sådan kunskap på ett verkningsfullt sätt hade förmedlats till politiska beslutsfattare. |
| --- | --- |

5.58

En principiell slutsats som revisionsrätten kunde dra i sin rapport var att det fanns systembrister i fråga om utvärdering och övervakning. Det gick följaktligen inte att fastställa i vilken utsträckning Integrainitiativet hade lett till ny kunskap om hur människors utestängning från arbetsmarknaden skall bekämpas och huruvida sådan kunskap på ett verkningsfullt sätt hade förmedlats till politiska beslutsfattare.

| 5.58 | Kommissionen har agerat för att förbättra övervakningen och utvärderingen av pilotprogram som Integra. För Integras uppföljningsprogram Equal antogs harmoniserade kriterier för utvärdering och övervakning, såsom uppföljning via tematiskt inriktade nätverk och grupper med den särskilda målsättningen att bedöma programmets resultat. Kommissionen och medlemsstaterna har enats om en tydlig och realistisk tidsplan för utvärderingarna för att de nödvändiga resultaten skall tillhandahållas i tid och nå ut till de nyckelpersoner som ansvarar för att utforma politiken på de aktuella områdena. |
| --- | --- |

5.58

Kommissionen har agerat för att förbättra övervakningen och utvärderingen av pilotprogram som Integra. För Integras uppföljningsprogram Equal antogs harmoniserade kriterier för utvärdering och övervakning, såsom uppföljning via tematiskt inriktade nätverk och grupper med den särskilda målsättningen att bedöma programmets resultat. Kommissionen och medlemsstaterna har enats om en tydlig och realistisk tidsplan för utvärderingarna för att de nödvändiga resultaten skall tillhandahållas i tid och nå ut till de nyckelpersoner som ansvarar för att utforma politiken på de aktuella områdena.

| 5.59 | Den slutliga utvärderingsrapporten om Integra som offentliggjordes 2003 bekräftade revisionsrättens iakttagelser i fråga om brister i programmets utvärderingsstruktur och avsaknaden av en lämplig återkopplingsmekanism. Dessa brister ledde enligt utvärderingen troligen till att kunskap gick förlorad när information förmedlades mellan de genomförande organisationerna. |
| --- | --- |

5.59

Den slutliga utvärderingsrapporten om Integra som offentliggjordes 2003 bekräftade revisionsrättens iakttagelser i fråga om brister i programmets utvärderingsstruktur och avsaknaden av en lämplig återkopplingsmekanism. Dessa brister ledde enligt utvärderingen troligen till att kunskap gick förlorad när information förmedlades mellan de genomförande organisationerna.

| 5.59 | Genom återkoppling, övervakning och bedömning av genomförandet av de program som finansieras via strukturfonderna kände kommissionen till de inneboende bristerna i utformningen av Integra redan innan programmet upphörde. När kommissionen utformade gemenskaps-initiativet Equal (2000–2006) förbättrades de områden som uppvisat brister i det tidigare programmet. Equalinitiativet är så utformat att medlemsstaterna måste använda sig av de erfarenheter de gjort genom Employmentprogrammet. |
| --- | --- |

5.59

Genom återkoppling, övervakning och bedömning av genomförandet av de program som finansieras via strukturfonderna kände kommissionen till de inneboende bristerna i utformningen av Integra redan innan programmet upphörde. När kommissionen utformade gemenskaps-initiativet Equal (2000–2006) förbättrades de områden som uppvisat brister i det tidigare programmet. Equalinitiativet är så utformat att medlemsstaterna måste använda sig av de erfarenheter de gjort genom Employmentprogrammet.

UPPFÖLJNING AV IAKTTAGELSERNA I DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN NR 4/2002 OM LOKALA SYSSELSÄTTNINGSÅTGÄRDER

| 5.60 | I revisionsrättens särskilda rapport granskades kommissionens hantering av EU:s politik för skapandet av lokala arbetstillfällen och dess ekonomiska fövaltning av innovativa projekt på området. |
| --- | --- |

5.60

I revisionsrättens särskilda rapport granskades kommissionens hantering av EU:s politik för skapandet av lokala arbetstillfällen och dess ekonomiska fövaltning av innovativa projekt på området.

| 5.61 | Revisionsrättens viktigaste rekommendationer var följande:






  a) | Det bör på samtliga nivåer där politiken genomförs göras en heltäckande bedömning av det sannolika mervärdet av en lokal sysselsättningspolitik. |
| --- | --- | --- |

5.61

Revisionsrättens viktigaste rekommendationer var följande:

a)

Det bör på samtliga nivåer där politiken genomförs göras en heltäckande bedömning av det sannolika mervärdet av en lokal sysselsättningspolitik.

| b) | Åtgärder som kommissionen förvaltar och som berör innovativa projekt bör rationaliseras, samtidigt som man skärper förfarandena för ekonomisk förvaltning för att se till att finansieringen är korrekt och kostnadseffektiv. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som kommissionen förvaltar och som berör innovativa projekt bör rationaliseras, samtidigt som man skärper förfarandena för ekonomisk förvaltning för att se till att finansieringen är korrekt och kostnadseffektiv.

| 5.62 | Kommissionen har gjort ett antal heltäckande utvärderingar och undersökningar som rör EU:s lokala sysselsättningspolitik. År 2003 offentliggjordes en rapport från en undersökning om tillgängligheten till uppgifter för mätning av sysselsättningskapaciteten på lokal nivå, och 2004 gjordes en övergripande utvärdering av den lokala utvecklingen för sysselsättningen där mervärdet av EU:s lokala utvecklingspolitik bedömdes. |
| --- | --- |

5.62

Kommissionen har gjort ett antal heltäckande utvärderingar och undersökningar som rör EU:s lokala sysselsättningspolitik. År 2003 offentliggjordes en rapport från en undersökning om tillgängligheten till uppgifter för mätning av sysselsättningskapaciteten på lokal nivå, och 2004 gjordes en övergripande utvärdering av den lokala utvecklingen för sysselsättningen där mervärdet av EU:s lokala utvecklingspolitik bedömdes.

| 5.63 | Ytterligare åtgärder har också vidtagits för att skärpa förfarandena för ekonomisk förvaltning när det gäller innovativa åtgärder. Bland dessa ingick en ökning av kommissionens granskningar på plats 2003 och en rationalisering av anslagsbeviljandet på området. |
| --- | --- |

5.63

Ytterligare åtgärder har också vidtagits för att skärpa förfarandena för ekonomisk förvaltning när det gäller innovativa åtgärder. Bland dessa ingick en ökning av kommissionens granskningar på plats 2003 och en rationalisering av anslagsbeviljandet på området.

| 5.64 | Revisionsrätten anser att dessa åtgärder utgör en tillfredsställande uppföljning av dess rekommendationer och att de på ett positivt sätt kommer att bidra till att gemenskapens anslag på politikområdet för lokal sysselsättning blir mer kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

5.64

Revisionsrätten anser att dessa åtgärder utgör en tillfredsställande uppföljning av dess rekommendationer och att de på ett positivt sätt kommer att bidra till att gemenskapens anslag på politikområdet för lokal sysselsättning blir mer kostnadseffektiva.

| 5.64 | Kommissionen gläder sig åt revisionsrättens beröm avseende uppföljningen av den särskilda rapporten om lokala sysselsättningsåtgärder. |
| --- | --- |

5.64

Kommissionen gläder sig åt revisionsrättens beröm avseende uppföljningen av den särskilda rapporten om lokala sysselsättningsåtgärder.

---

(1)  Programmen kan vara nationella eller regionala och består av en rad åtgärder, inom vilka potentiella stödmottagare kan ansöka om finansiering.

(2)  Inom EU-15: Grekland, Spanien, Irland (fram till den 31 december 2003) och Portugal. Efter den 1 maj 2004 även Cypern, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien.

(3)  Under 2004: Bulgarien och Rumänien. För de nya medlemsstaterna överfördes de tidigare ISPA-projekten till Sammanhållningsfonden.

(4)  I Bulgarien och Rumänien.

(5)  Exklusive ISPA.

(6)  Exklusive ISPA.

(7)  2 787 miljoner euro (med aktuell prisnivå) av detta belopp motsvarar anslag från ISPA till åtta av de nya medlemsstaterna under perioden 2000 till 2003 och förvaltas nu enligt anslutningsfördraget som anslag från Sammanhållningsfonden.

(8)  För Sammanhållningsfonden och ISPA baseras betalningssystemen på en enda förskottsbetalning, löpande betalningar som motsvarar faktiska utgifter och en slutbetalning.

(9)  Fyra generaldirektorat vid kommissionen berörs: Generaldirektoratet för regionalpolitik (GD Regionalpolitik) för ERUF, Sammanhållningsfonden och ISPA; Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter (GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) för ESF; Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) för EUGFJ-utveckling och Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor (GD Fiske och havsfrågor) för FFU. GD Regionalpolitik har en samordnande funktion i frågor som rör alla fonder, såsom utvecklingen av förvaltningsinitiativ eller teknisk vägledning för medlemsstaterna.

(10)  Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 356, 31.12.1977, s. 1)

(11)  Rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter (EGT L 193, 31.7.1993, s. 5), rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter (EGT L 193, 31.7.1993, s. 20).

(12)  Kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997 om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna (EGT L 290, 23.10.1997, s. 1). Systemen för Sammanhållningsfonden regleras genom rådets förordning (EEG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (EGT L 130, 25.5.1994, s. 1).

(13)  Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1).

(14)  Kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen för stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna (EGT L 63, 3.3.2001, s. 21). ISPA-systemen regleras genom rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 448/2001 av den 2 mars 2001 om genomförandebestämmelser till rådets förordning (EG) nr 1260/1999 beträffande förfarandet för finansiella korrigeringar av stöd som beviljas inom ramen för strukturfonderna (EGT L 64, 6.3.2001, s. 13).

(16)  I förordning (EG) nr 1260/1999 krävs särskilt att förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet skall utses av medlemsstaterna. Förvaltningsmyndighet är varje myndighet eller nationellt, regionalt eller lokalt offentligt eller privat organ, som har utsetts av medlemsstaten för att förvalta ett program (vanligtvis en avdelning inom ett nationellt ministerium eller en regional eller lokal myndighet). Utbetalande myndighet är en eller flera nationella, regionala eller lokala myndigheter eller organ som har utsetts av medlemsstaterna för att utarbeta och inlämna utbetalningsansökningar och erhålla betalningar från kommissionen (till exempel en avdelning utanför förvaltningsmyndigheten vid en nationell, regional eller lokal myndighet).

(17)  Sökande kan vara allt från enskilda privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag till lokala, regionala eller nationella organ.

(18)  Till exempel en ekonomisk enhet eller intern revisionsenhet inom den nationella, regionala eller lokala myndigheten.

(19)  Norm 11 ”Riskanalys och riskhantering”, Norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”, Norm 14 ”Anmälan av oegentligheter”, Norm 17 ”Övervakning”, Norm 18 ”Registrering av avvikelser”, Norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen”, Norm 21 ”Granskningsrapporter” och Norm 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(20)  2000–2006: Sverige (södra skogslän), ESF mål 1 1999SE161DO002; Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009.

(21)  1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004.

(22)  1994–1999: Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002.

(23)  2000–2006: Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002.

(24)  2000–2006: Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002.

(25)  2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004.

(26)  1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019.

(27)  1994–1999: Finland, ESF ADAPT, 956001FI8.

(28)  Spanien ESF 940112ES1.

(29)  2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013.

(30)  1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004.

2000–2006: Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006; Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009.

(31)  2000–2006: Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002.

(32)  1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030;

2000–2006: Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009; Frankrike (Réunion), ERUF mål 1, 1999FR161DO001.

(33)  1994–1999: Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999).

(34)  2000–2006: Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002.

(35)  1994–1999: Spanien, ESF, 940112ES1.

(36)  2000–2006: Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002.

(37)  2000–2006: Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013.

(38)  2000–2006: Frankrike (Réunion), ERUF mål 1, 1999FR161DO001.

(39)  2000–2006: Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006.

(40)  3 ERUF, 10 ESF, 5 FFU, 5 EUGFJ-utveckling.

(41)  Österrike, ESF, 955501AT5; Italien, ESF, 940016I1; Spanien, ESF, 940127ES1; Spanien, ESF, 940112ES1; Förenade kungariket, ESF, 98001UK4; Förenade kungariket, ESF, 979203UK8; Nederländerna, ESF, 972005NL2; Nederländerna (Zuid-Limburg), ERUF mål 2, 1997–1999, 970713006; Frankrike (Lorraine), ERUF mål 2, 1997–1999, 970313012.

(42)  Revisionsrätten – Årsrapport för budgetåret 2003, punkterna 5.29–5.39 samt punkt 5.67.

(43)  GD Fiske och havsfrågor: Spanien, 94ES14101; Italien, 94IT14101; Förenade kungariket, mål 1, 94EU16002, 94UK16003; Frankrike, mål 5a, 94FR14105. GD Regionalpolitik: Portugal, 94PT161PO007; Särskilt stödprogram för fred och försoning, 1995EU161PC005; Luxemburg, 97L162DO001. GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter: Förenade kungariket, 972103UK2, 979203UK8; Frankrike, 949701F8, 942601F1; Nederländerna, 972005NL2; Portugal, 942000P1.

(44)  I de fall där bidrag till samma program härrör från mer än en fond avslutas varje fonds del av programmet separat. Därmed överensstämmer inte siffrorna med det totala antal program som anges i punkt 5.4.

(45)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000–2006.

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(46)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000–2006.

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(47)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000–2006.

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(48)  Målen för strukturåtgärderna har sedan dess grupperats om för programperioden 2000–2006.

Källa: Tabellen har utarbetats av revisionsrätten utifrån uppgifter från kommissionen.

(49)  Detta gällde granskningar gjorda av GD Fiske och havsfrågor och som rörde Finland (95FI14105, 95FI16002), Sverige (96SE14115) och Förenade kungariket (94UK16002, 94UK16005, 95UK16005); GD Regionalpolitik: Frankrike (Haute Normandie), 97FR16010, SPD mål 2, 1997–1999, Spanien (Andalusien), 1994ES161PO001, 1994–1999, Nederländerna (Flevoland), 940713001, SPD mål 1, 1994–1999 och Förenade kungariket (Greater Manchester), 97UK16008, SPD mål 2, 1997–1999.

(50)  Belgien, ESF, 943010B3.

(51)  Redovisning av icke stödberättigande utgiftsposter:

Redovisning av kostnader som saknade samband med berörda program eller projekt:

| — | 1994–1999: Sammanhållningsfonden för Grekland, 970961015; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Spanien, ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Sammanhållningsfonden för Grekland, 970961015; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Spanien, ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002; Belgien, ESF mål 3,1999BE053DO002; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002; Belgien, ESF mål 3,1999BE053DO002; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006.

Redovisning av utgifter som härrör sig från tidsperiod utanför den stödberättigande perioden:

| — | 1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030,

| — | 2000–2006: Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Frankrike (Réunion), ERUF mål 1, 1999FR161DO001. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Frankrike (Réunion), ERUF mål 1, 1999FR161DO001.

Redovisning av avdragsgill moms:

| — | 1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019,

| — | 2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004.

Redovisning av utgifter, trots att slutmottagarna inte hade betalat ut anslag till projekten:

| — | 1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030,

| — | 2000–2006: Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006.

Underlåtenhet att redovisa eventuellt genererade intäkter eller andra inkomster:

| — | 1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Spanien, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Spanien, ESF, 940112ES1,

| — | 2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009; Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009; Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004.

(52)  Samma utgift redovisad två gånger:

| — | 1994–1999: Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030; Spanien, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030; Spanien, ESF, 940112ES1,

| — | 2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009.

(53)  Bristande efterlevnad av bestämmelser om statliga stöd:

| — | 1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004,

| — | 2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Italien (Puglien), EUGFJ-utveckling mål 1, 1999IT161PO009.

(54)  Bristande efterlevnad av gemenskapens bestämmelser om tilldelning av offentliga kontrakt:

| — | 1994–1999: Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Förenade kungariket (Västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Sammanhållningsfonden för Grekland, 970961015, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Förenade kungariket (Västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Sammanhållningsfonden för Grekland, 970961015,

| — | 2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006.

(55)  Otillräckliga styrkande handlingar vid projekten:

| — | 1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030; Finland, ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Spanien (Valencia), EUGFJ-utveckling mål 1, 94ES06019; Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Spanien (Asturien), ERUF mål 1, 94ES16002; Italien (Industria e Servizi), ERUF mål 1, 94IT16030; Finland, ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien, ESF, 940112ES1,

| — | 2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002; Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Grekland, ERUF Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002; Portugal (Norte), ERUF mål 1, 1999PT161PO017; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002.

(56)  Avsaknad av en vederbörligen motiverad och rättvis metod för fördelning av övergripande utgifter mellan projekten:

| — | 1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien, ESF, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Förenade kungariket (västra Skottland), ERUF mål 2, 97UK16004; Finland, ESF, 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Spanien, ESF, 940112ES1,

| — | 2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Förenade kungariket (nordöstra England), ERUF mål 2, 2000GB162DO004; Italien (Sicilien), ESF mål 1, 1999IT161PO011; Sverige (södra skogslän), ESF mål 1, 1999SE161DO002; Tyskland (Sachsen), ERUF mål 1, 1999DE161PO006; Belgien, ESF mål 3, 1999BE053DO002.

(57)  Rapporten offentliggörs på de högre revisionsorganens respektive webbsida i de medverkande medlemsstaterna.

(58)  Danmark, Tyskland, Spanien, Italien, Nederländerna, Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket.

(59)  Enligt kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 av den 2 mars 2001.

(60)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 5.62.

(61)  ERUF: Tyskland (Bayern), mål 5b, 1994–1999 (DAS 1998), Italien (Piemonte), SPD 1994–1996 (DAS 2000), OP Algarve (DAS 2001), Grekland Competitiveness OP 2000–2006 (DAS 2001); EUGFJ-utveckling: Italien (Sardinien), 94IT16002 (DAS 2000).

(62)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 5.14–5.27, 5.47–5.56 och 5.67–5.69.

(63)  Yttrande nr 2/2005.

BILAGA 1

Strukturåtgärder

Förvaltnings- och kontrollsystem

| Revisionsrättens bedömning av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om förvaltnings- och kontrollsystemen i de medlemsstater som besöktes |
| --- |
| Huvudsakliga granskningsområden | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Medlemsstat/Område/Fond | Tydlig definition, fördelning och uppdelning av funktioner
  (artikel 3) | Tillfredsställande dagliga rutiner för att kontrollera att medfinansierade insatser är lagenliga och korrekta
  (artikel 4) | Tillfredsställande verifieringskedja
  (artikel 7) | Lämpliga återkravsrutiner
  (artikel 8) | Förvissning om att intyg om utgiftsdeklarationer är tillförlitliga
  (artikel 9) | Framsteg när det gäller kontroller omfattande minst 5 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna
  (artikel 10) | Lämplig organisation av femprocents- kontrollerna
  (artiklarna 10–12) | Oberoende och revisionsnormer hos det organ som utfärdar deklaration vid programmets avslutande
  (artikel 15) | Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem som förberedelse för deklarationen vid programmets avslutande
  (artikel 16) |
| Belgien ESF | | | | | | | | | |
| Italien (Sicilien) ESF | | | | | | | | | |
| Sverige ESF | | | | | | | | | |
| Tyskland (Sachsen) ERUF | | | | | | | | | |
| Frankrike (Réunion) ERUF | | | | | | | | | |
| Förenade kungariket (nö England) ERUF | | | | | | | | | |
| Portugal (Norte) ERUF | | | | | | | | | |
| Grekland ERUF-Interreg | | | | (1) | | | | | |
| Italien (Puglien) EUGFJ utveckling | | | | | | | | | (i/g) |

Revisionsrättens bedömning av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 om förvaltnings- och kontrollsystemen i de medlemsstater som besöktes

Huvudsakliga granskningsområden

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Medlemsstat/Område/Fond

Tydlig definition, fördelning och uppdelning av funktioner

(artikel 3)

Tillfredsställande dagliga rutiner för att kontrollera att medfinansierade insatser är lagenliga och korrekta

(artikel 4)

Tillfredsställande verifieringskedja

(artikel 7)

Lämpliga återkravsrutiner

(artikel 8)

Förvissning om att intyg om utgiftsdeklarationer är tillförlitliga

(artikel 9)

Framsteg när det gäller kontroller omfattande minst 5 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna

(artikel 10)

Lämplig organisation av femprocents- kontrollerna

(artiklarna 10–12)

Oberoende och revisionsnormer hos det organ som utfärdar deklaration vid programmets avslutande

(artikel 15)

Granskning av förvaltnings- och kontrollsystem som förberedelse för deklarationen vid programmets avslutande

(artikel 16)

Belgien ESF

Italien (Sicilien) ESF

Sverige ESF

Tyskland (Sachsen) ERUF

Frankrike (Réunion) ERUF

Förenade kungariket (nö England) ERUF

Portugal (Norte) ERUF

Grekland ERUF-Interreg

(1)

Italien (Puglien) EUGFJ utveckling

(i/g)

| (a) | | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs. |
| --- | --- | --- |
| (b) | | Fungerar, men förbättringar krävs. |
| (c) | | Fungerar inte. |
| Se punkterna 5.19–5.27 för närmare uppgifter. |
| (1) | Förfarandena har inte granskats, eftersom de inte har behövt tillämpas. |
| (i/g) | Inte granskad. |

(a)

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs.

(b)

Fungerar, men förbättringar krävs.

(c)

Fungerar inte.

Se punkterna 5.19–5.27 för närmare uppgifter.

(1)

Förfarandena har inte granskats, eftersom de inte har behövt tillämpas.

(i/g)

Inte granskad.

BILAGA 2

Uppföljning av viktiga iakttagelser i de senaste revisionsförklaringarna

| Revisionsrättens viktigaste iakttagelser | Revisionsrättens sammanfattning av åtgärder som vidtagits av kommissionen | Revisionsrättens kommentarer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, återkommande felaktiga utbetalningar |
| Bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemen utgör fortfarande en risk i fråga om utgifternas laglighet och korrekthet. Centrala delar av systemen uppfyller inte de normer som krävs (ändamålsenlig uppdelning av funktioner, genomförandet av effektiva löpande förvaltningskontroller och oberoende urvalskontroller som utformats för att kontrollera att systemen är effektiva och utgiftsdeklarationerna korrekta). Dessa systembrister bekräftas av de felaktigheter som påträffats i enskilda projekt, både i programmen från perioden 1994–1999 och från 2000–2006.
  (Årsrapporten 2001, punkterna 3.56–3.64; årsrapporten 2002, punkterna 5.22–5.32; årsrapporten 2003, punkterna 5.12–5.27 och 5.41–5.56) | Kommissionen granskar hur medlemsstaterna genomför förvaltnings- och kontrollsystemen, och granskar även ett begränsat antal program. Kommissionen har bistått med viss vägledning och har utnyttjat sin befogenhet att innehålla betalningar i fall där brister i systemet kan utgöra en risk för felaktigt utnyttjande av gemenskapens medel. | Kommissionen och medlemsstaterna bör se till att mer stabila förvaltnings- och kontrollsystem utvecklas. Framför allt krävs det ett striktare synsätt på kontrollen av utgifterna. | De systematiska svagheterna under programperioden 1994–1999 bemöttes i avslutningsstrategin (se nedan). Under innevarande programperiod fortsätter kommissionen sina ansträngningar med att förbättra revisionsarbetet i samråd med medlemsstaterna, genom handlingsplaner och möjligheten att hålla inne betalningar eller göra slutliga finansiella korrigeringar. Kommissionen sprider även goda metoder, t.ex. på det viktiga området förvaltningskontroll som revisionsrätten nämner, där kommissionen planerar att ge ut exempel på goda metoder 2005. |
| Förseningar och brister i avslutandet av programmen från perioden 1994–1999 |
| Avslutandet av programmen från den föregående perioden har tagit lång tid och varit en mödosam process. Kvaliteten på den avslutande dokumentation som medlemsstaterna lämnat till kommissionen har varierat och ofta lett till att det krävts ytterligare förfrågningar. Kommissionen har gjort slutbetalningar trots att inte alla krav som anges i förordningarna har uppfyllts.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.36–5.38; årsrapporten 2003, punkterna 5.28–5.39) | Kommissionen har kontrollerat handlingar i samband med avslutandet och i vissa fall gjort granskningar som lett fram till förslag om ekonomiska justeringar. Ett betydande antal program hade ännu inte avslutats vid utgången av 2004. | Revisionsrättens granskning visade att de kontroller som genomförs av kommissionen inte undanröjer risken för att gemenskapens samfinansierar icke-stödberättigande utgifter. Kommissionen bör se till att i tid undersöka den dokumentation som lämnas av medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör dra nytta av erfarenheterna från avslutandet av programmen från 1994–1999 vid processen med att avsluta programmen från 2000–2006. | I kommissionens avslutningsstrategi ingår att innan programmen avslutas kontrollera att bestämmelserna följts, vid begäran om slutbetalning kontrollera förklaringarna genom ett oberoende organ samt att sedan programmen avslutats göra efterhandskontroller som kan leda till finansiella korrigeringar. Allt detta har väsentligt minskat risken för oriktiga utbetalningar. Avslutningsprocessen har utförts på ett tillfredsställande sätt och vanligen i rimlig tid med tanke på antalet program och de komplexa frågor som kontrolleras. Man kan naturligtvis ändå lära av erfarenheterna, vilka kommer att komma till nytta vid nästa avslutande. Riktlinjer håller för närvarande på att utarbetas. |
| Begränsningar i kommissionens säkerhet om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar |
| Generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder bekräftar att kommissionens interna system ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, men har endast uppnått begränsad säkerhet om att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna.
  Generaldirektörerna lämnade inga reservationer för de fyra strukturfonderna under perioden 1994–1999. Detta stämmer inte med de iakttagelser som revisionsrätten har gjort och som bekräftats av kommissionen om att det finns många brister i systemen.
  Kommissionen har som svar på revisionsrättens iakttagelser vid ett flertal tillfällen uppgett att ändamålsenliga kontroller skulle genomföras vid avslutandet av programmen från 1994–1999. Kommissionen planerar dock att genomföra kontroller av de underliggande utgifterna efter det att de slutliga utbetalningarna har gjorts. Kommissionen kommer enbart i undantagsfall att göra kontroller i medlemsstaterna innan pengarna betalas ut.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.10–5.14 och 5.21; årsrapporten 2003, punkterna 5.40 samt 5.57–5.62) | Kommissionen har fortsatt sin bedömning av systemen och sitt program för granskningar i medlemsstaterna. | Kommissionens säkerhet har ökat, men förvaltnings- och kontrollsystemen ger inte tillräcklig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta. | De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna bygger upp förtroendet genom arbetet med revision enligt sina respektive revisionsstrategier och samarbetet med de nationella revisionsorganen. Det finns förfaranden för att komma till rätta med brister eller korrigera oriktiga utgifter.


  Kommissionens förklaring om programperioden 1994–1999 bygger på den omfattande avslutningsstrategi som nämns ovan. Kommissionen gör revision efter avslutning och tillämpar finansiella korrigeringar på program där icke stödberättigande utgifter upptäcks. Det är inte förenligt med skyldigheten att göra utbetalningar att systematiskt revidera program innan några betalningar görs. Skrivbordskontroller gjordes dock av avslutningshandlingarna i samtliga fall. |
| Begränsad uppföljning från kommissionens sida av revisionsrättens iakttagelser från granskningen |
| Även om vissa förbättringar kan noteras sker kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser inte alltid i tid och är inte alltid ändamålsenlig eller fullständig. Kommissionen utvidgar sällan sina undersökningar utöver de stickprov som undersöks av revisionsrätten, även i de fall det finns bevis på att de fel som påträffats kan vara systematiska.
  (Årsrapporten 2002, punkterna 5.44–5.52; årsrapporten 2003, punkterna 5.63–5.65) | Kommissionens uppföljningsåtgärder har förbättrats, även om det fortfarande förekommer förseningar. | Kommissionen bör se till att en övergripande uppföljning görs och att omotiverade förseningar undviks. | Kommissionen har infört dataprogram för att övervaka uppföljningens omfattning och tidsåtgång. |

Revisionsrättens viktigaste iakttagelser

Revisionsrättens sammanfattning av åtgärder som vidtagits av kommissionen

Revisionsrättens kommentarer

Kommissionens svar

Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, återkommande felaktiga utbetalningar

Bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemen utgör fortfarande en risk i fråga om utgifternas laglighet och korrekthet. Centrala delar av systemen uppfyller inte de normer som krävs (ändamålsenlig uppdelning av funktioner, genomförandet av effektiva löpande förvaltningskontroller och oberoende urvalskontroller som utformats för att kontrollera att systemen är effektiva och utgiftsdeklarationerna korrekta). Dessa systembrister bekräftas av de felaktigheter som påträffats i enskilda projekt, både i programmen från perioden 1994–1999 och från 2000–2006.

(Årsrapporten 2001, punkterna 3.56–3.64; årsrapporten 2002, punkterna 5.22–5.32; årsrapporten 2003, punkterna 5.12–5.27 och 5.41–5.56)

Kommissionen granskar hur medlemsstaterna genomför förvaltnings- och kontrollsystemen, och granskar även ett begränsat antal program. Kommissionen har bistått med viss vägledning och har utnyttjat sin befogenhet att innehålla betalningar i fall där brister i systemet kan utgöra en risk för felaktigt utnyttjande av gemenskapens medel.

Kommissionen och medlemsstaterna bör se till att mer stabila förvaltnings- och kontrollsystem utvecklas. Framför allt krävs det ett striktare synsätt på kontrollen av utgifterna.

De systematiska svagheterna under programperioden 1994–1999 bemöttes i avslutningsstrategin (se nedan). Under innevarande programperiod fortsätter kommissionen sina ansträngningar med att förbättra revisionsarbetet i samråd med medlemsstaterna, genom handlingsplaner och möjligheten att hålla inne betalningar eller göra slutliga finansiella korrigeringar. Kommissionen sprider även goda metoder, t.ex. på det viktiga området förvaltningskontroll som revisionsrätten nämner, där kommissionen planerar att ge ut exempel på goda metoder 2005.

Förseningar och brister i avslutandet av programmen från perioden 1994–1999

Avslutandet av programmen från den föregående perioden har tagit lång tid och varit en mödosam process. Kvaliteten på den avslutande dokumentation som medlemsstaterna lämnat till kommissionen har varierat och ofta lett till att det krävts ytterligare förfrågningar. Kommissionen har gjort slutbetalningar trots att inte alla krav som anges i förordningarna har uppfyllts.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.36–5.38; årsrapporten 2003, punkterna 5.28–5.39)

Kommissionen har kontrollerat handlingar i samband med avslutandet och i vissa fall gjort granskningar som lett fram till förslag om ekonomiska justeringar. Ett betydande antal program hade ännu inte avslutats vid utgången av 2004.

Revisionsrättens granskning visade att de kontroller som genomförs av kommissionen inte undanröjer risken för att gemenskapens samfinansierar icke-stödberättigande utgifter. Kommissionen bör se till att i tid undersöka den dokumentation som lämnas av medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör dra nytta av erfarenheterna från avslutandet av programmen från 1994–1999 vid processen med att avsluta programmen från 2000–2006.

I kommissionens avslutningsstrategi ingår att innan programmen avslutas kontrollera att bestämmelserna följts, vid begäran om slutbetalning kontrollera förklaringarna genom ett oberoende organ samt att sedan programmen avslutats göra efterhandskontroller som kan leda till finansiella korrigeringar. Allt detta har väsentligt minskat risken för oriktiga utbetalningar. Avslutningsprocessen har utförts på ett tillfredsställande sätt och vanligen i rimlig tid med tanke på antalet program och de komplexa frågor som kontrolleras. Man kan naturligtvis ändå lära av erfarenheterna, vilka kommer att komma till nytta vid nästa avslutande. Riktlinjer håller för närvarande på att utarbetas.

Begränsningar i kommissionens säkerhet om hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar

Generaldirektörerna med ansvar för strukturåtgärder bekräftar att kommissionens interna system ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, men har endast uppnått begränsad säkerhet om att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i medlemsstaterna.

Generaldirektörerna lämnade inga reservationer för de fyra strukturfonderna under perioden 1994–1999. Detta stämmer inte med de iakttagelser som revisionsrätten har gjort och som bekräftats av kommissionen om att det finns många brister i systemen.

Kommissionen har som svar på revisionsrättens iakttagelser vid ett flertal tillfällen uppgett att ändamålsenliga kontroller skulle genomföras vid avslutandet av programmen från 1994–1999. Kommissionen planerar dock att genomföra kontroller av de underliggande utgifterna efter det att de slutliga utbetalningarna har gjorts. Kommissionen kommer enbart i undantagsfall att göra kontroller i medlemsstaterna innan pengarna betalas ut.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.10–5.14 och 5.21; årsrapporten 2003, punkterna 5.40 samt 5.57–5.62)

Kommissionen har fortsatt sin bedömning av systemen och sitt program för granskningar i medlemsstaterna.

Kommissionens säkerhet har ökat, men förvaltnings- och kontrollsystemen ger inte tillräcklig säkerhet om att utgifterna är lagliga och korrekta.

De generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna bygger upp förtroendet genom arbetet med revision enligt sina respektive revisionsstrategier och samarbetet med de nationella revisionsorganen. Det finns förfaranden för att komma till rätta med brister eller korrigera oriktiga utgifter.

Kommissionens förklaring om programperioden 1994–1999 bygger på den omfattande avslutningsstrategi som nämns ovan. Kommissionen gör revision efter avslutning och tillämpar finansiella korrigeringar på program där icke stödberättigande utgifter upptäcks. Det är inte förenligt med skyldigheten att göra utbetalningar att systematiskt revidera program innan några betalningar görs. Skrivbordskontroller gjordes dock av avslutningshandlingarna i samtliga fall.

Begränsad uppföljning från kommissionens sida av revisionsrättens iakttagelser från granskningen

Även om vissa förbättringar kan noteras sker kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser inte alltid i tid och är inte alltid ändamålsenlig eller fullständig. Kommissionen utvidgar sällan sina undersökningar utöver de stickprov som undersöks av revisionsrätten, även i de fall det finns bevis på att de fel som påträffats kan vara systematiska.

(Årsrapporten 2002, punkterna 5.44–5.52; årsrapporten 2003, punkterna 5.63–5.65)

Kommissionens uppföljningsåtgärder har förbättrats, även om det fortfarande förekommer förseningar.

Kommissionen bör se till att en övergripande uppföljning görs och att omotiverade förseningar undviks.

Kommissionen har infört dataprogram för att övervaka uppföljningens omfattning och tidsåtgång.

---

KAPITEL 6

Inre politik, inbegripet forskning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens mål och omfattning

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

Riskanalyser

Tillämpning av kommissionens normer för intern kontroll

Bedömning av utvalda verksamhetsområden

Analys av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik

Resultat av kontrollen av underliggande transaktioner på området inre politik

Genomgång av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Uppföljning av tidigare iakttagelser inom ramen för revisionsförklaringen

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av särskild rapport nr 11/2003 ”Life”

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | Budgetområdet för inre politik, inbegripet forskning, omfattar ett brett urval av verksamheter som bidrar till utvecklingen av den inre marknaden. Under 2004 gav detta budgetområde upphov till 9 010 miljoner euro i åtaganden (se
  diagram 6.1
  ) och 7 255 miljoner euro i betalningar (se
  diagram 6.2
  ). Mer än hälften av anslagen gällde forskning och teknisk utveckling (FoTU). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

Budgetområdet för inre politik, inbegripet forskning, omfattar ett brett urval av verksamheter som bidrar till utvecklingen av den inre marknaden. Under 2004 gav detta budgetområde upphov till 9 010 miljoner euro i åtaganden (se
  diagram 6.1
  ) och 7 255 miljoner euro i betalningar (se
  diagram 6.2
  ). Mer än hälften av anslagen gällde forskning och teknisk utveckling (FoTU).

| 6.2 | Merparten av åtgärderna på området inre politik förvaltas direkt av kommissionen (1). Den allmänna regeln är att inre politik genomförs via en mängd olika fleråriga program som beviljar stöd till privata och offentliga stödmottagare för att dessa skall genomföra särskilda åtgärder. Vissa åtgärder, till exempel forskning, är komplexa till sin natur. Stöden betalas vanligtvis i form av förskott som följs av löpande och slutliga betalningar. |
| --- | --- |

6.2

Merparten av åtgärderna på området inre politik förvaltas direkt av kommissionen (1). Den allmänna regeln är att inre politik genomförs via en mängd olika fleråriga program som beviljar stöd till privata och offentliga stödmottagare för att dessa skall genomföra särskilda åtgärder. Vissa åtgärder, till exempel forskning, är komplexa till sin natur. Stöden betalas vanligtvis i form av förskott som följs av löpande och slutliga betalningar.

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens mål och omfattning

| 6.3 | Som bidrag till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten bedömdes vid granskningen i vilken utsträckning man med kommissionens interna kontroller uppnår säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Granskningen inriktades på följande (2):






  a) | Hur de system för övervakning och kontroll som valts ut fungerar, nämligen:






  — | 8 av kommissionens 24 normer för intern kontroll vid tre generaldirektorat: Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. |
| --- | --- | --- | --- |

6.3

Som bidrag till revisionsrättens revisionsförklaring om den allmänna budgeten bedömdes vid granskningen i vilken utsträckning man med kommissionens interna kontroller uppnår säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Granskningen inriktades på följande (2):

a)

Hur de system för övervakning och kontroll som valts ut fungerar, nämligen:

—

8 av kommissionens 24 normer för intern kontroll vid tre generaldirektorat: Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.

| — | Förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (3), och för Europeiska flyktingfonden på området frihet, säkerhet och rättvisa (4) samt för gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd (5). |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollsystemen för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (3), och för Europeiska flyktingfonden på området frihet, säkerhet och rättvisa (4) samt för gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd (5).

| — | Rapporterna om kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand. |
| --- | --- |

—

Rapporterna om kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand.

| b) | Kontroll av ett urval åtaganden och betalningar som godkändes under 2004. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av ett urval åtaganden och betalningar som godkändes under 2004.

| c) | Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (6). |
| --- | --- |

c)

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (6).

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

Riskanalyser

| 6.4 | På området inre politik baseras betalningarna främst på återbetalningen av de kostnader som stödmottagaren redovisar. Den främsta inneboende risken i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i detta system är att stödmottagare redovisar för höga kostnader. Om detta inte upptäcks vid kommissionens interna kontroller kan det leda till alltför stora betalningar. Risken ökar på grund av det stora antalet kontraktsbestämmelser, inte tillräckligt tydliga definitioner på stödberättigande kostnader och på grund av att det saknas påföljdsmekanismer. |
| --- | --- |

6.4

På området inre politik baseras betalningarna främst på återbetalningen av de kostnader som stödmottagaren redovisar. Den främsta inneboende risken i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i detta system är att stödmottagare redovisar för höga kostnader. Om detta inte upptäcks vid kommissionens interna kontroller kan det leda till alltför stora betalningar. Risken ökar på grund av det stora antalet kontraktsbestämmelser, inte tillräckligt tydliga definitioner på stödberättigande kostnader och på grund av att det saknas påföljdsmekanismer.

| 6.4 | I generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter bekräftas problemet med att det ofta förekommer felaktigheter i de deklarationer stödmottagarna lägger fram. Dessa felaktigheter kan avse endera för högt eller för lågt deklarerade utgifter. Särskilda åtgärder fortsätter att vidtas i denna fråga.
  Beträffande sjätte ramprogrammet kommer förenklingen av bestämmelserna också att förbättra situationen i framtiden (se punkt 6.44). |
| --- | --- |

6.4

I generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter bekräftas problemet med att det ofta förekommer felaktigheter i de deklarationer stödmottagarna lägger fram. Dessa felaktigheter kan avse endera för högt eller för lågt deklarerade utgifter. Särskilda åtgärder fortsätter att vidtas i denna fråga.

Beträffande sjätte ramprogrammet kommer förenklingen av bestämmelserna också att förbättra situationen i framtiden (se punkt 6.44).

| 6.5 | Kommissionen gjorde främst kontroller av kostnadsredovisningar före betalning (förhandskontroller) och redovisningsrevisioner hos den slutliga stödmottagaren efter det att betalningen gjorts (redovisningsrevisioner i efterhand). Grundligare förhandskontroller skulle kunna minska risken för alltför stora betalningar. Risken för att fel inte upptäcks är fortfarande stor eftersom vissa typer av fel endast kan upptäckas vid redovisningsrevisioner i efterhand. |
| --- | --- |

6.5

Kommissionen gjorde främst kontroller av kostnadsredovisningar före betalning (förhandskontroller) och redovisningsrevisioner hos den slutliga stödmottagaren efter det att betalningen gjorts (redovisningsrevisioner i efterhand). Grundligare förhandskontroller skulle kunna minska risken för alltför stora betalningar. Risken för att fel inte upptäcks är fortfarande stor eftersom vissa typer av fel endast kan upptäckas vid redovisningsrevisioner i efterhand.

| 6.5 | Till följd av åtgärd 1 i kommissionens sammanfattande rapport för 2001 har förhandskontrollerna stärkts. På grundval av en riskanalys kan det komma att krävas att stödmottagaren lägger fram styrkande handlingar som stödjer utgiftsdeklarationerna. Det ökade antalet redovisningsrevisioner i efterhand som införts genom samma handlingsplan gör det inte bara möjligt att minska riskerna för felaktigheter i de deklarationer som lämnas in, utan har också en förebyggande effekt. Införandet av revisionsintyg är också ett inslag som skall noteras i detta sammanhang. |
| --- | --- |

6.5

Till följd av åtgärd 1 i kommissionens sammanfattande rapport för 2001 har förhandskontrollerna stärkts. På grundval av en riskanalys kan det komma att krävas att stödmottagaren lägger fram styrkande handlingar som stödjer utgiftsdeklarationerna. Det ökade antalet redovisningsrevisioner i efterhand som införts genom samma handlingsplan gör det inte bara möjligt att minska riskerna för felaktigheter i de deklarationer som lämnas in, utan har också en förebyggande effekt. Införandet av revisionsintyg är också ett inslag som skall noteras i detta sammanhang.

Tillämpning av kommissionens normer för intern kontroll

Granskningens omfattning

| 6.6 | Att normer för intern kontroll tillämpas och fungerar är väsentligt för området inre politik med tanke på att merparten av de aktuella medlen förvaltas direkt av kommissionen själv. |
| --- | --- |

6.6

Att normer för intern kontroll tillämpas och fungerar är väsentligt för området inre politik med tanke på att merparten av de aktuella medlen förvaltas direkt av kommissionen själv.

| 6.7 | Revisionsrätten undersökte tillämpningen av 8 normer (7) av totalt 24 vid Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. Målet med granskningen var att kontrollera om minimikraven för normerna för intern kontroll (baskrav) hade uppfyllts. |
| --- | --- |

6.7

Revisionsrätten undersökte tillämpningen av 8 normer (7) av totalt 24 vid Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd. Målet med granskningen var att kontrollera om minimikraven för normerna för intern kontroll (baskrav) hade uppfyllts.

Ytterligare förbättringar krävs när det gäller tillämpningen av normer för intern kontroll

| 6.8 | I allmänhet var baskraven för de åtta normer som valts ut uppfyllda vid Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, men det behövs ytterligare förbättringar, särskilt i följande fall: |
| --- | --- |

6.8

I allmänhet var baskraven för de åtta normer som valts ut uppfyllda vid Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, men det behövs ytterligare förbättringar, särskilt i följande fall:

| 6.8 | |
| --- | --- |

6.8

| — | Granskningen vid Generaldirektoratet för forskning visade att norm 11 ”Riskanalys och riskhantering” ännu inte hade införts fullt ut 2004. Åtgärder har dock vidtagits för att det skall bli lättare att uppfylla kraven för denna norm under 2005. |
| --- | --- |

—

Granskningen vid Generaldirektoratet för forskning visade att norm 11 ”Riskanalys och riskhantering” ännu inte hade införts fullt ut 2004. Åtgärder har dock vidtagits för att det skall bli lättare att uppfylla kraven för denna norm under 2005.

| — | Generaldirektoratet för forskning genomförde under 2004 i enlighet med norm 11 (riskanalys och riskhantering) för den interna kontrollen en riskanalys i samband med sin verksamhet, dvs. revisorerna i varje direktorat har genomfört en analys i efterhand av förvaltningsrisken, och den interna revisionstjänsten har genomfört en riskanalys inför utarbetandet av den årliga revisionsplanen. Dessutom skall dessa två analyser under 2005 kompletteras med en analys av de strategiska risker som inleddes under 2004. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för forskning genomförde under 2004 i enlighet med norm 11 (riskanalys och riskhantering) för den interna kontrollen en riskanalys i samband med sin verksamhet, dvs. revisorerna i varje direktorat har genomfört en analys i efterhand av förvaltningsrisken, och den interna revisionstjänsten har genomfört en riskanalys inför utarbetandet av den årliga revisionsplanen. Dessutom skall dessa två analyser under 2005 kompletteras med en analys av de strategiska risker som inleddes under 2004.

| — | Vid granskningen bekräftades den iakttagelse som gjordes i årsrapporten för 2003 (8) avseende otillräcklig efterlevnad av norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”. Den information om förvaltningen som finns tillgänglig vid Generaldirektoratet för forskning tillhandahåller inte vissa uppgifter om sjätte ramprogrammet som revisionsrätten anser är väsentliga om en ordentlig övervakning av ett sådant program skall kunna garanteras (dvs. grundläggande uppgifter om förvaltningen av kontrakt) (9). |
| --- | --- |

—

Vid granskningen bekräftades den iakttagelse som gjordes i årsrapporten för 2003 (8) avseende otillräcklig efterlevnad av norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”. Den information om förvaltningen som finns tillgänglig vid Generaldirektoratet för forskning tillhandahåller inte vissa uppgifter om sjätte ramprogrammet som revisionsrätten anser är väsentliga om en ordentlig övervakning av ett sådant program skall kunna garanteras (dvs. grundläggande uppgifter om förvaltningen av kontrakt) (9).

| — | Generaldirektoratet för forskning har vidtagit åtgärder för att förbättra denna situation under 2005 och har inrättat en arbetsgrupp som skall inventera de måltavlor som utvecklats av generaldirektoraten och deras direktorat och lämna rekommendationer för att förbättra och harmonisera befintliga redskap. Vidare har uppgifter om avtal för det sjätte ramprogrammet sedan mars 2005 ingått i den månatliga resultattavlerapporten. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för forskning har vidtagit åtgärder för att förbättra denna situation under 2005 och har inrättat en arbetsgrupp som skall inventera de måltavlor som utvecklats av generaldirektoraten och deras direktorat och lämna rekommendationer för att förbättra och harmonisera befintliga redskap. Vidare har uppgifter om avtal för det sjätte ramprogrammet sedan mars 2005 ingått i den månatliga resultattavlerapporten.

| — | Vid Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd tillämpades inte norm 22 ”Den interna granskningens struktur”. Två av tre tjänster var vakanta under en del av 2004 vid enheten för internrevision, vilket hindrade att den årliga granskningsplanen kunde verkställas. |
| --- | --- |

—

Vid Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd tillämpades inte norm 22 ”Den interna granskningens struktur”. Två av tre tjänster var vakanta under en del av 2004 vid enheten för internrevision, vilket hindrade att den årliga granskningsplanen kunde verkställas.

| — | De otillräckliga personalresurserna inverkade på de tidsplaner som planerats för revisionerna. Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har vidtagit nödvändiga åtgärder för att minimera inverkan, men vissa justeringar av revisionsprogrammet kunde inte undvikas. |
| --- | --- |

—

De otillräckliga personalresurserna inverkade på de tidsplaner som planerats för revisionerna. Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har vidtagit nödvändiga åtgärder för att minimera inverkan, men vissa justeringar av revisionsprogrammet kunde inte undvikas.

| — | Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd uppfyllde endast delvis kraven för norm 18 ”Registrering av avvikelser” eftersom det befintliga förfarandet var begränsat till avvikelser avseende de finansiella och kontraktuella förfarandena. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd uppfyllde endast delvis kraven för norm 18 ”Registrering av avvikelser” eftersom det befintliga förfarandet var begränsat till avvikelser avseende de finansiella och kontraktuella förfarandena.

| — | Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd skall införa ytterligare riktlinjer för handläggningen av undantag från icke-finansiella förfaranden, särskilt vad gäller godkännandenivån, formella krav för registrering och uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd skall införa ytterligare riktlinjer för handläggningen av undantag från icke-finansiella förfaranden, särskilt vad gäller godkännandenivån, formella krav för registrering och uppföljningsåtgärder.

Bedömning av utvalda verksamhetsområden

| 6.9 | Revisionsrätten granskade förvaltnings- och kontrollförfarandena för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, för Europeiska flyktingfonden och för gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd (se
  bilaga 2
  ). Revisionsrätten undersökte hur de viktigaste kontrollerna fungerade på grundval av ett urval av transaktioner (10) (se punkterna 6.25–6.35). |
| --- | --- |

6.9

Revisionsrätten granskade förvaltnings- och kontrollförfarandena för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, för Europeiska flyktingfonden och för gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd (se
  bilaga 2
  ). Revisionsrätten undersökte hur de viktigaste kontrollerna fungerade på grundval av ett urval av transaktioner (10) (se punkterna 6.25–6.35).

Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling

Gemensamt IT-system är ännu inte helt operativt

| 6.10 | Utnyttjandet av ett gemensamt IT-system är en nyckelfaktor för att kommissionens interna kontroller skall vara ändamålsenliga (11). Under 2002 började kommissionen ta fram ett sådant system för de olika stadierna i förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder (utvärdering av förslag, förhandling och urval, förvaltning av kontrakt och projekt). År 2004, två år innan sjätte ramprogrammets programplaneringsperiod var slut, var varken ett gemensamt eller ett integrerat IT-system fullständigt operativt trots kommissionens uttalade avsikt att åstadkomma detta (12). Denna situation (som upptäcktes redan under 2003 (13)) gör att de interna kontrollerna för sjätte ramprogrammets alla förvaltningsområden inte fungerar effektivt, särskilt de som gäller godkännande av åtaganden och betalningar och framtagande av förvaltningsindikatorer i samband med norm för intern kontroll 12. Detta bekräftades av ett förslag om reservation i en av utanordnarnas förklaringar avseende IT-systemet och av att kommissionen hade svårt att lämna detaljerade uppgifter om åtgärder inom sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.10

Utnyttjandet av ett gemensamt IT-system är en nyckelfaktor för att kommissionens interna kontroller skall vara ändamålsenliga (11). Under 2002 började kommissionen ta fram ett sådant system för de olika stadierna i förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder (utvärdering av förslag, förhandling och urval, förvaltning av kontrakt och projekt). År 2004, två år innan sjätte ramprogrammets programplaneringsperiod var slut, var varken ett gemensamt eller ett integrerat IT-system fullständigt operativt trots kommissionens uttalade avsikt att åstadkomma detta (12). Denna situation (som upptäcktes redan under 2003 (13)) gör att de interna kontrollerna för sjätte ramprogrammets alla förvaltningsområden inte fungerar effektivt, särskilt de som gäller godkännande av åtaganden och betalningar och framtagande av förvaltningsindikatorer i samband med norm för intern kontroll 12. Detta bekräftades av ett förslag om reservation i en av utanordnarnas förklaringar avseende IT-systemet och av att kommissionen hade svårt att lämna detaljerade uppgifter om åtgärder inom sjätte ramprogrammet.

| 6.10 | Sjätte ramprogrammets IT-system skall utvecklas med hänsyn tagen till generaldirektoratens olika interna behov av integrering av handläggningsförfarandena och det externa behovet av integrering mellan generaldirektoraten. Under sommaren 2004 kom alla generaldirektorat som befattar sig med forskning överens om en gemensam förvaltningsstruktur för att övervaka utvecklingen av det sjätte ramprogrammets IT-system.
  Generaldirektoratens olika behov och handläggningsförfaranden har hittills lett till ett system som snarare är integrerat än gemensamt.
  Kommissionen anser att utvecklingen av ett integrerat IT-system är viktig för förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder, och den kommer att fortsätta sina insatser på detta område, särskilt vad gäller de processer som påverkar relationerna med förslagsställarna och avtalsparterna och som är relevanta för rapporterings- och förvaltningsinformationen. |
| --- | --- |

6.10

Sjätte ramprogrammets IT-system skall utvecklas med hänsyn tagen till generaldirektoratens olika interna behov av integrering av handläggningsförfarandena och det externa behovet av integrering mellan generaldirektoraten. Under sommaren 2004 kom alla generaldirektorat som befattar sig med forskning överens om en gemensam förvaltningsstruktur för att övervaka utvecklingen av det sjätte ramprogrammets IT-system.

Generaldirektoratens olika behov och handläggningsförfaranden har hittills lett till ett system som snarare är integrerat än gemensamt.

Kommissionen anser att utvecklingen av ett integrerat IT-system är viktig för förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder, och den kommer att fortsätta sina insatser på detta område, särskilt vad gäller de processer som påverkar relationerna med förslagsställarna och avtalsparterna och som är relevanta för rapporterings- och förvaltningsinformationen.

Vad gäller godkännandet av åtaganden och betalningar för det sjätte ramprogrammet finns det centrala eller lokala arbetsflödesredskap som säkerställer att man ger lämpliga godkännanden.

Frågan om norm 12 avser Generaldirektoratet för forskning och tas upp i punkt 6.8.

Skyldighet att tillhandahålla revisorsintyg

| 6.11 | En av de viktigaste förändringarna som infördes genom sjätte ramprogrammet för att minska risken för fel på slutmottagarnivå var kravet att kostnader som redovisas till kommissionen skall attesteras av en extern revisor (14). Dessa revisorsintyg är en del av kommissionens kontrollsystem. Vid revisionsrättens granskningar upptäcktes icke stödberättigande kostnader (15) som inte hade identifierats i de tillhörande revisorsintyg som lämnats in till kommissionen som underlag till betalningsansökningarna. |
| --- | --- |

6.11

En av de viktigaste förändringarna som infördes genom sjätte ramprogrammet för att minska risken för fel på slutmottagarnivå var kravet att kostnader som redovisas till kommissionen skall attesteras av en extern revisor (14). Dessa revisorsintyg är en del av kommissionens kontrollsystem. Vid revisionsrättens granskningar upptäcktes icke stödberättigande kostnader (15) som inte hade identifierats i de tillhörande revisorsintyg som lämnats in till kommissionen som underlag till betalningsansökningarna.

| 6.11 | Revisionsintygens huvudsakliga funktion är att ytterligare försäkra kommissionen om att de deklarerade kostnaderna är verkliga och korrekta. Det är dock inte realistiskt att tro att de kan undanröja alla tänkbara felaktigheter. Revisionsintygens effektivitet vad gäller att upptäcka felaktigheter kommer sannolikt att förbättras i takt med att erfarenheterna ökar, och kommissionen har för avsikt att påskynda förbättringarna genom målriktad information till stödmottagare och revisorer och en fortlöpande värdering av revisionsintygens bidrag till det allmänna kontrollsystemet. |
| --- | --- |

6.11

Revisionsintygens huvudsakliga funktion är att ytterligare försäkra kommissionen om att de deklarerade kostnaderna är verkliga och korrekta. Det är dock inte realistiskt att tro att de kan undanröja alla tänkbara felaktigheter. Revisionsintygens effektivitet vad gäller att upptäcka felaktigheter kommer sannolikt att förbättras i takt med att erfarenheterna ökar, och kommissionen har för avsikt att påskynda förbättringarna genom målriktad information till stödmottagare och revisorer och en fortlöpande värdering av revisionsintygens bidrag till det allmänna kontrollsystemet.

Europeiska flyktingfonden

Obligatoriska kontroller av medlemsstaternas åtgärder har inte slutförts

| 6.12 | Medlemsstaterna bör, med hjälp av kontroller som omfattar minst 20 % av de totala stödberättigande utgifterna, se till att åtgärderna förvaltas i enlighet med gemenskapsreglerna och att medlen ställs till deras förfogande enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning (16). I strid med kraven i de underliggande reglerna följdes inte kontrollerna av verifierande underlag av kontroller på plats av åtgärderna i en medlemsstat som besöktes. Detta bekräftar iakttagelserna i årsrapporten för 2003 (17) om brister i kontrollsystemen som identifierats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.12

Medlemsstaterna bör, med hjälp av kontroller som omfattar minst 20 % av de totala stödberättigande utgifterna, se till att åtgärderna förvaltas i enlighet med gemenskapsreglerna och att medlen ställs till deras förfogande enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning (16). I strid med kraven i de underliggande reglerna följdes inte kontrollerna av verifierande underlag av kontroller på plats av åtgärderna i en medlemsstat som besöktes. Detta bekräftar iakttagelserna i årsrapporten för 2003 (17) om brister i kontrollsystemen som identifierats i medlemsstaterna.

| 6.12 | Kommissionen bistår medlemsstaterna med att förbättra kontrollsystemen i Europeiska flyktingfonden, särskilt genom kontrollbesök och kontroller på plats. Kommissionen kommer dessutom att organisera arbetsmöten om kontrollsystem och bästa praxis, som planering av åtgärder, uppföljning av projekt, kontroll av utgifter osv.
  Kommissionen anser att ordnandet av kontroller på plats är en god praxis, även om det inte uttryckligen anges i Europeiska flyktingfondens regler. Sedan 2004 års program har medlemsstaten i fråga kontrollerat alla projekt genom kontroller på plats. |
| --- | --- |

6.12

Kommissionen bistår medlemsstaterna med att förbättra kontrollsystemen i Europeiska flyktingfonden, särskilt genom kontrollbesök och kontroller på plats. Kommissionen kommer dessutom att organisera arbetsmöten om kontrollsystem och bästa praxis, som planering av åtgärder, uppföljning av projekt, kontroll av utgifter osv.

Kommissionen anser att ordnandet av kontroller på plats är en god praxis, även om det inte uttryckligen anges i Europeiska flyktingfondens regler. Sedan 2004 års program har medlemsstaten i fråga kontrollerat alla projekt genom kontroller på plats.

Delegeringen av uppgifter följer inte budgetförordningen i en medlemsstat

| 6.13 | Vissa centrala uppgifter i förvaltningen av åtgärder inom Europeiska flyktingfonden hade delegerats av den nationella myndigheten till ett privat företag, något som kommissionen redan hade upptäckt vid ett övervakningsbesök i en medlemsstat (18). Detta strider mot budgetförordningen vad gäller delegering av uppgifter till tredje part. Den korrigerande åtgärd som kommissionen rekommenderade vidtogs sent. |
| --- | --- |

6.13

Vissa centrala uppgifter i förvaltningen av åtgärder inom Europeiska flyktingfonden hade delegerats av den nationella myndigheten till ett privat företag, något som kommissionen redan hade upptäckt vid ett övervakningsbesök i en medlemsstat (18). Detta strider mot budgetförordningen vad gäller delegering av uppgifter till tredje part. Den korrigerande åtgärd som kommissionen rekommenderade vidtogs sent.

| 6.13 | Kommissionen påpekade den överdrivna omfattningen av de delegerade uppgifterna vid ett kontrollbesök, vilket omgående rapporterades till de nationella myndigheterna. Vid det nya anbudsförfarandet i samband med ett förnyande av avtalet ändrades arten av de uppgifter som får delegeras. |
| --- | --- |

6.13

Kommissionen påpekade den överdrivna omfattningen av de delegerade uppgifterna vid ett kontrollbesök, vilket omgående rapporterades till de nationella myndigheterna. Vid det nya anbudsförfarandet i samband med ett förnyande av avtalet ändrades arten av de uppgifter som får delegeras.

Icke stödberättigande utgifter

| 6.14 | Förra året (19) konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i förvaltningen av repatrieringsåtgärder eftersom kriterierna för stödberättigande inte hade uppfyllts. I år har ytterligare frågor väckts om att målgrupperna inte har uppfyllt kriterierna för stödberättigande, något som endast kan lösas med hjälp av ändringar av den rättsliga ramen (se punkt 6.34). |
| --- | --- |

6.14

Förra året (19) konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i förvaltningen av repatrieringsåtgärder eftersom kriterierna för stödberättigande inte hade uppfyllts. I år har ytterligare frågor väckts om att målgrupperna inte har uppfyllt kriterierna för stödberättigande, något som endast kan lösas med hjälp av ändringar av den rättsliga ramen (se punkt 6.34).

| 6.14 | Generellt har kommissionen strävat efter att bistå medlemsstaterna med att tillämpa befintliga regler om målgruppernas stödberättigande på ett korrekt sätt, och den fortsätter att vara uppmärksam när den analyserar utgiftsdeklarationerna. Efter en efterhandskontroll i en medlemsstat gjordes en finansiell korrigering av utgifter som inte var stödberättigande.
  Kommissionen anser att kriterierna för stödberättigande iakttas vad gäller asylsökande vars ansökan avslagits (se svaret på punkt 6.34).
  För övrigt har begreppet ursprungsland förtydligats i rådets direktiv 2004/83/EG och den nya rättsliga grunden för Europeiska flyktingfonden 2 som antogs i december 2004. |
| --- | --- |

6.14

Generellt har kommissionen strävat efter att bistå medlemsstaterna med att tillämpa befintliga regler om målgruppernas stödberättigande på ett korrekt sätt, och den fortsätter att vara uppmärksam när den analyserar utgiftsdeklarationerna. Efter en efterhandskontroll i en medlemsstat gjordes en finansiell korrigering av utgifter som inte var stödberättigande.

Kommissionen anser att kriterierna för stödberättigande iakttas vad gäller asylsökande vars ansökan avslagits (se svaret på punkt 6.34).

För övrigt har begreppet ursprungsland förtydligats i rådets direktiv 2004/83/EG och den nya rättsliga grunden för Europeiska flyktingfonden 2 som antogs i december 2004.

Gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd

| 6.15 | En stor del av budgeten för folkhälsoprogrammet (20) går till medfinansierade projekt som väljs ut efter årliga anbudsinfordringar. På området konsumentskydd (21) utfärdas en årlig anbudsinfordran för särskilda projekt. Merparten av årsbudgeten genomförs dock genom privata överenskommelser om studier eller tjänster, och åtgärder genomförs gemensamt med medlemsstaterna. Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har ansvar för bägge områdena. |
| --- | --- |

6.15

En stor del av budgeten för folkhälsoprogrammet (20) går till medfinansierade projekt som väljs ut efter årliga anbudsinfordringar. På området konsumentskydd (21) utfärdas en årlig anbudsinfordran för särskilda projekt. Merparten av årsbudgeten genomförs dock genom privata överenskommelser om studier eller tjänster, och åtgärder genomförs gemensamt med medlemsstaterna. Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har ansvar för bägge områdena.

Analys av förfaranden

| 6.16 | Förvaltningen och kontrollen av genomförandet av dessa åtgärder utförs oftast av de enskilda direktoraten. En extra förhandskontroll av ett slumpmässigt urval ekonomiska transaktioner görs dock vid generaldirektoratets huvudkontor, en ”kommitté för offentlig upphandling” yttrar sig över upphandlingsförfarandenas överensstämmelse och enheten för redovisningsrevisioner i efterhand granskar de slutliga stödmottagarna. Internrevisionsfunktionen avger yttranden till generaldirektören över förvaltnings- och internkontrollsystemens kvalitet. |
| --- | --- |

6.16

Förvaltningen och kontrollen av genomförandet av dessa åtgärder utförs oftast av de enskilda direktoraten. En extra förhandskontroll av ett slumpmässigt urval ekonomiska transaktioner görs dock vid generaldirektoratets huvudkontor, en ”kommitté för offentlig upphandling” yttrar sig över upphandlingsförfarandenas överensstämmelse och enheten för redovisningsrevisioner i efterhand granskar de slutliga stödmottagarna. Internrevisionsfunktionen avger yttranden till generaldirektören över förvaltnings- och internkontrollsystemens kvalitet.

| 6.17 | Revisionsrätten analyserade de förfaranden som infördes under 2004 och konstaterade att de var tillfredsställande. Fel som upptäcktes vid kontrollen av underliggande transaktioner (se punkt 6.29) tyder dock på att förfarandena tidigare inte tillämpades fortlöpande och konsekvent. Budgetförordningen efterlevdes inte fullt ut, särskilt när det gäller följande: |
| --- | --- |

6.17

Revisionsrätten analyserade de förfaranden som infördes under 2004 och konstaterade att de var tillfredsställande. Fel som upptäcktes vid kontrollen av underliggande transaktioner (se punkt 6.29) tyder dock på att förfarandena tidigare inte tillämpades fortlöpande och konsekvent. Budgetförordningen efterlevdes inte fullt ut, särskilt när det gäller följande:

| 6.17 | Se punkt 6.29. |
| --- | --- |

6.17

Se punkt 6.29.

| — | Enligt budgetförordningen skall samtliga betalningar kontrolleras. När det gäller förskottsbetalningar fanns det ingenting som styrkte att utanordnaren gjorde en systematisk förhandskontroll. |
| --- | --- |

—

Enligt budgetförordningen skall samtliga betalningar kontrolleras. När det gäller förskottsbetalningar fanns det ingenting som styrkte att utanordnaren gjorde en systematisk förhandskontroll.

| — | Det finansiella kretsloppet för Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd är utformat i enlighet med budgetförordningen och tar hänsyn till riskerna i samband med de olika finansiella transaktionerna. Om förskottsbetalningar görs är det den ansvarige utanordnaren som personligen utför de nödvändiga kontrollerna innan utgifterna godkänns. Dokumentationen över dessa kontroller skall förbättras. |
| --- | --- |

—

Det finansiella kretsloppet för Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd är utformat i enlighet med budgetförordningen och tar hänsyn till riskerna i samband med de olika finansiella transaktionerna. Om förskottsbetalningar görs är det den ansvarige utanordnaren som personligen utför de nödvändiga kontrollerna innan utgifterna godkänns. Dokumentationen över dessa kontroller skall förbättras.

| — | I förfarandena ingår det inte att upprätta en beräkning av fordringar i form av ränta på utbetalningar av förhandsfinansieringen, vilket föreskrivs i budgetförordningen (se punkt 6.28). |
| --- | --- |

—

I förfarandena ingår det inte att upprätta en beräkning av fordringar i form av ränta på utbetalningar av förhandsfinansieringen, vilket föreskrivs i budgetförordningen (se punkt 6.28).

| — | Kommissionen har erkänt proportionalitetsproblemet och föreslår en ändring av gällande budgetförordning och genomförandebestämmelserna så att den kan införa trösklar för förskottsfinansiering under vilka inga beräkningar av fordringar behöver göras eller ränteavkastningar behöver återbetalas. Under tiden skall Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd anpassa förfarandena för ränteberäkningen i överensstämmelse med budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har erkänt proportionalitetsproblemet och föreslår en ändring av gällande budgetförordning och genomförandebestämmelserna så att den kan införa trösklar för förskottsfinansiering under vilka inga beräkningar av fordringar behöver göras eller ränteavkastningar behöver återbetalas. Under tiden skall Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd anpassa förfarandena för ränteberäkningen i överensstämmelse med budgetförordningen.

Analys av kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik

| 6.18 | Inom programmen på området inre politik betalas merparten av stöden ut direkt till den slutliga stödmottagaren utan någon annan offentlig medfinansiering. Därför måste säkerhet uppnås genom redovisningsrevisioner i efterhand på stödmottagarnivå. Dessa revisioner, som antingen utförs av de olika generaldirektoratens tjänster för revision eller av externa revisionsbyråer på kommissionens uppdrag, är inriktade på de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in för återbetalning. På vissa budgetområden krävde kommissionen dessutom att stödmottagarna skulle lämna in ett intyg (se punkt 6.11) från en oberoende revisor som styrkte kostnadsredovisningarna (22). |
| --- | --- |

6.18

Inom programmen på området inre politik betalas merparten av stöden ut direkt till den slutliga stödmottagaren utan någon annan offentlig medfinansiering. Därför måste säkerhet uppnås genom redovisningsrevisioner i efterhand på stödmottagarnivå. Dessa revisioner, som antingen utförs av de olika generaldirektoratens tjänster för revision eller av externa revisionsbyråer på kommissionens uppdrag, är inriktade på de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in för återbetalning. På vissa budgetområden krävde kommissionen dessutom att stödmottagarna skulle lämna in ett intyg (se punkt 6.11) från en oberoende revisor som styrkte kostnadsredovisningarna (22).

| 6.19 | Revisionsrättens granskning omfattade följande:






  — | Analys av hur antalet, resultaten och omfattningen av granskningarna har förändrats jämfört med tidigare år. |
| --- | --- | --- |

6.19

Revisionsrättens granskning omfattade följande:

—

Analys av hur antalet, resultaten och omfattningen av granskningarna har förändrats jämfört med tidigare år.

| — | Analys av granskningsresultaten från ett urval granskningsrapporter som externa revisionsbyråer har upprättat. |
| --- | --- |

—

Analys av granskningsresultaten från ett urval granskningsrapporter som externa revisionsbyråer har upprättat.

| — | Genomgång av ett urval av kommissionens granskningsrapporter om indirekta forskningskontrakt och åtgärder finansierade av Generaldirektoratet för miljö. |
| --- | --- |

—

Genomgång av ett urval av kommissionens granskningsrapporter om indirekta forskningskontrakt och åtgärder finansierade av Generaldirektoratet för miljö.

Utveckling av utförda granskningar

| 6.20 | Revisionsrättens analys visade följande: |
| --- | --- |

6.20

Revisionsrättens analys visade följande:

| 6.20 | |
| --- | --- |

6.20

| — | Trots att somliga generaldirektorat har utökat sin granskningsverksamhet minskade den sammanlagda nivån under 2004 (
  tabell 6.1
  ) från 552 slutförda granskningar under det föregående året till 496 (vilket motsvarar 2 % av pågående kontrakt), medan de belopp som kan återvinnas faktiskt ökade (23). |
| --- | --- |

—

Trots att somliga generaldirektorat har utökat sin granskningsverksamhet minskade den sammanlagda nivån under 2004 (
  tabell 6.1
  ) från 552 slutförda granskningar under det föregående året till 496 (vilket motsvarar 2 % av pågående kontrakt), medan de belopp som kan återvinnas faktiskt ökade (23).

| — | Situationen varierar mycket från ett generaldirektorat till ett annat, och kapitel 6 innehåller många olika sorters politik. Det konstateras att det under större delen av 2004 inte fanns någon extern revisionskapacitet för FoTU-ramprogrammen. Ett nytt avtal har nu ingåtts. |
| --- | --- |

—

Situationen varierar mycket från ett generaldirektorat till ett annat, och kapitel 6 innehåller många olika sorters politik. Det konstateras att det under större delen av 2004 inte fanns någon extern revisionskapacitet för FoTU-ramprogrammen. Ett nytt avtal har nu ingåtts.

| — | Granskningar som gjorts av fem generaldirektorat under de senaste sex åren visar att de belopp som kan återvinnas efter en redovisningsrevision tycks ha ett positivt samband med antalet granskade kontrakt (se
  diagram 6.3
  ) och därför är det värt att notera att kommissionens eget angivna mål att granska 10 % av samtliga avtalsparter inom femte ramprogrammet inte har uppnåtts (se
  tabell 6.2
  ) (24). |
| --- | --- |

—

Granskningar som gjorts av fem generaldirektorat under de senaste sex åren visar att de belopp som kan återvinnas efter en redovisningsrevision tycks ha ett positivt samband med antalet granskade kontrakt (se
  diagram 6.3
  ) och därför är det värt att notera att kommissionens eget angivna mål att granska 10 % av samtliga avtalsparter inom femte ramprogrammet inte har uppnåtts (se
  tabell 6.2
  ) (24).

| — | Revisionsprogrammet för det femte ramprogrammet håller på att genomföras, och det måldatum som fastställts är utgången av 2007. Kommissionen fortsätter att göra täta efterhandskontroller. Den bekräftar dock att, även om vissa generaldirektorat överskridit målet, den åter måste ompröva det övergripande målet att granska 10 % av avtalsparterna i det femte ramprogrammet, då det slutliga antalet granskningsbara avtalsparter i det femte ramprogrammet är betydligt högre än beräknat. |
| --- | --- |

—

Revisionsprogrammet för det femte ramprogrammet håller på att genomföras, och det måldatum som fastställts är utgången av 2007. Kommissionen fortsätter att göra täta efterhandskontroller. Den bekräftar dock att, även om vissa generaldirektorat överskridit målet, den åter måste ompröva det övergripande målet att granska 10 % av avtalsparterna i det femte ramprogrammet, då det slutliga antalet granskningsbara avtalsparter i det femte ramprogrammet är betydligt högre än beräknat.

Tabell 6.1 – Området för inre politik – Granskningar som slutförts under 2 004 av kommissionen (eller för dess räkning) (25)

| Generaldirektorat | Antal slutförda granskningar | Antal granskade kontrakt | Antal pågående kontrakt | Värdet av granskade kontrakt
  (miljoner euro) | Värdet av pågående kontrakt
  (miljoner euro) | Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionen som ett resultat av granskningarna (justeringar till förmån för avtalsparterna har inte beaktats). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| | | | | | | | | | | | Belopp (miljoner euro) | Värde i % av granskade kontrakt | Belopp (miljoner euro) | Värde i % av granskade kontrakt |
| GD Jordbruk | 12 (27) | 5 | 19 | 6 | 268 | 245 | 29,78 | 16,18 | 52,87 | 42,54 | 0,75 | 2,5 | 0,00 (30) | 0,0 |
| GD Utbildning och kultur | 126 | 75 | 173 | 80 | 19 424 | 15 884 | 95,46 | 31,20 | 743,88 | 740,30 | 2,43 | 2,5 | 1,40 | 4,5 |
| GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 17 | 25 | 19 | 27 | 1 559 | 1 639 | 7,11 | 11,53 | 125,90 | 139,56 | 0,18 | 2,6 | 0,14 | 1,2 |
| GD Energi och transport | 25 | 59 | 37 | 89 | 1 630 | 1 508 | 52,92 | 504,00 | 2 061,65 | 1 860,00 | 2,53 (32) | 4,8 | 14,91 (33) | 3,0 |
| GD Näringsliv | 28 | 43 | 41 | 64 | 1 463 | 1 684 | 39,66 | 38,12 | 162,46 | 221,96 | 0,02 | 0,0 | 1,00 | 2,6 |
| GD Miljö | 23 | 42 | 52 | 73 | 1 711 | 1 748 | 35,68 | 20,25 | 352,65 | 385,87 | 0,21 | 0,6 | 0,57 | 2,8 |
| GD Fiske och havsfrågor (26) | 31 | 18 | 64 | 41 | 216 | 238 | 74,20 | 12,23 | 233,43 | 270,01 | 3,90 | 5,3 | 1,16 (28) | 9,5 |
| GD Rättvisa, frihet och säkerhet | 8 | 8 | 30 | 47 | 923 | 901 | 3,62 | 19,93 | 95,88 | 117,00 | 0,80 | 22,1 | 1,62 | 8,1 |
| GD Hälsa och konsumentskydd (31) | 0 | 8 | 0 | 12 | uppgift saknas | 522 | 0,00 | 4,60 | 123,60 | 153,90 | 0,00 | 0,0 | 0,20 | 4,3 |
| GD Informationssamhället och medier | 74 | 95 | 197 | 230 | 2 859 | 2 320 | 64,69 | 115,37 | 3 040,00 | 1 745,00 (29) | 4,49 | 6,9 | 8,20 | 7,1 |
| GD Forskning | 208 | 118 | 258 | 167 | 8 229 | 7 696 | 181,35 | 263,40 | 3 045,00 | 3 451,39 | 3,05 | 1,7 | 2,79 | 1,1 |
| Totalt | 552 | 496 | 890 | 836 | 38 282 | 34 385 | 584,47 | 1 036,81 | 10 037,31 | 9 127,53 | 18,36 | 3,1 | 31,99 | 3,1 |
| Källa: Europeiska kommissionen. |

Generaldirektorat

Antal slutförda granskningar

Antal granskade kontrakt

Antal pågående kontrakt

Värdet av granskade kontrakt

(miljoner euro)

Värdet av pågående kontrakt

(miljoner euro)

Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionen som ett resultat av granskningarna (justeringar till förmån för avtalsparterna har inte beaktats).

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Belopp (miljoner euro)

Värde i % av granskade kontrakt

Belopp (miljoner euro)

Värde i % av granskade kontrakt

GD Jordbruk

12 (27)

5

19

6

268

245

29,78

16,18

52,87

42,54

0,75

2,5

0,00 (30)

0,0

GD Utbildning och kultur

126

75

173

80

19 424

15 884

95,46

31,20

743,88

740,30

2,43

2,5

1,40

4,5

GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

17

25

19

27

1 559

1 639

7,11

11,53

125,90

139,56

0,18

2,6

0,14

1,2

GD Energi och transport

25

59

37

89

1 630

1 508

52,92

504,00

2 061,65

1 860,00

2,53 (32)

4,8

14,91 (33)

3,0

GD Näringsliv

28

43

41

64

1 463

1 684

39,66

38,12

162,46

221,96

0,02

0,0

1,00

2,6

GD Miljö

23

42

52

73

1 711

1 748

35,68

20,25

352,65

385,87

0,21

0,6

0,57

2,8

GD Fiske och havsfrågor (26)

31

18

64

41

216

238

74,20

12,23

233,43

270,01

3,90

5,3

1,16 (28)

9,5

GD Rättvisa, frihet och säkerhet

8

8

30

47

923

901

3,62

19,93

95,88

117,00

0,80

22,1

1,62

8,1

GD Hälsa och konsumentskydd (31)

0

8

0

12

uppgift saknas

522

0,00

4,60

123,60

153,90

0,00

0,0

0,20

4,3

GD Informationssamhället och medier

74

95

197

230

2 859

2 320

64,69

115,37

3 040,00

1 745,00 (29)

4,49

6,9

8,20

7,1

GD Forskning

208

118

258

167

8 229

7 696

181,35

263,40

3 045,00

3 451,39

3,05

1,7

2,79

1,1

Totalt

552

496

890

836

38 282

34 385

584,47

1 036,81

10 037,31

9 127,53

18,36

3,1

31,99

3,1

Källa: Europeiska kommissionen.

Tabell 6.2 – Generaldirektorat som handlägger ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling – Sammanställning av slutförda granskningar avseende femte ramprogrammet (2001–2004)

| Ansvarigt generaldirektorat | Totalt antal slutförda granskningar avseende femte ramprogrammet | Totalt antal granskade kontrakt inom femte ramprogrammet |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Total | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Total |
| GD Forskning | Intern | 1 | 25 | 19 | 12 | 57 | 1 | 28 | 23 | 18 | 70 |
| Extern | 1 | 88 | 177 | 100 | 366 | 1 | 105 | 218 | 142 | 466 |
| GD totalt | 2 | 113 | 196 | 112 | 423 | 2 | 133 | 241 | 160 | 536 |
| GD Informationssamhället och medier | Intern | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 |
| Extern | 0 | 8 | 58 | 91 | 157 | 0 | 10 | 159 | 225 | 394 |
| GD totalt | 0 | 12 | 60 | 93 | 165 | 0 | 14 | 161 | 227 | 402 |
| GD Energi och transport | Intern | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Extern | 0 | 7 | 7 | 41 | 55 | 0 | 17 | 13 | 58 | 88 |
| GD totalt | 0 | 7 | 8 | 41 | 56 | 0 | 17 | 14 | 58 | 89 |
| GD Näringsliv (34) | Intern | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Extern | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| GD totalt | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| GD Fiske och havsfrågor | Intern | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Extern | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| GD totalt | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Totalt internt | 2 | 44 | 42 | 30 | 118 | 2 | 49 | 50 | 50 | 151 |
| Totalt externt | 1 | 108 | 263 | 266 | 638 | 1 | 137 | 415 | 476 | 1 029 |
| Total | 3 | 152 | 305 | 296 | 756 | 3 | 186 | 465 | 526 | 1 180 |
| Anm.: Totalt antal avtalsparter inom femte ramprogrammet (EG och Euratom) är 23 375. Kommissionens granskningsmål för femte ramprogrammet blir därmed 2 337 slutförda granskningar.
  Antalet på 23 375 måste dock specificeras eftersom samma avtalsparter förekommer flera gånger.
  Det omfattar ett väsentligt antal mindre viktiga avtalsparter, dvs. avtalsparter med ett bidrag som understiger 20 000 euro.

  Källa: Kommissionen. |

Ansvarigt generaldirektorat

Totalt antal slutförda granskningar avseende femte ramprogrammet

Totalt antal granskade kontrakt inom femte ramprogrammet

2001

2002

2003

2004

Total

2001

2002

2003

2004

Total

GD Forskning

Intern

1

25

19

12

57

1

28

23

18

70

Extern

1

88

177

100

366

1

105

218

142

466

GD totalt

2

113

196

112

423

2

133

241

160

536

GD Informationssamhället och medier

Intern

0

4

2

2

8

0

4

2

2

8

Extern

0

8

58

91

157

0

10

159

225

394

GD totalt

0

12

60

93

165

0

14

161

227

402

GD Energi och transport

Intern

0

0

1

0

1

0

0

1

0

1

Extern

0

7

7

41

55

0

17

13

58

88

GD totalt

0

7

8

41

56

0

17

14

58

89

GD Näringsliv (34)

Intern

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Extern

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

GD totalt

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

GD Fiske och havsfrågor

Intern

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Extern

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

GD totalt

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Totalt internt

2

44

42

30

118

2

49

50

50

151

Totalt externt

1

108

263

266

638

1

137

415

476

1 029

Total

3

152

305

296

756

3

186

465

526

1 180

Anm.: Totalt antal avtalsparter inom femte ramprogrammet (EG och Euratom) är 23 375. Kommissionens granskningsmål för femte ramprogrammet blir därmed 2 337 slutförda granskningar.

Antalet på 23 375 måste dock specificeras eftersom samma avtalsparter förekommer flera gånger.

Det omfattar ett väsentligt antal mindre viktiga avtalsparter, dvs. avtalsparter med ett bidrag som understiger 20 000 euro.

Källa: Kommissionen.

Image

Granskningar som utförts av externa revisionsbyråer: omfattning och val av tidpunkt

| 6.21 | Resultaten av de granskningar som utförts av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning undersöktes för att man skulle kunna bedöma om de utgjorde en god informationskälla för bedömningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Ett urval av 31 granskningsdokument undersöktes vid de berörda generaldirektoraten (Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för näringsliv). |
| --- | --- |

6.21

Resultaten av de granskningar som utförts av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning undersöktes för att man skulle kunna bedöma om de utgjorde en god informationskälla för bedömningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Ett urval av 31 granskningsdokument undersöktes vid de berörda generaldirektoraten (Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för näringsliv).

| 6.22 | De externa revisionsbyråernas mandat enligt kontraktet är begränsat till en kontroll av stödmottagarnas kostnadsredovisningar. Andra omständigheter som påverkar transaktionernas laglighet och korrekthet, exempelvis om kontraktsmålen har uppfyllts eller om stödmottagaren har levererat de avtalade uppgifterna i tid, något som i vissa fall skulle kunna kontrolleras av den externa revisorn, omfattas inte av sådana granskningar. |
| --- | --- |

6.22

De externa revisionsbyråernas mandat enligt kontraktet är begränsat till en kontroll av stödmottagarnas kostnadsredovisningar. Andra omständigheter som påverkar transaktionernas laglighet och korrekthet, exempelvis om kontraktsmålen har uppfyllts eller om stödmottagaren har levererat de avtalade uppgifterna i tid, något som i vissa fall skulle kunna kontrolleras av den externa revisorn, omfattas inte av sådana granskningar.

| 6.22 | Kommissionens vetenskapliga tjänstemän övervakar om målsättningarna (vetenskapliga/tekniska) uppnås och värderar de periodiska rapporter som tas emot från stödmottagarna. Vetenskapliga översyner görs också av en oberoende expertpanel som kontrollerar om de vetenskapliga resultaten överensstämmer med avtalsvillkoren. Revisorerna har inte den expertis som krävs för att värdera de vetenskapliga resultaten, så deras arbete inskränker sig till att kontrollera om de begärda beloppen överensstämmer med avtalets finansiella villkor. |
| --- | --- |

6.22

Kommissionens vetenskapliga tjänstemän övervakar om målsättningarna (vetenskapliga/tekniska) uppnås och värderar de periodiska rapporter som tas emot från stödmottagarna. Vetenskapliga översyner görs också av en oberoende expertpanel som kontrollerar om de vetenskapliga resultaten överensstämmer med avtalsvillkoren. Revisorerna har inte den expertis som krävs för att värdera de vetenskapliga resultaten, så deras arbete inskränker sig till att kontrollera om de begärda beloppen överensstämmer med avtalets finansiella villkor.

| 6.23 | Analysen av ett urval granskningsrapporter visade att det i genomsnitt tog 416 dagar från det att granskningen inleddes tills den avslutades. En viss fördröjning är visserligen oundviklig för att slutföra granskningsprocessen men somliga fördröjningar som iakttagits är orimliga (mellan 94 och 770 dagar) (35) (se
  tabell 6.3
  ). Med tanke på att det vid nästan samtliga granskningar konstaterades fel i kostnadsredovisningarna leder sådana stora fördröjningar till att felaktigt utbetalda bidrag inte återkrävs i tid eller omvänt att kommissionens betalningar till stödmottagarna inte görs i tid. |
| --- | --- |

6.23

Analysen av ett urval granskningsrapporter visade att det i genomsnitt tog 416 dagar från det att granskningen inleddes tills den avslutades. En viss fördröjning är visserligen oundviklig för att slutföra granskningsprocessen men somliga fördröjningar som iakttagits är orimliga (mellan 94 och 770 dagar) (35) (se
  tabell 6.3
  ). Med tanke på att det vid nästan samtliga granskningar konstaterades fel i kostnadsredovisningarna leder sådana stora fördröjningar till att felaktigt utbetalda bidrag inte återkrävs i tid eller omvänt att kommissionens betalningar till stödmottagarna inte görs i tid.

| 6.23 | När grupprevisioner inleds underrättar kommissionen alla valda avtalsparter om att en extern revision kommer att genomföras på kommissionens vägnar. Det faktiska revisionsarbetet inleds mer än tre månader (i genomsnitt 100 dagar) senare, beroende på den externa revisionsfirmans planering. Denna tid bör dras av från den produktiva revisionstiden. Slutförandet av rapporten följs av en samrådsperiod på 30 dagar med avtalsparten (artikel 26.3 i bilaga II till standardavtalet i det femte ramprogrammet). Tidsramen från det att en revision inleds till dess att den avslutas varierar därför mellan 12 och 15 månader (365 och 450 dagar). I sällsynta fall kan denna period förlängas, som när en lösning på komplicerade revisions- och avtalsproblem krävs eller när nya kostnadsredogörelser lagts fram.
  De externa revisorerna genomför vanligtvis grupprevisionerna inom en tidsutdräkt av mellan 9 och 12 månader (270 till 365 dagar) i överensstämmelse med avtalet med det externa revisionsorganet. Avtalsklausulerna med revisorerna ger utrymme för tillämpning av ekonomiska påföljder vid underlåtelse att slutföra det avtalade arbetet inom den överenskomna tidsfristen (1,5 % av avtalsvärdet för varje månad som arbetet försenas). Kommissionen har systematiskt tillämpat dessa påföljder. |
| --- | --- |

6.23

När grupprevisioner inleds underrättar kommissionen alla valda avtalsparter om att en extern revision kommer att genomföras på kommissionens vägnar. Det faktiska revisionsarbetet inleds mer än tre månader (i genomsnitt 100 dagar) senare, beroende på den externa revisionsfirmans planering. Denna tid bör dras av från den produktiva revisionstiden. Slutförandet av rapporten följs av en samrådsperiod på 30 dagar med avtalsparten (artikel 26.3 i bilaga II till standardavtalet i det femte ramprogrammet). Tidsramen från det att en revision inleds till dess att den avslutas varierar därför mellan 12 och 15 månader (365 och 450 dagar). I sällsynta fall kan denna period förlängas, som när en lösning på komplicerade revisions- och avtalsproblem krävs eller när nya kostnadsredogörelser lagts fram.

De externa revisorerna genomför vanligtvis grupprevisionerna inom en tidsutdräkt av mellan 9 och 12 månader (270 till 365 dagar) i överensstämmelse med avtalet med det externa revisionsorganet. Avtalsklausulerna med revisorerna ger utrymme för tillämpning av ekonomiska påföljder vid underlåtelse att slutföra det avtalade arbetet inom den överenskomna tidsfristen (1,5 % av avtalsvärdet för varje månad som arbetet försenas). Kommissionen har systematiskt tillämpat dessa påföljder.

Tabell 6.3 – Antal dagar för att slutföra kommissionens redovisningsrevisioner

| GD | Antal granskningar i urvalet | Antal dagar i genomsnitt | Tidsåtgång totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Från det att avtalsparten informerats till gransknings-rapporten | Från gransknings-rapporten till beslut om genomförande (36) | Totalt | Min | Max |
| INFSO | 10 | 357 | 149 | 506 | 355 | 770 |
| RTD | 12 | 334 | 47 | 381 | 247 | 605 |
| TREN | 7 | 244 | 148 | 392 | 301 | 475 |
| ENTR | 2 | 168 | 101 | 269 | 94 | 443 |
| 4 GD | 31 | 310 | 106 | 416 | 94 | 770 |
| Källa: Revisionsrättens analys. |

GD

Antal granskningar i urvalet

Antal dagar i genomsnitt

Tidsåtgång totalt

Från det att avtalsparten informerats till gransknings-rapporten

Från gransknings-rapporten till beslut om genomförande (36)

Totalt

Min

Max

INFSO

10

357

149

506

355

770

RTD

12

334

47

381

247

605

TREN

7

244

148

392

301

475

ENTR

2

168

101

269

94

443

4 GD

31

310

106

416

94

770

Källa: Revisionsrättens analys.

Bristfälliga uppföljningsförfaranden för redovisningsrevisioner i efterhand vid Generaldirektoratet för miljö

| 6.24 | Revisionsrättens analyser av granskningsrapporter och granskningsdokument vid Generaldirektoratet för miljö, som utarbetats av revisionsenheten vid detta generaldirektorat, har lett till följande iakttagelser (37): |
| --- | --- |

6.24

Revisionsrättens analyser av granskningsrapporter och granskningsdokument vid Generaldirektoratet för miljö, som utarbetats av revisionsenheten vid detta generaldirektorat, har lett till följande iakttagelser (37):

| 6.24 | |
| --- | --- |

6.24

| — | Återbetalningskraven skickas ut för sent: År 2003 rekommenderade kommissionens egna revisorer att 391 000 euro skulle återkrävas. I november 2004 hade endast 54 % av detta belopp verkligen återbetalats av stödmottagarna, delvis på grund av en pågående OLAF-utredning. Genomsnittstiden från det att den slutliga granskningsrapporten mottogs tills det utfärdades ett återbetalningskrav minskade visserligen från 152 dagar under 2003 till 138 under 2004, men detta dröjsmål är fortfarande för stort. Däremot betalade stödmottagarna i genomsnitt inom 50 dagar från det att återbetalningskravet hade utfärdats. |
| --- | --- |

—

Återbetalningskraven skickas ut för sent: År 2003 rekommenderade kommissionens egna revisorer att 391 000 euro skulle återkrävas. I november 2004 hade endast 54 % av detta belopp verkligen återbetalats av stödmottagarna, delvis på grund av en pågående OLAF-utredning. Genomsnittstiden från det att den slutliga granskningsrapporten mottogs tills det utfärdades ett återbetalningskrav minskade visserligen från 152 dagar under 2003 till 138 under 2004, men detta dröjsmål är fortfarande för stort. Däremot betalade stödmottagarna i genomsnitt inom 50 dagar från det att återbetalningskravet hade utfärdats.

| — | Avslutade redovisningsrevisioner i efterhand sänds till de operativa enheterna som informerar stödmottagaren om resultaten av revisionen och uppmanar dem att lämna ytterligare kommentarer eller dokumentation. Först efter det att stödmottagaren svarat fattar den tillförordnade utanordnaren beslut om att utfärda återbetalningskrav. Enligt budgetförordningen skall en skrivelse med förhandsinformation sändas till stödmottagaren innan återbetalningskraven och debetnotan utfärdas. Med hänsyn tagen till denna samrådsprocess är det oundvikligt med en försening på flera veckor från det att redovisningsrevisionerna tas emot till dess att korrigeringsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

—

Avslutade redovisningsrevisioner i efterhand sänds till de operativa enheterna som informerar stödmottagaren om resultaten av revisionen och uppmanar dem att lämna ytterligare kommentarer eller dokumentation. Först efter det att stödmottagaren svarat fattar den tillförordnade utanordnaren beslut om att utfärda återbetalningskrav. Enligt budgetförordningen skall en skrivelse med förhandsinformation sändas till stödmottagaren innan återbetalningskraven och debetnotan utfärdas. Med hänsyn tagen till denna samrådsprocess är det oundvikligt med en försening på flera veckor från det att redovisningsrevisionerna tas emot till dess att korrigeringsåtgärder vidtas.

| — | Bristfällig övervakning av kontrakten: I de flesta av de kommissionshandlingar som granskades framgick inte om de tekniska enheterna hade gett någon feedback till revisionsenheterna i fråga om uppföljningsåtgärder. När problem hade konstaterats av de tekniska enheterna eller dokumenterats i granskningsrapporterna tog det lång tid innan berörda avdelningar beslutade om lämpliga åtgärder, till exempel att kontrollera stödmottagaren, minska slutbetalningen eller utfärda ett återbetalningskrav. I ett fall fattades beslutet om att inleda en granskning på plats först 16 månader efter det att slutbetalningen hade gjorts. |
| --- | --- |

—

Bristfällig övervakning av kontrakten: I de flesta av de kommissionshandlingar som granskades framgick inte om de tekniska enheterna hade gett någon feedback till revisionsenheterna i fråga om uppföljningsåtgärder. När problem hade konstaterats av de tekniska enheterna eller dokumenterats i granskningsrapporterna tog det lång tid innan berörda avdelningar beslutade om lämpliga åtgärder, till exempel att kontrollera stödmottagaren, minska slutbetalningen eller utfärda ett återbetalningskrav. I ett fall fattades beslutet om att inleda en granskning på plats först 16 månader efter det att slutbetalningen hade gjorts.

| — | Kommissionen instämmer i att uppföljningen av granskningsresultaten behöver omfattas av mer formella och mätbara förfaranden i Generaldirektoratet för miljö.
  Enheten för revisioner i efterhand har sedan slutet på 2004 infört en modell och metod för övervakning för att regelbundet påminna de tekniska enheterna om att sända information om de åtgärder som vidtagits på grundval av redovisningsrevisioner. |
| --- | --- |

—

Kommissionen instämmer i att uppföljningen av granskningsresultaten behöver omfattas av mer formella och mätbara förfaranden i Generaldirektoratet för miljö.

Enheten för revisioner i efterhand har sedan slutet på 2004 infört en modell och metod för övervakning för att regelbundet påminna de tekniska enheterna om att sända information om de åtgärder som vidtagits på grundval av redovisningsrevisioner.

| — | När avtalsparter som mottar EU-medel via fler än ett kontrakt och det vid en granskning uppdagas fel som kan anses vara systematiska finns det inga förfaranden för att informera andra berörda kommissionsavdelningar eller granska andra kontrakt (38). |
| --- | --- |

—

När avtalsparter som mottar EU-medel via fler än ett kontrakt och det vid en granskning uppdagas fel som kan anses vara systematiska finns det inga förfaranden för att informera andra berörda kommissionsavdelningar eller granska andra kontrakt (38).

| — | Tack vare genomförandet av redovisningsreformen (och särskilt införandet av en förteckning över avtal och rättssubjekt) kan utvecklingen av ett mer allmänt nät för informationsutbyte planeras på kommissionsnivå. |
| --- | --- |

—

Tack vare genomförandet av redovisningsreformen (och särskilt införandet av en förteckning över avtal och rättssubjekt) kan utvecklingen av ett mer allmänt nät för informationsutbyte planeras på kommissionsnivå.

Resultat av kontrollen av underliggande transaktioner på området inre politik

| 6.25 | En genomgång av kommissionshandlingarna gjordes på ett allmänt urval av 107 betalningar (39) och 8 åtaganden som valts ut på området inre politik. När det gäller 25 löpande och slutliga betalningar inom detta urval utvidgades granskningen till att även omfatta den slutliga stödmottagaren. Resultaten bekräftar de brister som identifierades i systemen (se punkterna 6.9–6.17). |
| --- | --- |

6.25

En genomgång av kommissionshandlingarna gjordes på ett allmänt urval av 107 betalningar (39) och 8 åtaganden som valts ut på området inre politik. När det gäller 25 löpande och slutliga betalningar inom detta urval utvidgades granskningen till att även omfatta den slutliga stödmottagaren. Resultaten bekräftar de brister som identifierades i systemen (se punkterna 6.9–6.17).

Fel förekom ofta vid kommissionen men de var inte väsentliga

| 6.26 | Genomgången av kommissionens handlingar visade att 58 av de 107 betalningarna var påverkade av frågor om laglighet och korrekthet (40). De flesta oriktigheterna identifierades redan förra året (41) och de oftast förekommande var följande: |
| --- | --- |

6.26

Genomgången av kommissionens handlingar visade att 58 av de 107 betalningarna var påverkade av frågor om laglighet och korrekthet (40). De flesta oriktigheterna identifierades redan förra året (41) och de oftast förekommande var följande:

Betalningar var mer än en månad försenade

| 6.27 | Budgetförordningen följdes inte när det gällde 20 % av betalningarna, som gjordes sent och ofta var mer än en månad försenade (42). Kommissionen beräknade inte den upplupna räntan för försenade betalningar och gjorde ingen avsättning för denna skuld i sina räkenskaper. |
| --- | --- |

6.27

Budgetförordningen följdes inte när det gällde 20 % av betalningarna, som gjordes sent och ofta var mer än en månad försenade (42). Kommissionen beräknade inte den upplupna räntan för försenade betalningar och gjorde ingen avsättning för denna skuld i sina räkenskaper.

| 6.27 | Kommissionen godtar att betalningsfristerna ibland är för långa och bör förkortas, men som revisionsrätten anger i fotnot 31 har kommissionen i många fall angett orsakerna.
  Kommissionen har beslutat att gripa sig an problemet, och åtgärder har vidtagits såväl i de interna finansiella kretsloppen som i de operativa metoderna med inblandade parter. På grund av den extremt låga nivån på krävda dröjsmålsräntor är det inte nödvändigt att göra någon avsättning. |
| --- | --- |

6.27

Kommissionen godtar att betalningsfristerna ibland är för långa och bör förkortas, men som revisionsrätten anger i fotnot 31 har kommissionen i många fall angett orsakerna.

Kommissionen har beslutat att gripa sig an problemet, och åtgärder har vidtagits såväl i de interna finansiella kretsloppen som i de operativa metoderna med inblandade parter. På grund av den extremt låga nivån på krävda dröjsmålsräntor är det inte nödvändigt att göra någon avsättning.

Budgetförordningen följdes inte när det gäller den ränta som genereras av utbetalningar av förhandsfinansieringen

| 6.28 | I budgetförordningen föreskrivs att den inkomstränta som genereras av förskottsbetalningar av gemenskapsmedel skall beräknas och föras in i gemenskapsbudgeten (43). Inom flertalet program görs inga sådana preliminära beräkningar fortlöpande eller så görs de inte alls. Dessutom är den nuvarande definitionen av ränta i kontrakten alltför svävande för att kommissionsavdelningarna skall kunna beräkna den ränta som genererats på ett riktigt sätt (44). |
| --- | --- |

6.28

I budgetförordningen föreskrivs att den inkomstränta som genereras av förskottsbetalningar av gemenskapsmedel skall beräknas och föras in i gemenskapsbudgeten (43). Inom flertalet program görs inga sådana preliminära beräkningar fortlöpande eller så görs de inte alls. Dessutom är den nuvarande definitionen av ränta i kontrakten alltför svävande för att kommissionsavdelningarna skall kunna beräkna den ränta som genererats på ett riktigt sätt (44).

| 6.28 | Kommissionen erkänner proportionalitetsproblemet och föreslår en ändring av gällande budgetförordning och dess genomförandebestämmelser så att man kan införa trösklar för förskottsfinansiering under vilka inga värderingar av fordringar behöver fastställas eller återbetalning av den effektiva ränteavkastningen behöver göras. Vad gäller definitionen på räntor anser kommissionen att den är tillräckligt tydlig och att stödmottagarna är skyldiga att redogöra dessa. |
| --- | --- |

6.28

Kommissionen erkänner proportionalitetsproblemet och föreslår en ändring av gällande budgetförordning och dess genomförandebestämmelser så att man kan införa trösklar för förskottsfinansiering under vilka inga värderingar av fordringar behöver fastställas eller återbetalning av den effektiva ränteavkastningen behöver göras. Vad gäller definitionen på räntor anser kommissionen att den är tillräckligt tydlig och att stödmottagarna är skyldiga att redogöra dessa.

Förfarandena för att bevilja stöd har inte följts

| 6.29 | Av de 43 förfaranden för att bevilja stöd som granskats var fyra inte korrekta på grund av utvärderingskommitténs sammansättning, att stödmottagaren inte hade rätt till stöd, att det saknades finansieringsbeslut från institutionen eller att ett stöd hade beviljats utan någon anbudsinfordran. I fem andra fall som gäller beviljande av stöd för åtgärder på folkhälsoområdet kunde det inte fastställas att det hade lämnats in fullständiga förslag för de finansierade projekten inom tidsfristen, och i sex fall hade inte förfarandet och resultaten av utvärderingen av förslagen dokumenterats ordentligt. |
| --- | --- |

6.29

Av de 43 förfaranden för att bevilja stöd som granskats var fyra inte korrekta på grund av utvärderingskommitténs sammansättning, att stödmottagaren inte hade rätt till stöd, att det saknades finansieringsbeslut från institutionen eller att ett stöd hade beviljats utan någon anbudsinfordran. I fem andra fall som gäller beviljande av stöd för åtgärder på folkhälsoområdet kunde det inte fastställas att det hade lämnats in fullständiga förslag för de finansierade projekten inom tidsfristen, och i sex fall hade inte förfarandet och resultaten av utvärderingen av förslagen dokumenterats ordentligt.

| 6.29 | På forskningsområdet gäller det fall som revisionsrätten tar upp beviljandet av ett stipendium till en sökande som meddelat att han hade erhållit sitt diplom innan det faktiskt hade delats ut. Denna situation håller på att regleras.
  De svagheter revisionsrätten iakttagit på folkhälsoområdet avser bidrag som beviljats under 2000, 2001 och 2002 under de tidigare åtta separata folkhälsoprogrammen. Beslut nr 1786/2002/EG ersatte de åtta programmen med ett samlat handlingsprogram för gemenskapsinsatser på folkhälsoområdet (2003–2008). Samtidigt förbättrades reglerna och förfarandena för finansiering av insatserna, och nödvändiga åtgärder vidtogs för att undvika att liknande problem skulle uppstå i framtiden. |
| --- | --- |

6.29

På forskningsområdet gäller det fall som revisionsrätten tar upp beviljandet av ett stipendium till en sökande som meddelat att han hade erhållit sitt diplom innan det faktiskt hade delats ut. Denna situation håller på att regleras.

De svagheter revisionsrätten iakttagit på folkhälsoområdet avser bidrag som beviljats under 2000, 2001 och 2002 under de tidigare åtta separata folkhälsoprogrammen. Beslut nr 1786/2002/EG ersatte de åtta programmen med ett samlat handlingsprogram för gemenskapsinsatser på folkhälsoområdet (2003–2008). Samtidigt förbättrades reglerna och förfarandena för finansiering av insatserna, och nödvändiga åtgärder vidtogs för att undvika att liknande problem skulle uppstå i framtiden.

Stort antal fel hos stödmottagarna

I likhet med tidigare år redovisar stödmottagare alltför höga kostnader (45)

| 6.30 | I genomsnitt var värdet av de kostnader som redovisades för de sju åtgärder inom femte ramprogrammet som granskats hos stödmottagarna och som motsvarade 6 miljoner euro, mer än 12 % för högt på grund av icke stödberättigande kostnader eller avsaknad av verifierande underlag. Denna andel redovisningar med alltför höga kostnader är högre än genomsnittet på 3,1 % som konstaterats vid de granskningar som kommissionen utfört (se
  tabell 6.1
  ). När det gäller femte ramprogrammet resulterade kommissionens 286 redovisningsrevisioner i en genomsnittlig andel redovisningar med alltför höga kostnader på 4,6 %. |
| --- | --- |

6.30

I genomsnitt var värdet av de kostnader som redovisades för de sju åtgärder inom femte ramprogrammet som granskats hos stödmottagarna och som motsvarade 6 miljoner euro, mer än 12 % för högt på grund av icke stödberättigande kostnader eller avsaknad av verifierande underlag. Denna andel redovisningar med alltför höga kostnader är högre än genomsnittet på 3,1 % som konstaterats vid de granskningar som kommissionen utfört (se
  tabell 6.1
  ). När det gäller femte ramprogrammet resulterade kommissionens 286 redovisningsrevisioner i en genomsnittlig andel redovisningar med alltför höga kostnader på 4,6 %.

| 6.30 | Kommissionen skall vidta korrigeringsåtgärder i två av de sju fall som revisionsrätten granskat. I fyra av fallen pågår samrådsprocessen med stödmottagarna. Kommissionen delar inte revisionsrättens tolkning vad gäller ett av fallen. |
| --- | --- |

6.30

Kommissionen skall vidta korrigeringsåtgärder i två av de sju fall som revisionsrätten granskat. I fyra av fallen pågår samrådsprocessen med stödmottagarna. Kommissionen delar inte revisionsrättens tolkning vad gäller ett av fallen.

| 6.31 | När redovisningar av alltför höga kostnader upptäcktes konstaterade revisionsrätten också att kommissionens kontroller av stödmottagarnas kostnadsredovisningar som lämnas in före utbetalning i de flesta fall endast begränsades till en enkel räknekontroll, i stället för en avstämning mellan kostnadsredovisningar och ett urval av verifierande underlag (som tidsregistreringar eller styrkande fakturor). Denna typ av kontroll på utvalda handlingar skulle ha gjort det möjligt att upptäcka inkonsekvenser eller till och med fel i kostnadsredovisningarna. Det skulle också ha hjälpt stödmottagarna att uppfylla kravet på att dokumentera sina utgifter korrekt. |
| --- | --- |

6.31

När redovisningar av alltför höga kostnader upptäcktes konstaterade revisionsrätten också att kommissionens kontroller av stödmottagarnas kostnadsredovisningar som lämnas in före utbetalning i de flesta fall endast begränsades till en enkel räknekontroll, i stället för en avstämning mellan kostnadsredovisningar och ett urval av verifierande underlag (som tidsregistreringar eller styrkande fakturor). Denna typ av kontroll på utvalda handlingar skulle ha gjort det möjligt att upptäcka inkonsekvenser eller till och med fel i kostnadsredovisningarna. Det skulle också ha hjälpt stödmottagarna att uppfylla kravet på att dokumentera sina utgifter korrekt.

| 6.31 | Betalningarna utförs på grundval av de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in. Vissa generaldirektorat genomför redan nu kontroller av dessa deklarationer och begär styrkande handlingar för en undergrupp av dessa kostnader.
  För att ytterligare stärka granskningen av redovisningarna på forskningsområdet lanserade Generaldirektoratet för informationssamhället och för näringsliv under 2003 ett pilotprojekt med grundliga granskningar av redovisningarna, som utfördes under hela 2004 och som utvärderas under 2005, särskilt från ett kostnads/intäktsanalysperspektiv. I samband med dessa grundliga granskningar begärdes ytterligare upplysningar, t.ex. tidskort, styrkande handlingar om timavgifter och resekostnader. Därmed kan större säkerhet skapas, även om räckvidden och dimensionen på kontrollerna per definition är begränsade. |
| --- | --- |

6.31

Betalningarna utförs på grundval av de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in. Vissa generaldirektorat genomför redan nu kontroller av dessa deklarationer och begär styrkande handlingar för en undergrupp av dessa kostnader.

För att ytterligare stärka granskningen av redovisningarna på forskningsområdet lanserade Generaldirektoratet för informationssamhället och för näringsliv under 2003 ett pilotprojekt med grundliga granskningar av redovisningarna, som utfördes under hela 2004 och som utvärderas under 2005, särskilt från ett kostnads/intäktsanalysperspektiv. I samband med dessa grundliga granskningar begärdes ytterligare upplysningar, t.ex. tidskort, styrkande handlingar om timavgifter och resekostnader. Därmed kan större säkerhet skapas, även om räckvidden och dimensionen på kontrollerna per definition är begränsade.

Det saknades ofta underlag för personalkostnader som belastat projektet

| 6.32 | Inom de flesta program på området inre politik utgör personalkostnader och tillhörande kostnader den största delen av de kostnader som ersätts: |
| --- | --- |

6.32

Inom de flesta program på området inre politik utgör personalkostnader och tillhörande kostnader den största delen av de kostnader som ersätts:

| 6.32 | |
| --- | --- |

6.32

| — | När det gäller FoTU-åtgärder skall stödmottagarna registrera och styrka den tid som belastas projektet. I 50 % av de fall som revisionsrätten granskade uppfyllde inte det system som stödmottagaren hade inrättat de krav som avtalats, och i vissa fall fanns det inget system alls. Dessutom innebär avsaknaden av relevanta verifierande underlag också att viktig information saknas vid kontrollen av att de kostnader som uppkommit vid utförandet av det arbete som fastställs i arbetsbeskrivningen är nödvändiga. Det är främst vid granskningen i efterhand som man kontrollerar att stödmottagaren har ett tidsregistreringssystem. |
| --- | --- |

—

När det gäller FoTU-åtgärder skall stödmottagarna registrera och styrka den tid som belastas projektet. I 50 % av de fall som revisionsrätten granskade uppfyllde inte det system som stödmottagaren hade inrättat de krav som avtalats, och i vissa fall fanns det inget system alls. Dessutom innebär avsaknaden av relevanta verifierande underlag också att viktig information saknas vid kontrollen av att de kostnader som uppkommit vid utförandet av det arbete som fastställs i arbetsbeskrivningen är nödvändiga. Det är främst vid granskningen i efterhand som man kontrollerar att stödmottagaren har ett tidsregistreringssystem.

| — | I avtalsbestämmelserna fastställs att avtalsparterna skall lämna tillräcklig dokumentation för alla kostnader de ansöker om från kommissionen. För det femte ramprogrammet är det praxis att i kommissionens revision ta hänsyn till hur allvarlig underlåtelsen att uppfylla avtalsbestämmelserna är innan man fattar beslut om vilka påföljder som skall tillämpas. |
| --- | --- |

—

I avtalsbestämmelserna fastställs att avtalsparterna skall lämna tillräcklig dokumentation för alla kostnader de ansöker om från kommissionen. För det femte ramprogrammet är det praxis att i kommissionens revision ta hänsyn till hur allvarlig underlåtelsen att uppfylla avtalsbestämmelserna är innan man fattar beslut om vilka påföljder som skall tillämpas.

| — | På området hälsa och konsumentskydd kunde inte de flesta av de stödmottagare som granskades på plats (fyra av fem) i tillräcklig grad styrka att alla personalkostnader som redovisades verkligen hade uppkommit och var relevanta för projektet. Detta beror delvis på att det saknas en tydlig bestämmelse i bidragsvillkoren enligt vilken stödmottagarna skall registrera tid och bokföra så att kostnader hänförs till ett särskilt projekt. Därför är beloppet för de personalkostnader som redovisas till och medfinansieras av kommissionen ofta endast en uppskattning. |
| --- | --- |

—

På området hälsa och konsumentskydd kunde inte de flesta av de stödmottagare som granskades på plats (fyra av fem) i tillräcklig grad styrka att alla personalkostnader som redovisades verkligen hade uppkommit och var relevanta för projektet. Detta beror delvis på att det saknas en tydlig bestämmelse i bidragsvillkoren enligt vilken stödmottagarna skall registrera tid och bokföra så att kostnader hänförs till ett särskilt projekt. Därför är beloppet för de personalkostnader som redovisas till och medfinansieras av kommissionen ofta endast en uppskattning.

| — | Att ställa striktare krav på stödmottagarna om att föra analytiska räkenskaper skulle medföra en betydande administrativ börda för vissa av dem, men skulle inte nödvändigtvis leda till större säkerhet för kommissionen. I stället har Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd satsat mer på beskrivning och analys av de föreslagna projekten. Projekten delas nu upp i arbetspaket som är lättare att värdera och förena. Därmed kommer de överenskomna budgetarna för projekten att stämma bättre överens med de resurser som är nödvändiga för att genomföra dem. |
| --- | --- |

—

Att ställa striktare krav på stödmottagarna om att föra analytiska räkenskaper skulle medföra en betydande administrativ börda för vissa av dem, men skulle inte nödvändigtvis leda till större säkerhet för kommissionen. I stället har Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd satsat mer på beskrivning och analys av de föreslagna projekten. Projekten delas nu upp i arbetspaket som är lättare att värdera och förena. Därmed kommer de överenskomna budgetarna för projekten att stämma bättre överens med de resurser som är nödvändiga för att genomföra dem.

Övriga frågor

Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling

| 6.33 | Följande fel upptäcktes vid kontrollen av transaktioner vid kommissionen och hos de slutliga stödmottagarna, och de speglar bristerna i kontrollsystemet: |
| --- | --- |

6.33

Följande fel upptäcktes vid kontrollen av transaktioner vid kommissionen och hos de slutliga stödmottagarna, och de speglar bristerna i kontrollsystemet:

| 6.33 | |
| --- | --- |

6.33

| — | Kommissionen belastade sjätte ramprogrammets driftsbudgetanslag med betalningar för åtgärder under tidigare ramprogram (fjärde och femte). Detta överensstämmer inte med principen om specificering av budgeten (46). De flesta av de fall som upptäcktes (47) hade finansierats med hjälp av budgetanslag som härrörde från bidrag till sjätte ramprogrammet från tredje land som inte tillhör EES (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet). |
| --- | --- |

—

Kommissionen belastade sjätte ramprogrammets driftsbudgetanslag med betalningar för åtgärder under tidigare ramprogram (fjärde och femte). Detta överensstämmer inte med principen om specificering av budgeten (46). De flesta av de fall som upptäcktes (47) hade finansierats med hjälp av budgetanslag som härrörde från bidrag till sjätte ramprogrammet från tredje land som inte tillhör EES (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet).

| — | Trots att budgetpunkterna för det sjätte raprogrammet normalt bara skall finansiera åtgärder inom det sjätte ramprogrammet förekommer det fall där dessa budgetpunkter berättigat använts för att täcka utgifter för avtal från tidigare ramprogram. Merparten av dessa transaktioner har validerats under första halvåret 2003 (sjätte ramprogrammets första år). I vissa generaldirektorat ger användningen av lokala koder det möjligt att följa upp dessa.
  Det finns tydliga instruktioner, särskilt i norm 15. I checklistan för åtaganden skall det göras en kontroll av budgetpunkt, budgetår, artikel i budgeten och varje annan uppdelning som är nödvändig för fördelningen av utgifterna. I vissa generaldirektorat har en påminnelse om reglerna för specificering av budgetpunkterna sänts till de enskilda direktoraten. |
| --- | --- |

—

Trots att budgetpunkterna för det sjätte raprogrammet normalt bara skall finansiera åtgärder inom det sjätte ramprogrammet förekommer det fall där dessa budgetpunkter berättigat använts för att täcka utgifter för avtal från tidigare ramprogram. Merparten av dessa transaktioner har validerats under första halvåret 2003 (sjätte ramprogrammets första år). I vissa generaldirektorat ger användningen av lokala koder det möjligt att följa upp dessa.

Det finns tydliga instruktioner, särskilt i norm 15. I checklistan för åtaganden skall det göras en kontroll av budgetpunkt, budgetår, artikel i budgeten och varje annan uppdelning som är nödvändig för fördelningen av utgifterna. I vissa generaldirektorat har en påminnelse om reglerna för specificering av budgetpunkterna sänts till de enskilda direktoraten.

| — | Samordnaren för en forskningsåtgärd överlät sina avtalade åtaganden till en tredje part utan att det fanns någon rättslig grund för det och utan kommissionens godkännande med den följden att de tillhörande kostnaderna (48) inte är stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Samordnaren för en forskningsåtgärd överlät sina avtalade åtaganden till en tredje part utan att det fanns någon rättslig grund för det och utan kommissionens godkännande med den följden att de tillhörande kostnaderna (48) inte är stödberättigande.

| — | Kommissionen kommer noggrant att undersöka den vetenskapliga och administrativa inverkan till följd av samordnarens ansökan om att integrera den tredje parten i avtalet när en sådan ansökan tas emot, men det får till följd att motsvarande kostnader blir stödberättigande enligt avtalet. Det kan bli aktuellt med en revision på plats för att ytterligare kontrollera redogörelsen av de underliggande utgifterna.
  Kommissionen kunde inte ha upptäckt denna situation när betalningarna gjordes, då inget revisionsintyg krävdes för mellanliggande betalningar, men den skulle förmodligen ha upptäckts vid tidpunkten för slutbetalning, då revisionsintyg är obligatoriskt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer noggrant att undersöka den vetenskapliga och administrativa inverkan till följd av samordnarens ansökan om att integrera den tredje parten i avtalet när en sådan ansökan tas emot, men det får till följd att motsvarande kostnader blir stödberättigande enligt avtalet. Det kan bli aktuellt med en revision på plats för att ytterligare kontrollera redogörelsen av de underliggande utgifterna.

Kommissionen kunde inte ha upptäckt denna situation när betalningarna gjordes, då inget revisionsintyg krävdes för mellanliggande betalningar, men den skulle förmodligen ha upptäckts vid tidpunkten för slutbetalning, då revisionsintyg är obligatoriskt.

Europeiska flyktingfonden

| 6.34 | Granskningen av betalningar på nationell nivå visade att det fanns icke stödberättigande utgifter enligt följande: |
| --- | --- |

6.34

Granskningen av betalningar på nationell nivå visade att det fanns icke stödberättigande utgifter enligt följande:

| 6.34 | |
| --- | --- |

6.34

| — | Kontrakt som ingåtts av en nationell myndighet avseende repatrieringsåtgärder innefattade även asylsökanden som hade uttömt alla förfaranden för överklagande och som senare fått avslag på sin ansökan och sitt överklagande av den medlemsstat där de hade ansökt om asyl. Dessa personer hör inte till de målgrupper som anges i rådets beslut 2000/596/EG (49), och motsvarande utgifter kan inte ge rätt till stöd från Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

—

Kontrakt som ingåtts av en nationell myndighet avseende repatrieringsåtgärder innefattade även asylsökanden som hade uttömt alla förfaranden för överklagande och som senare fått avslag på sin ansökan och sitt överklagande av den medlemsstat där de hade ansökt om asyl. Dessa personer hör inte till de målgrupper som anges i rådets beslut 2000/596/EG (49), och motsvarande utgifter kan inte ge rätt till stöd från Europeiska flyktingfonden.

| — | Kommissionen anser att de utgifter som uppstår när asylsökande vilkas asylansökan avslagits frivilligt återvänder till ursprungslandet är berättigade till medfinansiering från Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anser att de utgifter som uppstår när asylsökande vilkas asylansökan avslagits frivilligt återvänder till ursprungslandet är berättigade till medfinansiering från Europeiska flyktingfonden.

| — | I strid med de rättsliga kraven att endast utgifter som gäller frivilligt återvändande till ursprungslandet berättigar till stöd, gav ett nationellt program även finansiering till vissa personer som frivilligt åkte till tredjeländer på grund av att dessa utgjorde särskilda fall. |
| --- | --- |

—

I strid med de rättsliga kraven att endast utgifter som gäller frivilligt återvändande till ursprungslandet berättigar till stöd, gav ett nationellt program även finansiering till vissa personer som frivilligt åkte till tredjeländer på grund av att dessa utgjorde särskilda fall.

| — | I vissa av fallen som revisionsrätten tar upp tolkas Europeiska flyktingfondens rättsliga grund, som hänvisar till begreppet ”ursprungsland”, som att den omfattar särskilda situationer som sträcker sig längre än det snävare begreppet ”medborgarland”. Det gäller i fallet med statslösa personer, där en sådan snäv tolkning inte kan användas. Genom Genèvekonventionen infördes begreppet hemvistland. På liknande sätt kan andra särskilda omständigheter med nära anknytning till personlig säkerhet rättfärdiga en vidare tolkning, som i fallet med f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

—

I vissa av fallen som revisionsrätten tar upp tolkas Europeiska flyktingfondens rättsliga grund, som hänvisar till begreppet ”ursprungsland”, som att den omfattar särskilda situationer som sträcker sig längre än det snävare begreppet ”medborgarland”. Det gäller i fallet med statslösa personer, där en sådan snäv tolkning inte kan användas. Genom Genèvekonventionen infördes begreppet hemvistland. På liknande sätt kan andra särskilda omständigheter med nära anknytning till personlig säkerhet rättfärdiga en vidare tolkning, som i fallet med f.d. Jugoslavien.

Hälsa och konsumentskydd

| 6.35 | Substansgranskningar som utförts på de utvalda åtgärderna visade att stödmottagaren i sex fall inte hade uppfyllt kontraktsvillkoren i fråga om rapportering eftersom rapporterna lämnades in sent eller inte innehöll tillräckligt med detaljerade uppgifter inom de avtalade tidsfristerna (rapporterna är en grund för att inleda kommissionens utbetalningar). |
| --- | --- |

6.35

Substansgranskningar som utförts på de utvalda åtgärderna visade att stödmottagaren i sex fall inte hade uppfyllt kontraktsvillkoren i fråga om rapportering eftersom rapporterna lämnades in sent eller inte innehöll tillräckligt med detaljerade uppgifter inom de avtalade tidsfristerna (rapporterna är en grund för att inleda kommissionens utbetalningar).

| 6.35 | Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd godtar i de flesta fall denna försening under förutsättning att det finns rimlig säkerhet för att den slutligen kommer att öka rapportens kvalitet. I fall när de rapporter som tas emot inte är av tillräckligt hög kvalitet görs inga utbetalningar förrän man har uppnått den kvalitetsnivå som krävs. |
| --- | --- |

6.35

Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd godtar i de flesta fall denna försening under förutsättning att det finns rimlig säkerhet för att den slutligen kommer att öka rapportens kvalitet. I fall när de rapporter som tas emot inte är av tillräckligt hög kvalitet görs inga utbetalningar förrän man har uppnått den kvalitetsnivå som krävs.

Genomgång av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Genomgångens omfattning

| 6.36 | Revisionsrätten gick igenom elva generaldirektörers årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (50). Revisionsrätten analyserade mer ingående om de uppgifter som fanns i tre generaldirektorats årliga verksamhetsrapporter för 2004 stämde överens (51) genom att jämföra dem med resultaten av de granskningar av systemen för övervakning och kontroll som utförts. |
| --- | --- |

6.36

Revisionsrätten gick igenom elva generaldirektörers årliga verksamhetsrapporter och förklaringar (50). Revisionsrätten analyserade mer ingående om de uppgifter som fanns i tre generaldirektorats årliga verksamhetsrapporter för 2004 stämde överens (51) genom att jämföra dem med resultaten av de granskningar av systemen för övervakning och kontroll som utförts.

Bristerna när generaldirektörerna formulerar reservationer kvarstår

| 6.37 | Vid analysen bekräftades det att strukturen i, presentationen av och kvaliteten på generaldirektörernas rapporter och förklaringar ytterligare hade förbättrats. |
| --- | --- |

6.37

Vid analysen bekräftades det att strukturen i, presentationen av och kvaliteten på generaldirektörernas rapporter och förklaringar ytterligare hade förbättrats.

| 6.38 | Samtliga generaldirektorat på området inre politik uppgav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de förfaranden för intern kontroll som inrättats gav nödvändiga garantier när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

6.38

Samtliga generaldirektorat på området inre politik uppgav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de förfaranden för intern kontroll som inrättats gav nödvändiga garantier när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 6.39 | Av de elva generaldirektoraten hade sex en eller flera reservationer i sin förklaring (52). Revisionsrätten konstaterade att alla reservationer som hade gjorts var befogade, och de underliggande skälen förklarades för det mesta väl. När det gäller två generaldirektorat som inte gjorde några reservationer anser dock revisionsrätten att följande reservationer hade varit befogade: |
| --- | --- |

6.39

Av de elva generaldirektoraten hade sex en eller flera reservationer i sin förklaring (52). Revisionsrätten konstaterade att alla reservationer som hade gjorts var befogade, och de underliggande skälen förklarades för det mesta väl. När det gäller två generaldirektorat som inte gjorde några reservationer anser dock revisionsrätten att följande reservationer hade varit befogade:

| 6.39 | |
| --- | --- |

6.39

| — | Till följd av analysen av rapporten från Generaldirektoratet för utbildning och kultur anser revisionsrätten att en reservation borde ha gjorts när det gäller den säkerhet som generaldirektoratet kan ge i förhållande till de program som förvaltas av medlemsstaternas nationella byråer (53). Granskningen av ungefär en tredjedel av alla nationella byråer som förvaltade program för Generaldirektoratet för utbildning och kultur (54) visade att det fanns brister och återkommande svårigheter som krävde en handlingsplan vid cirka hälften av de nationella byråer som granskades. Vid cirka 10 % av de nationella byråer som granskades upptäcktes betydande och uppenbara brister, vilket fick kommissionen att vidta åtgärder för att skydda sina ekonomiska intressen. Mer än 50 % av budgeten vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur genomförs via indirekt central förvaltning. |
| --- | --- |

—

Till följd av analysen av rapporten från Generaldirektoratet för utbildning och kultur anser revisionsrätten att en reservation borde ha gjorts när det gäller den säkerhet som generaldirektoratet kan ge i förhållande till de program som förvaltas av medlemsstaternas nationella byråer (53). Granskningen av ungefär en tredjedel av alla nationella byråer som förvaltade program för Generaldirektoratet för utbildning och kultur (54) visade att det fanns brister och återkommande svårigheter som krävde en handlingsplan vid cirka hälften av de nationella byråer som granskades. Vid cirka 10 % av de nationella byråer som granskades upptäcktes betydande och uppenbara brister, vilket fick kommissionen att vidta åtgärder för att skydda sina ekonomiska intressen. Mer än 50 % av budgeten vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur genomförs via indirekt central förvaltning.

| — | På grundval av de systemrevisoner som inleddes under 2004 i överensstämmelse med den handlingsplan som infördes efter reservationen 2003 ansåg inte generaldirektören för Generaldirektoratet för utbildning och kultur det nödvändigt att behålla den tidigare principiella reservationen under 2004, som främst grundades på osäkerhet i anslutning till bristen på kontroll.
  Efter dessa granskningar under 2004 (som avsiktligen inkluderade de organ där man ansåg att det kunde föreligga en risk för brister och svårigheter) åtog sig de granskade organen att förbättra sin förvaltning. I de tre organ som uppvisade betydande brister vidtog kommissionen och organen själva ad hoc-åtgärder före budgetårets utgång.
  Med hänsyn tagen till dessa reaktioner och storleken på budgetmedlen för de tre organ som uppvisat betydande brister anser inte generaldirektoratet, mot bakgrund av resultaten av kontrollerna i de årliga verksamhetsrapporterna, det välgrundat att behålla reservationen från 2003. |
| --- | --- |

—

På grundval av de systemrevisoner som inleddes under 2004 i överensstämmelse med den handlingsplan som infördes efter reservationen 2003 ansåg inte generaldirektören för Generaldirektoratet för utbildning och kultur det nödvändigt att behålla den tidigare principiella reservationen under 2004, som främst grundades på osäkerhet i anslutning till bristen på kontroll.

Efter dessa granskningar under 2004 (som avsiktligen inkluderade de organ där man ansåg att det kunde föreligga en risk för brister och svårigheter) åtog sig de granskade organen att förbättra sin förvaltning. I de tre organ som uppvisade betydande brister vidtog kommissionen och organen själva ad hoc-åtgärder före budgetårets utgång.

Med hänsyn tagen till dessa reaktioner och storleken på budgetmedlen för de tre organ som uppvisat betydande brister anser inte generaldirektoratet, mot bakgrund av resultaten av kontrollerna i de årliga verksamhetsrapporterna, det välgrundat att behålla reservationen från 2003.

| — | Internrevisionsfunktionen vid Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd förordade en reservation avseende risken för fel när det gäller bidragsförvaltningen på folkhälsoområdet i sitt bidrag till 2004 års rapport. Behovet av en sådan reservation bekräftades vid revisionsrättens granskningar av gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd, vilka visade en hög förekomst av fel vid förvaltningen av bidrag på området hälsa (55). Revisionsrätten anser därför att en reservation borde ha gjorts eller åtminstone att skälen till att någon reservation inte gjordes borde ha angetts i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

—

Internrevisionsfunktionen vid Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd förordade en reservation avseende risken för fel när det gäller bidragsförvaltningen på folkhälsoområdet i sitt bidrag till 2004 års rapport. Behovet av en sådan reservation bekräftades vid revisionsrättens granskningar av gemenskapsåtgärder på området hälsa och konsumentskydd, vilka visade en hög förekomst av fel vid förvaltningen av bidrag på området hälsa (55). Revisionsrätten anser därför att en reservation borde ha gjorts eller åtminstone att skälen till att någon reservation inte gjordes borde ha angetts i den årliga verksamhetsrapporten.

| — | Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har noggrant granskat resultatet av den revision av bidragsförvaltningen som utförts av dess interna revisionstjänst. Slutsatsen drogs att betydande förbättringar hade gjorts och fortsatte att göras, och trots att alla problem inte hade lösts eller fortfarande fanns kvar under 2004, så var de kända och under tillräcklig kontroll. Revisionsrätten inriktar sig huvudsakligen på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men generaldirektörernas åsikt baseras på den övergripande säkerheten hos de olika kontrollsystemen om att de betydande riskerna (inverkan och sannolikhet) kontrolleras i tillräcklig grad för att förhindra att de materialiseras och skadar kommissionens intressen. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd har noggrant granskat resultatet av den revision av bidragsförvaltningen som utförts av dess interna revisionstjänst. Slutsatsen drogs att betydande förbättringar hade gjorts och fortsatte att göras, och trots att alla problem inte hade lösts eller fortfarande fanns kvar under 2004, så var de kända och under tillräcklig kontroll. Revisionsrätten inriktar sig huvudsakligen på de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men generaldirektörernas åsikt baseras på den övergripande säkerheten hos de olika kontrollsystemen om att de betydande riskerna (inverkan och sannolikhet) kontrolleras i tillräcklig grad för att förhindra att de materialiseras och skadar kommissionens intressen.

Uppföljning av tidigare iakttagelser inom ramen för revisionsförklaringen

| 6.40 | När det gäller granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som deltar i FoTU-ramprogrammen omprövar kommissionen sin avsikt att uppnå målet att granska 10 % av avtalsparterna inom femte ramprogrammet under 2006/2007 (se punkt 6.20), och har antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. Det återstår att fastställa mätbara granskningsmål för sjätte ramprogrammet och förhandla fram ett ramavtal för granskning av sjätte ramprogrammet med en extern revisionsbyrå (se
  bilaga 1.1.a
  ). |
| --- | --- |

6.40

När det gäller granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som deltar i FoTU-ramprogrammen omprövar kommissionen sin avsikt att uppnå målet att granska 10 % av avtalsparterna inom femte ramprogrammet under 2006/2007 (se punkt 6.20), och har antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. Det återstår att fastställa mätbara granskningsmål för sjätte ramprogrammet och förhandla fram ett ramavtal för granskning av sjätte ramprogrammet med en extern revisionsbyrå (se
  bilaga 1.1.a
  ).

| 6.40 | Kommissionen hänvisar till sina synpunkter i punkt 6.20 ovan, men betonar också att det fortfarande pågår en omfattande granskning av avtalen i det femte ramprogrammet, då generaldirektoraten med ansvar för forskning under 2005 sammanlagt inlett ungefär 280 ytterligare granskningar. Dessa revisioner skall utföras av den externa revisionsbyrå med vilken man ingick ett ramavtal om revisionstjänster i slutet av 2004.
  Genom införandet av revisionsintyg har de externa revisionsenheternas uppgift i det sjätte ramprogrammet ändrats jämfört med uppgifterna i det femte ramprogrammet. Vid extern revision skall man kontrollera revisionsintygssystemets funktion och tillförlitlighet och uppföljningen av de särskilda anmodningarna om revision från de operativa enheterna framför att kontrollera ett fast antal avtalsparters kostnadsredogörelser så som var fallet i det femte ramprogrammet. Hänsyn bör tas till denna utveckling i kommissionens revisionsmål för det sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

6.40

Kommissionen hänvisar till sina synpunkter i punkt 6.20 ovan, men betonar också att det fortfarande pågår en omfattande granskning av avtalen i det femte ramprogrammet, då generaldirektoraten med ansvar för forskning under 2005 sammanlagt inlett ungefär 280 ytterligare granskningar. Dessa revisioner skall utföras av den externa revisionsbyrå med vilken man ingick ett ramavtal om revisionstjänster i slutet av 2004.

Genom införandet av revisionsintyg har de externa revisionsenheternas uppgift i det sjätte ramprogrammet ändrats jämfört med uppgifterna i det femte ramprogrammet. Vid extern revision skall man kontrollera revisionsintygssystemets funktion och tillförlitlighet och uppföljningen av de särskilda anmodningarna om revision från de operativa enheterna framför att kontrollera ett fast antal avtalsparters kostnadsredogörelser så som var fallet i det femte ramprogrammet. Hänsyn bör tas till denna utveckling i kommissionens revisionsmål för det sjätte ramprogrammet.

| 6.41 | När det gäller åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät gäller de centrala aspekter som det tidigare har gjorts iakttagelser om granskningar i efterhand av transeuropeiska transportnätsåtgärder och verifiering av stödberättigande kostnader. Generaldirektoratet för energi och transport bör vidta ytterligare åtgärder för att nå sitt granskningsmål, ta fram en mall för kostnadsredovisningar eller rapporter om den finansiella utvecklingen och tydligt göra skillnad på vad de två stödformerna omfattar, det vill säga studier och arbeten (se
  bilaga 1.1.b
  och
  1.2
  ). |
| --- | --- |

6.41

När det gäller åtgärdsprogrammet för transeuropeiska transportnät gäller de centrala aspekter som det tidigare har gjorts iakttagelser om granskningar i efterhand av transeuropeiska transportnätsåtgärder och verifiering av stödberättigande kostnader. Generaldirektoratet för energi och transport bör vidta ytterligare åtgärder för att nå sitt granskningsmål, ta fram en mall för kostnadsredovisningar eller rapporter om den finansiella utvecklingen och tydligt göra skillnad på vad de två stödformerna omfattar, det vill säga studier och arbeten (se
  bilaga 1.1.b
  och
  1.2
  ).

| 6.41 | Generaldirektoratet för energi och transport har granskat 50 % av de sammanlagda beloppen avseende slutbetalningarna, vilket stort överskrider målet på 35 %.
  Som ett resultat av riskbedömningen och den geografiska täckning som låg till grund för revisionsurvalsprocessen har inte målet om granskning av 20 % av de projekt som avslutades under 2003 helt uppfyllts under 2004.
  Denna målsättning skall övervägas igen för 2005 och, vid behov, anpassas.
  Generaldirektoratet för energi och transport har nu utvecklat en mall för kostnadsredovisning som skall attesteras och en mall för teknisk och finansiell utvärdering. Båda bifogas som bilagor till finansieringsbesluten för 2005.
  I ansökningsformulären och i utkastet till den nya TEN-förordningen KOM(2004) 475 (artikel 2.5 och 2.6) finns tydliga definitioner på arbeten och undersökningar. |
| --- | --- |

6.41

Generaldirektoratet för energi och transport har granskat 50 % av de sammanlagda beloppen avseende slutbetalningarna, vilket stort överskrider målet på 35 %.

Som ett resultat av riskbedömningen och den geografiska täckning som låg till grund för revisionsurvalsprocessen har inte målet om granskning av 20 % av de projekt som avslutades under 2003 helt uppfyllts under 2004.

Denna målsättning skall övervägas igen för 2005 och, vid behov, anpassas.

Generaldirektoratet för energi och transport har nu utvecklat en mall för kostnadsredovisning som skall attesteras och en mall för teknisk och finansiell utvärdering. Båda bifogas som bilagor till finansieringsbesluten för 2005.

I ansökningsformulären och i utkastet till den nya TEN-förordningen KOM(2004) 475 (artikel 2.5 och 2.6) finns tydliga definitioner på arbeten och undersökningar.

Slutsatser och rekommendationer

| 6.42 | Utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll visade att trots de framsteg som gjorts är inte alla baskrav i normerna för intern kontroll på området inre politik ännu helt operativa (se punkterna 6.6–6.8) och att det finns särskilda brister i systemen för sjätte ramprogrammet, Europeiska flyktingfonden och Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd (se punkterna 6.9–6.17). |
| --- | --- |

6.42

Utvärderingen av systemen för övervakning och kontroll visade att trots de framsteg som gjorts är inte alla baskrav i normerna för intern kontroll på området inre politik ännu helt operativa (se punkterna 6.6–6.8) och att det finns särskilda brister i systemen för sjätte ramprogrammet, Europeiska flyktingfonden och Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd (se punkterna 6.9–6.17).

| 6.42 | Kommissionen strävar efter att säkerställa ett homogent genomförande av den europeiska flyktingfonden i medlemsstaterna. Det skall också påpekas att de punkter som revisionsrätten tar upp bara gäller en medlemsstat. Korrigeringsåtgärder har redan vidtagits för detta ändamål.
  Kommissionen fortsätter sina insatser för att förbättra sina förvaltningssystem, särskilt genomförandet av de interna kontrollnormerna (se punkterna 6.6–6.9). |
| --- | --- |

6.42

Kommissionen strävar efter att säkerställa ett homogent genomförande av den europeiska flyktingfonden i medlemsstaterna. Det skall också påpekas att de punkter som revisionsrätten tar upp bara gäller en medlemsstat. Korrigeringsåtgärder har redan vidtagits för detta ändamål.

Kommissionen fortsätter sina insatser för att förbättra sina förvaltningssystem, särskilt genomförandet av de interna kontrollnormerna (se punkterna 6.6–6.9).

| 6.43 | De brister som upptäcktes i systemen för övervakning och kontroll och som framgick av resultaten av revisionsrättens substansgranskningar, visar betydelsen av granskningar i efterhand som en effektiv del av kommissionens system för intern kontroll. Därför är det inte motiverat att minska antalet granskningar, vilket har varit fallet på vissa områden inom inre politik under 2004 (se punkt 6.20). Som det redan rapporterats tidigare år är även uppföljningen av granskningarna, särskilt återvinningen av gemenskapsmedel, ofta för långsam (se punkterna 6.23 och 6.24). |
| --- | --- |

6.43

De brister som upptäcktes i systemen för övervakning och kontroll och som framgick av resultaten av revisionsrättens substansgranskningar, visar betydelsen av granskningar i efterhand som en effektiv del av kommissionens system för intern kontroll. Därför är det inte motiverat att minska antalet granskningar, vilket har varit fallet på vissa områden inom inre politik under 2004 (se punkt 6.20). Som det redan rapporterats tidigare år är även uppföljningen av granskningarna, särskilt återvinningen av gemenskapsmedel, ofta för långsam (se punkterna 6.23 och 6.24).

| 6.43 | Kommissionen måste igen överväga det övergripande målet om att granska 10 % av avtalsparterna i det femte ramprogrammet, då det slutliga antalet granskningsbara avtalsparter i det femte ramprogrammet är betydligt högre än förväntat, vilket framgår av svaret på punkt 6.20. Det kontrolleras noggrant om de korrigerande åtgärderna vidtas i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

6.43

Kommissionen måste igen överväga det övergripande målet om att granska 10 % av avtalsparterna i det femte ramprogrammet, då det slutliga antalet granskningsbara avtalsparter i det femte ramprogrammet är betydligt högre än förväntat, vilket framgår av svaret på punkt 6.20. Det kontrolleras noggrant om de korrigerande åtgärderna vidtas i ett tidigt skede.

| 6.44 | Liksom tidigare år visade kontrollen av transaktioner på området inre politik under 2004 en hög förekomst av fel hos de slutliga stödmottagarna som påverkade transaktionernas laglighet och korrekthet. Ingen större förbättring har noterats på detta område vilket också bekräftas av kommissionens egna granskningsresultat. Fall där alltför höga kostnader har redovisats, redovisningar av icke stödberättigande kostnader och försenade betalningar konstaterades på alla de områden för inre politik som revisionsrätten har granskat. Dessa fel beror ofta på att bestämmelser och riktlinjer är komplicerade och också på att anvisningarna inte är tillräckligt tydliga och detaljerade (se punkterna 6.25–6.35). |
| --- | --- |

6.44

Liksom tidigare år visade kontrollen av transaktioner på området inre politik under 2004 en hög förekomst av fel hos de slutliga stödmottagarna som påverkade transaktionernas laglighet och korrekthet. Ingen större förbättring har noterats på detta område vilket också bekräftas av kommissionens egna granskningsresultat. Fall där alltför höga kostnader har redovisats, redovisningar av icke stödberättigande kostnader och försenade betalningar konstaterades på alla de områden för inre politik som revisionsrätten har granskat. Dessa fel beror ofta på att bestämmelser och riktlinjer är komplicerade och också på att anvisningarna inte är tillräckligt tydliga och detaljerade (se punkterna 6.25–6.35).

| 6.44 | Det är inte längre möjligt att ändra de rättsliga och finansiella ramar som är tillämpliga på de projekt i det femte ramprogrammet som undersöks här. Trots detta har kommissionen, särskilt i samband med den avdelningsövergripande grupp som inrättades genom handlingsplanen i den årliga verksamhetsrapporten för 2001, försökt förbättra kommissionens och avtalsparternas förvaltning av projekt. För det sjätte och det sjunde ramprogrammet har förenklingar införts eller föreslås. Framsteg har redan gjorts, och en noggrann uppföljning görs av dessa. |
| --- | --- |

6.44

Det är inte längre möjligt att ändra de rättsliga och finansiella ramar som är tillämpliga på de projekt i det femte ramprogrammet som undersöks här. Trots detta har kommissionen, särskilt i samband med den avdelningsövergripande grupp som inrättades genom handlingsplanen i den årliga verksamhetsrapporten för 2001, försökt förbättra kommissionens och avtalsparternas förvaltning av projekt. För det sjätte och det sjunde ramprogrammet har förenklingar införts eller föreslås. Framsteg har redan gjorts, och en noggrann uppföljning görs av dessa.

| 6.45 | Den årliga verksamhetsrapporten 2004 förbättrades i fråga om struktur, presentation och innehåll jämfört med 2003. De reservationer som gjordes i generaldirektörernas förklaringar var befogade. I två fall (se punkterna 6.36–6.39) hade det dock varit motiverat med ytterligare reservationer. |
| --- | --- |

6.45

Den årliga verksamhetsrapporten 2004 förbättrades i fråga om struktur, presentation och innehåll jämfört med 2003. De reservationer som gjordes i generaldirektörernas förklaringar var befogade. I två fall (se punkterna 6.36–6.39) hade det dock varit motiverat med ytterligare reservationer.

| 6.45 | I det första fallet ansåg man att det, med hänsyn till uppföljningen av den handlingsplan som infördes i samband med reservationen för 2003, inte fanns någon grund till att behålla reservationen för 2004 då förvaltningsmetoden grundligt kommenterades i själva redovisningen för 2004. I det andra fallet ansåg generaldirektören att de problem som fastställts i tillräcklig grad kontrollerades och inte krävde någon reservation. |
| --- | --- |

6.45

I det första fallet ansåg man att det, med hänsyn till uppföljningen av den handlingsplan som infördes i samband med reservationen för 2003, inte fanns någon grund till att behålla reservationen för 2004 då förvaltningsmetoden grundligt kommenterades i själva redovisningen för 2004. I det andra fallet ansåg generaldirektören att de problem som fastställts i tillräcklig grad kontrollerades och inte krävde någon reservation.

Allmän slutsats

| 6.46 | Trots de framsteg som har gjorts på vissa områden ger inte de granskningsresultat som gäller systemen för övervakning och kontroll och resultatet av kontrollen av underliggande transaktioner på området inre politik tillräcklig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Liksom tidigare år får denna slutsats stöd i kommissionens egna granskningsresultat och generaldirektörernas reservationer. |
| --- | --- |

6.46

Trots de framsteg som har gjorts på vissa områden ger inte de granskningsresultat som gäller systemen för övervakning och kontroll och resultatet av kontrollen av underliggande transaktioner på området inre politik tillräcklig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Liksom tidigare år får denna slutsats stöd i kommissionens egna granskningsresultat och generaldirektörernas reservationer.

| 6.46 | Kommissionen fortsätter sina insatser för att minska felaktigheternas antal och verkningar i stödmottagarnas redogörelser. Förbättringen av de interna kontrollerna fullföljs inom ramen för kommissionens meddelande ”om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll”. För sjunde ramprogrammet siktar kommissionens förslag bl.a. till en förenkling av systemen. |
| --- | --- |

6.46

Kommissionen fortsätter sina insatser för att minska felaktigheternas antal och verkningar i stödmottagarnas redogörelser. Förbättringen av de interna kontrollerna fullföljs inom ramen för kommissionens meddelande ”om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll”. För sjunde ramprogrammet siktar kommissionens förslag bl.a. till en förenkling av systemen.

| 6.47 | Kommissionen rekommenderas att fortsätta sina ansträngningar för att minska risken för fel genom att |
| --- | --- |

6.47

Kommissionen rekommenderas att fortsätta sina ansträngningar för att minska risken för fel genom att

| 6.47 | För att följa dessa rekommendationer har kommissionen för avsikt, vilket tillkännages i dess meddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll, att innan årets slut lägga fram en handlingsplan för att undanröja de skillnader som den anser finns mellan den befintliga kontrollstrukturen och de allmänna principer revisionsrätten identifierat i sitt yttrande nr 2/2004 om införandet av en ”samordnad granskning”. |
| --- | --- |

6.47

För att följa dessa rekommendationer har kommissionen för avsikt, vilket tillkännages i dess meddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll, att innan årets slut lägga fram en handlingsplan för att undanröja de skillnader som den anser finns mellan den befintliga kontrollstrukturen och de allmänna principer revisionsrätten identifierat i sitt yttrande nr 2/2004 om införandet av en ”samordnad granskning”.

| — | ändra den rättsliga ramen för att förenkla systemen för återbetalning av kostnader genom att i högre utsträckning använda ”klumpsummor”, ”enhetskostnadstariffer” och ”standardbelopp” (56), |
| --- | --- |

—

ändra den rättsliga ramen för att förenkla systemen för återbetalning av kostnader genom att i högre utsträckning använda ”klumpsummor”, ”enhetskostnadstariffer” och ”standardbelopp” (56),

| — | Generellt avser förslagen till ändring av budgetförordningen och genomförandebestämmelserna att förenkla regler och förfaranden, särskilt för mindre stödbelopp. Revideringen av budgetförordningen och genomförandebestämmelserna skall träda i kraft den 1 januari 2007.
  I så fall kan de regler för deltagande som skall föreslås för det sjunde ramprogrammet gynnas av de nya möjligheter som den reviderade budgetförordningen öppnar. |
| --- | --- |

—

Generellt avser förslagen till ändring av budgetförordningen och genomförandebestämmelserna att förenkla regler och förfaranden, särskilt för mindre stödbelopp. Revideringen av budgetförordningen och genomförandebestämmelserna skall träda i kraft den 1 januari 2007.

I så fall kan de regler för deltagande som skall föreslås för det sjunde ramprogrammet gynnas av de nya möjligheter som den reviderade budgetförordningen öppnar.

| — | förtydliga förfaranden och anvisningar för de olika programmen, |
| --- | --- |

—

förtydliga förfaranden och anvisningar för de olika programmen,

| — | En del av kommissionens insats för förenkling inbegriper ett förtydligande av förfarandena. |
| --- | --- |

—

En del av kommissionens insats för förenkling inbegriper ett förtydligande av förfarandena.

| — | lära sig av de fel som upptäckts vid granskningarna i efterhand för att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen, |
| --- | --- |

—

lära sig av de fel som upptäckts vid granskningarna i efterhand för att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen,

| — | De berörda generaldirektoraten kommer att fortsätta sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

—

De berörda generaldirektoraten kommer att fortsätta sina insatser på detta område.

| — | vidta snabba åtgärder i fall där granskningarna visar att det finns möjlighet att återkräva medel, |
| --- | --- |

—

vidta snabba åtgärder i fall där granskningarna visar att det finns möjlighet att återkräva medel,

| — | Enligt de genomförda förfarandena skall åtgärder omgående vidtas för krav om återbetalning av de belopp som felaktigt utbetalats. Detta tas upp i de förvaltningsrapporter som regelbundet utarbetas. |
| --- | --- |

—

Enligt de genomförda förfarandena skall åtgärder omgående vidtas för krav om återbetalning av de belopp som felaktigt utbetalats. Detta tas upp i de förvaltningsrapporter som regelbundet utarbetas.

| — | se till att normerna för intern kontroll tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

—

se till att normerna för intern kontroll tillämpas på ett ändamålsenligt sätt.

| — | Det arbetas fortlöpande på ett effektivt genomförande av de interna kontrollnormerna. Detta mål kommer att fullföljas av kommissionen för att undvika en överdriven administrativ börda. |
| --- | --- |

—

Det arbetas fortlöpande på ett effektivt genomförande av de interna kontrollnormerna. Detta mål kommer att fullföljas av kommissionen för att undvika en överdriven administrativ börda.

UPPFÖLJNING AV SÄRSKILD RAPPORT NR 11/2003 ”LIFE”

| 6.48 | Revisionsrättens särskilda rapport nr 11/2003 var främst inriktad på förvaltningen av den andra etappen av det finansiella instrumentet för miljön (Life II, 1996 till 1999) (57). |
| --- | --- |

6.48

Revisionsrättens särskilda rapport nr 11/2003 var främst inriktad på förvaltningen av den andra etappen av det finansiella instrumentet för miljön (Life II, 1996 till 1999) (57).

| 6.49 | Revisionsrättens viktigaste rekommendationer var att






  — | bättre definiera programmålen och klargöra sambandet med gemenskapens miljöstrategi, |
| --- | --- | --- |

6.49

Revisionsrättens viktigaste rekommendationer var att

—

bättre definiera programmålen och klargöra sambandet med gemenskapens miljöstrategi,

| — | förbättra förvaltningsorganisationen genom att generalisera anlitandet av externa experter, stärka komplementariteten med andra gemenskapsåtgärder och se över reglerna för stödberättigande, |
| --- | --- |

—

förbättra förvaltningsorganisationen genom att generalisera anlitandet av externa experter, stärka komplementariteten med andra gemenskapsåtgärder och se över reglerna för stödberättigande,

| — | stärka övervakning, kontroll och utvärdering genom att i större utsträckning anlita externa revisorer och använda strategier för att sprida resultaten. |
| --- | --- |

—

stärka övervakning, kontroll och utvärdering genom att i större utsträckning anlita externa revisorer och använda strategier för att sprida resultaten.

| 6.50 | De flesta av revisionsrättens rekommendationer har följts men |
| --- | --- |

6.50

De flesta av revisionsrättens rekommendationer har följts men

| 6.50 | |
| --- | --- |

6.50

| — | programmålen måste fortfarande definieras bättre, |
| --- | --- |

—

programmålen måste fortfarande definieras bättre,

| — | Den 15 september 2004 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EG) nr 1682/2004 om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life), som förlängde programmet Life III till den 31 december 2006. I förordningen uttrycks målen med programmet (58) tydligare. |
| --- | --- |

—

Den 15 september 2004 antog Europaparlamentet och rådet förordning (EG) nr 1682/2004 om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life), som förlängde programmet Life III till den 31 december 2006. I förordningen uttrycks målen med programmet (58) tydligare.

| — | även om antalet granskade Life-kontrakt ökade åren efter det att den särskilda rapporten offentliggjordes är granskningsbesöken fortfarande av ekonomisk art och vid dem bedöms inte vad som har åstadkommits, |
| --- | --- |

—

även om antalet granskade Life-kontrakt ökade åren efter det att den särskilda rapporten offentliggjordes är granskningsbesöken fortfarande av ekonomisk art och vid dem bedöms inte vad som har åstadkommits,

| — | (andra och tredje strecksatsen) Kommissionen anser att det övergripande syftet med revisionsbesöken är finansiell kontroll, genom kontroll av att de deklarerade kostnaderna är berättigade och att det finns tillräckliga styrkande handlingar. Projektens tekniska genomförande har redan utvärderats både av grupper för tekniskt bistånd bestående av externa experter och av kommissionsanställda. Kommissionen har också utvecklat, och testar för närvarande, ett bedömningskort (score card) för att utvärdera projekt i enlighet med ett antal särskilda kriterier. Denna modell, vars uppgift är att utse de bästa projekten, främst för kommunikationsändamål, används av de externa kontrollgrupperna vid tidpunkten för offentliggörandet av den slutliga rapporten. |
| --- | --- |

—

(andra och tredje strecksatsen) Kommissionen anser att det övergripande syftet med revisionsbesöken är finansiell kontroll, genom kontroll av att de deklarerade kostnaderna är berättigade och att det finns tillräckliga styrkande handlingar. Projektens tekniska genomförande har redan utvärderats både av grupper för tekniskt bistånd bestående av externa experter och av kommissionsanställda. Kommissionen har också utvecklat, och testar för närvarande, ett bedömningskort (score card) för att utvärdera projekt i enlighet med ett antal särskilda kriterier. Denna modell, vars uppgift är att utse de bästa projekten, främst för kommunikationsändamål, används av de externa kontrollgrupperna vid tidpunkten för offentliggörandet av den slutliga rapporten.

| — | kommissionen har ännu inte inrättat en metod för en sund ekonomisk förvaltning när det gäller utvärderingen av projektresultat. |
| --- | --- |

—

kommissionen har ännu inte inrättat en metod för en sund ekonomisk förvaltning när det gäller utvärderingen av projektresultat.

---

(1)  Det viktigaste undantaget är Europeiska flyktingfonden vars förvaltning delas med medlemsstaterna. Se årsrapporten för 2003, punkt 6.15.

(2)  Eftersom de större EU-finansierade programmen på området inre politik förvaltas direkt av kommissionen behandlar inte de nationella revisionsorganen i allmänhet detta område.

(3)  Sjätte ramprogrammet stödjer direkta och indirekta FoTU-åtgärder riktade till utvalda vetenskapsområden och uppmuntrar utveckling och samordning av nationell forskningspolitik inom Europeiska unionen. Sjätte ramprogrammet förvaltas gemensamt av fem generaldirektorat vid kommissionen (Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för näringsliv samt Generaldirektoratet för fiske och havsfrågor). Under 2004 ökade sjätte ramprogrammets budget som omfattar perioden 2002 till 2006 från 17 500 till 19 235 miljoner euro till följd av Europeiska unionens utvidgning till 25 medlemmar. De gällande besluten är Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1) och rådets beslut 2002/668/Euratom (EGT L 232, 29.8.2002, s. 34).

(4)  De program som genomförs av Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet är knutna till budgetavdelning 18 (område med frihet, säkerhet och rättvisa). Åtagandebemyndigandena uppgick till 511 miljoner euro 2004.

(5)  Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd ansvarar för gemenskapsverksamheter på området hälsa och konsumentskydd samt livsmedelssäkerhet, veterinäråtgärder och åtgärder på växtskyddsområdet.

(6)  Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, Generaldirektoratet för näringsliv, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Gemensamma forskningscentret, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, Generaldirektoratet för miljö, Generaldirektoratet för konkurrens samt Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster.

(7)  Norm 11 ”Riskanalys och riskhantering”, norm 12 ”Särskild information om förvaltningen”, norm 14 ”Anmälan av oegentligheter”, norm 17 ”Övervakning”, norm 18 ”Registrering av avvikelser”, norm 20 ”Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen”, norm 21 ”Granskningsrapporter” och norm 22 ”Den interna granskningens struktur”.

(8)  Se årsrapporten för 2003, punkt 6.5 första strecksatsen.

(9)  Se revisionsrättens rekommendationer i särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet, punkt 135.

(10)  Sjätte ramprogrammet: ett urval av 14 betalningar som valts ut för att garantera täckning av underprogram och tjänster. Europeiska flyktingfonden: ett urval betalningar för åtta medlemsstater där granskningen även omfattade den slutliga stödmottagaren av löpande betalningar i tre medlemsstater. Hälsa och konsumentskydd: ett urval av 20 betalningar vid kommissionen och i fem fall även granskning ner till stödmottagarnivå.

(11)  Se revisionsrättens rekommendationer i särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, punkterna 124 till 126.

(12)  Se årsrapporten för 2003, punkt 6.9, och särskild rapport nr 1/2004, punkterna 82–85.

(13)  Se årsrapporten för 2003, punkt 6.9.

(14)  Artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2321/2002 av den 16 december 2002 om regler för företags, forskningscentras och universitets deltagande i, samt om regler för spridning av forskningsresultat för, genomförandet av Europeiska gemenskapens sjätte ramprogram (2002–2006). Kostnaden för attesteringen återbetalas i sin helhet av berörd gemenskapsfond.

(15)  Antalet revisorsintyg som utfärdades för sjätte ramprogrammet under 2004 var cirka tio. De icke stödberättigande kostnaderna gäller de två fall som revisionsrätten granskat. I ett av dessa två fall upptäckte dessutom inte revisorerna att förskottsbetalningen hade investerats i aktiefonder och att den tillhörande räntan inte hade rapporterats. Beloppen var inte särskilt stora, men detta visar att det finns en begränsning i attesteringsprocessen.

(16)  Artikel 18 i rådets beslut 2000/596/EG av den 28 september 2000 om inrättande av en europeisk flyktingfond och artikel 5 i kommissionens beslut 2002/307/EG av den 18 december 2001 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2000/596/EG i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem samt förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden.

(17)  Se årsrapporten för 2003, punkt 6.16.

(18)  I uppgifter som delegerats ingick följande: ingående av kontrakt, inkassering av medel, betalningar utan något förhandsgodkännande från den nationella myndigheten, vilket strider mot artikel 57 i budgetförordningen: De uppgifter som får överlåtas till andra externa privaträttsliga enheter eller organ än de som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter är uppgifter av teknisk, administrativ, förberedande eller underordnad natur som varken innebär myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar.

(19)  Se årsrapporten för 2003, punkterna 6.12–6.26.

(20)  Det pågående folkhälsoprogrammet med en total budget på 312 miljoner euro för perioden 2003 till 2008 ersatte åtta olika åtgärdsprogram som genomfördes före 2003. Syftet med projekten är att förbättra informationen om folkhälsofrågor, stärka förmågan att hantera hälsorisker eller miljöfaktorer som påverkar hälsan.

(21)  I rambeslutet för finansiering av gemenskapsåtgärder för stöd till konsumentskydd anslås en budget på 72 miljoner euro för åren 2004 till 2007.

(22)  Denna åtgärd tillämpas inom sjätte ramprogrammet för forskning och Life-programmet. På FoTU-området krävs vanligen intyg endast för ansökningarna om slutbetalning av varje del av kontrakten inom sjätte ramprogrammet. År 2004 hade endast mycket få slutbetalningar ännu gjorts inom sjätte ramprogrammet.

(23)  Undantaget de 95,5 miljoner euro i återbetalningskrav för veterinäråtgärder under 2003.

(24)  Se årsrapporten för 2003, punkt 6.43.

(25)  Definitioner som används i denna tabell:

| — | Antal slutförda granskningar: antal redovisningsrevisioner avseende en enskild stödmottagare som ledde till att en slutlig granskningsrapport utarbetades under 2004. |
| --- | --- |

—

Antal slutförda granskningar: antal redovisningsrevisioner avseende en enskild stödmottagare som ledde till att en slutlig granskningsrapport utarbetades under 2004.

| — | Antal pågående kontrakt: antalet kontrakt som ingåtts under året men inte avslutats, plus det totala antalet kontrakt som pågick vid årets början och som inte avslutades under året. Avslutat kontrakt = ett kontrakt där kontraktsbestämmelserna har uppfyllts, all ekonomisk och teknisk uppföljning har slutförts och slutbetalning erlagts. |
| --- | --- |

—

Antal pågående kontrakt: antalet kontrakt som ingåtts under året men inte avslutats, plus det totala antalet kontrakt som pågick vid årets början och som inte avslutades under året. Avslutat kontrakt = ett kontrakt där kontraktsbestämmelserna har uppfyllts, all ekonomisk och teknisk uppföljning har slutförts och slutbetalning erlagts.

| — | Med ”kontrakt” menas både kontrakt (antingen åtgärder med kostnadsdelning eller kontrakt som tilldelats genom offentlig upphandling) och stöd (där en finansiell överenskommelse nåtts). |
| --- | --- |

—

Med ”kontrakt” menas både kontrakt (antingen åtgärder med kostnadsdelning eller kontrakt som tilldelats genom offentlig upphandling) och stöd (där en finansiell överenskommelse nåtts).

| — | Värdet av granskade kontrakt: det faktiska värdet av endast de kontrakt som granskats på plats avseende den granskade avtalsparten (inte det totala värdet av kontraktet utan den granskade deltagarens del av det och endast de kontrakt som granskats på plats hos avtalsparten och inte alla dennes kontrakt med kommissionen). |
| --- | --- |

—

Värdet av granskade kontrakt: det faktiska värdet av endast de kontrakt som granskats på plats avseende den granskade avtalsparten (inte det totala värdet av kontraktet utan den granskade deltagarens del av det och endast de kontrakt som granskats på plats hos avtalsparten och inte alla dennes kontrakt med kommissionen).

(26)  Inbegripet forskningsåtgärder, datainsamlingsåtgärder (GD Fiske började granska dessa åtgärder under 2004) och fiskekontrollåtgärder.

(27)  Antalet granskningar innefattar två granskningar av ”Idea” (identifiering av djur) i Nederländerna och Spanien av budgetpost B1-3 6 0.

(28)  Beloppen är preliminära när rapporten skrivs.

(29)  Beloppet motsvarar de utestående beloppen för pågående kontrakt.

(30)  De belopp som återvanns under 2004 till följd av de granskningar som utfördes under 2003 kommer att rapporteras under 2005 när de slutliga granskningsrapporterna har sammanställts.

(31)  Innefattar endast områdena hälsa och konsumentskydd. Värdet av granskade kontrakt är beloppet för EU-finansiering. Belopp att återvinna är EU:s del av icke stödberättigande kostnader.

(32)  GD Transport och energi: Detta belopp motsvarar siffran innan medfinansieringssatsen tillämpats. Det belopp som kan återvinnas efter att medfinansieringssatsen har tillämpats uppgår till 0,82 miljoner euro.

(33)  GD Transport och energi: Detta belopp motsvarar siffran innan medfinansieringssatsen tillämpats. Det belopp som kan återvinnas efter att medfinansieringssatsen har tillämpats uppgår till 7,1 miljoner euro.

Källa: Europeiska kommissionen.

(34)  Notera att 17 granskningar som slutfördes av GD Näringsliv under 2003 (som gäller 20 kontrakt inom femte ramprogrammet) har förts över till och slutförts av GD Informationssamhället och medier under 2004. Antalet granskningar som slutfördes av GD Näringsliv under 2003 (tillsammans med antalet granskade kontrakt) har ändrats i enlighet därmed.

Anm.: Totalt antal avtalsparter inom femte ramprogrammet (EG och Euratom) är 23 375. Kommissionens granskningsmål för femte ramprogrammet blir därmed 2 337 slutförda granskningar.

Antalet på 23 375 måste dock specificeras eftersom samma avtalsparter förekommer flera gånger.

Det omfattar ett väsentligt antal mindre viktiga avtalsparter, dvs. avtalsparter med ett bidrag som understiger 20 000 euro.

Källa: Kommissionen.

(35)  Liknande iakttagelser gjordes redan i revisionsrättens årsrapport för 2002 punkt 6.52 om Generaldirektoratet för forskning och för 2003 vad gäller granskningarna vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur (se punkt 6.33).

(36)  Tidsåtgången inbegriper den kontradiktoriska perioden med avtalsparten. Beslut om genomförande är grunden för att inleda korrigerande åtgärder; granskningsresultaten sprids till operativa enheter för genomförande.

Källa: Revisionsrättens analys.

(37)  Analysen omfattade ett urval av 58 rapporter som upprättats under 2003 och 2004, inbegripet 90 projekt. Motsvarande projektkontrakt ingicks mellan 1994 och 2003 (av vilka merparten mellan 1998 och 2001).

(38)  Vilket redan konstaterades i årsrapporten för 2003 punkt 6.33 vad gäller granskningar som utförts av Generaldirektoratet för utbildning och kultur. Denna brist förekommer också vid granskningar som utförts av externa revisionsfirmor vid Generaldirektoratet för forskning.

(39)  Ett allmänt urval av 67 betalningar som valts ut slumpmässigt på området inre politik plus mer specifika urval på totalt 40 ytterligare betalningar: Sjätte ramprogrammet (4 betalningar), Området rättvisa, frihet och säkerhet (16 betalningar inbegripet 8 betalningar för Europeiska flyktingfonden), Hälsa och konsumentskydd (20 betalningar).

(40)  I det allmänna urvalet på 67 betalningar var iakttagelserna av följande slag: sena betalningar från kommissionen (15 fall), sena betalningar från projektsamordnaren till de övriga medverkande (5), fel som inte upptäcktes vid kommissionens kontroller (10), ingen beräkning av den ränta som genererades av utbetalningar av förhandsfinansiering (9), frågor gällande förfarandet för att tilldela kontrakt (5) samt frågor gällande kontraktet eller kommissionsbeslutet (4) ...

(41)  Se årsrapporten för 2003, punkterna 6.20 och 6.22.

(42)  I det allmänna urvalet på 67 betalningar var förseningarna på de 15 sena betalningarna fördelade på följande sätt: mindre än en månad (6 stycken), mer än en månad (3), mer än två månader (2), mer än tre månader (2), mer än fem månader (2).

(43)  Artikel 5.4 i budgetförordningen och artikel 4.3 i budgetförordningens genomförandebestämmelser.

(44)  Detta bekräftades också av analysen av systemen för övervakning och kontroll när det gäller sjätte ramprogrammet.

(45)  Se årsrapporten för 2003, punkterna 6.23 och 6.26.

(46)  Anslagen är öronmärkta för särskilda ändamål. Se artiklarna 21 till 26 i budgetförordningen.

(47)  26 fall för Generaldirektoratet för energi och transport som uppgick till 10 miljoner euro.

(48)  Kostnader som uppgår till 270 000 euro.

(49)  Artikel 3 i rådets beslut 2000/596/EG.

(50)  Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Gemensamma forskningscentret, Generaldirektoratet för energi och transport, Generaldirektoratet för näringsliv, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Generaldirektoratet för miljö, Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, Generaldirektoratet för konkurrens samt Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster.

(51)  Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier samt Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.

(52)  Generaldirektoratet för forskning, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Gemensamma forskningscentret, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, Generaldirektoratet för näringsliv samt Generaldirektoratet för energi och transport.

(53)  Kommissionen delegerar genomförandet av vissa delar av programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom till nationella byråer i medlemsstaterna. Detta förfarande kallas ”indirekt central förvaltning”.

(54)  Generaldirektoratet för utbildning och kultur, årlig verksamhetsrapport 2004, s. 37. Generaldirektoratet för utbildning och kultur gjorde en reservation i den årliga verksamhetsrapporten 2003 där det uppgavs att man inte kunde uppfylla kravet i artikel 35 i budgetförordningens genomförandebestämmelser att göra förhandskontroller av de nationella byråernas system för intern kontroll på området indirekt central förvaltning. Denna reservation fanns inte kvar i den årliga verksamhetsrapporten 2004. I handlingsplanen för att åtgärda denna reservation förutsågs granskning av samtliga nationella byråer under perioden 2004–2006. Ungefär en tredjedel granskades under 2004.

(55)  8 av 11 granskade transaktioner uppvisade fel.

(56)  Se också yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av genomförandebestämmelser för budgetförordningen, punkt 13. Se även årsrapporten för 2003, punkt 6.59.

(57)  Den nuvarande etappen av Life III har förlängts med två år till den 31 december 2006: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1682/2004 av den 15 september 2004 om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life).

(58)  Särskilt anges, till exempel, i artikel 1.2 b att kommissionen skall fastställa riktlinjer som skall innehålla de prioriterade områdena och målen för demonstrationsprojekten.

BILAGA 1

Inre politik (inbegripet forskning) – Bedömning av centrala aspekter som det tidigare har gjorts iakttagelser om

| Iakttagelser | Åtgärder som vidtagits under 2004 | Åtgärder som skall vidtas |
| --- | --- | --- |
| 1.a System för övervakning och kontroll – granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som deltar i FoTU-ramprogrammen |
| De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen utformade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av avtalsparterna skulle granskas (se årsrapporterna för 2001, 2002 och 2003 punkt 6.30). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning.
  Revisionsrätten konstaterade följande: | Det totala antalet avtalsparter för femte ramprogrammet uppgår till 23 375 och målet innebär därför att 2 337 avtalsparter skall granskas. | |
| — | Den definition av ”avtalsparter som kan granskas” som kommissionen använder gör att betydligt färre än 10 % av indirekta FoTU-åtgärder eller kostnadsredovisningar blir granskade under programperioden (se årsrapporten 2002). |

Iakttagelser

Åtgärder som vidtagits under 2004

Åtgärder som skall vidtas

1.a System för övervakning och kontroll – granskningar i efterhand av slutliga stödmottagare som deltar i FoTU-ramprogrammen

De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen utformade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av avtalsparterna skulle granskas (se årsrapporterna för 2001, 2002 och 2003 punkt 6.30). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning.

Revisionsrätten konstaterade följande:

Det totala antalet avtalsparter för femte ramprogrammet uppgår till 23 375 och målet innebär därför att 2 337 avtalsparter skall granskas.

—

Den definition av ”avtalsparter som kan granskas” som kommissionen använder gör att betydligt färre än 10 % av indirekta FoTU-åtgärder eller kostnadsredovisningar blir granskade under programperioden (se årsrapporten 2002).

Eftersom det slutliga antalet avtalsparter inom femte ramprogrammet som kan granskas är väsentligt högre än förväntat har kommissionen uppgett att den måste ompröva det övergripande målet att granska 10 % av avtalsparterna inom femte ramprogrammet under 2006/2007.

| — | Kommissionen kan inte nå upp till sitt eget granskningsmål (se årsrapporterna för 2001, 2002 och 2003). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan inte nå upp till sitt eget granskningsmål (se årsrapporterna för 2001, 2002 och 2003).

Under 2004 slutfördes 317 granskningar av vilka 296 gällde indirekta FoTu-åtgärder inom femte ramprogrammet. Det totala antalet slutförda granskningar av femte ramprogrammet (756) är fortfarande för litet för att målet skall uppnås.

Kommissionens granskningsverksamhet bör stärkas så att granskningsmålet för femte ramprogrammet kan uppnås.

| — | Kommissionen har inte antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har inte antagit en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet.

En gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet antogs 2004. Det saknas fortfarande en definition av mätbara granskningsmål som realistiskt kan uppnås för sjätte ramprogrammet.

Kommissionen bör fastställa mätbara mål för sjätte ramprogrammet som det är realistiskt att uppnå.

| — | Kontinuiteten i kommissionens granskningsverksamhet är beroende av att det finns möjlighet att lägga ut redovisningsrevision i efterhand på entreprenad (ramavtalet med den externa revisionsbyrån upphörde att gälla 2003). |
| --- | --- |

—

Kontinuiteten i kommissionens granskningsverksamhet är beroende av att det finns möjlighet att lägga ut redovisningsrevision i efterhand på entreprenad (ramavtalet med den externa revisionsbyrån upphörde att gälla 2003).

Tilldelningsförfarande för ett nytt ramavtal (för indirekta FoTu-åtgärder inom femte ramprogrammet). Ramavtal ingicks med externa revisionsbyråer i november 2004. Tilldelning av kontrakt för granskningen av indirekta FoTu-åtgärder inom sjätte ramprogrammet pågår fortfarande.

Ett nytt ramavtal bör ingås för sjätte ramprogrammet så att kommissionen får tillräckligt externt stöd för att genomföra sin revisionsmetod för sjätte ramprogrammet.

1.b System för övervakning och kontroll – granskning i efterhand av slutliga stödmottagare som medverkar i transeuropeiska transportnätsåtgärder

Kommissionen utför regelbundna kontroller på plats för att övervaka de transeuropeiska transportnätsåtgärderna. Dessa kontroller kompletteras dock inte av redovisningsrevisioner i efterhand och tekniska revisioner (som när det är lämpligt kan utföras av generaldirektoratet för energi och transport eller av externa experter) (se årsrapporterna för 2001 och 2002).

Revisionsrätten konstaterade att

| — | de transeuropeiska transportnätsåtgärderna inte ingick i granskningsprogrammet vid generaldirektoratet för energi och transport. |
| --- | --- |

—

de transeuropeiska transportnätsåtgärderna inte ingick i granskningsprogrammet vid generaldirektoratet för energi och transport.

Generaldirektoratet för energi och transport har utarbetat ett särskilt ramavtal för granskning av transeuropeiska transportnätsåtgärder. En granskningsplan har upprättats av generaldirektoratet för energi och transport och granskningen har slutförts när det gäller åtta finansieringsbeslut avseende transeuropeiska transportnätsåtgärder. Granskningen av 24 beslut pågår för närvarande och granskning av ytterligare 20 beslut är planerad.

Initiativen från generaldirektoratet för energi och transport är välkomna. Generaldirektoratet för energi och transport bör informera revisionsrätten i förväg om sin granskningsplan och se till att de revisorer som företräder den externa revisionsbyrån har tillräckliga kvalifikationer för att utföra granskningen. Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att se till att det mål som generaldirektoratet för energi och transport har satt upp att varje år granska minst 20 % av projekten och 35 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året kan uppnås.

2. System för övervakning och kontroll – kontroll av stödberättigande avseende kostnader för transeuropeiska transportnätsåtgärder

När det gäller transeuropeiska transportnätsåtgärder fastställs stödberättigande och icke stödberättigande kostnader i den rättsliga grunden och i kommissionens beslut (årsrapporterna 2001 och 2002). Revisionsrätten konstaterade följande:

| — | Definitionerna är inte tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de verkliga kostnader som stödmottagaren har haft. |
| --- | --- |

—

Definitionerna är inte tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de verkliga kostnader som stödmottagaren har haft.

| — | Definitionerna skiljer sig från dem som tillämpas på liknande infrastrukturprojekt som medfinansieras genom strukturåtgärder. |
| --- | --- |

—

Definitionerna skiljer sig från dem som tillämpas på liknande infrastrukturprojekt som medfinansieras genom strukturåtgärder.

| — | Användningen av olika finansieringsnivåer för studier och arbeten innebär en risk för att stödmottagare maximerar bidragen genom att felaktigt redovisa kostnader under studier. |
| --- | --- |

—

Användningen av olika finansieringsnivåer för studier och arbeten innebär en risk för att stödmottagare maximerar bidragen genom att felaktigt redovisa kostnader under studier.

| — | Kommissionens kontrollarbete försvåras av att det saknas standardblanketter för kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

—

Kommissionens kontrollarbete försvåras av att det saknas standardblanketter för kostnadsredovisning.

En ny modell för kommissionsbeslut antogs under 2004 där

| — | stödberättigande och icke stödberättigande kostnader definieras, |
| --- | --- |

—

stödberättigande och icke stödberättigande kostnader definieras,

| — | definitionen av studier och arbeten har ändrats, |
| --- | --- |

—

definitionen av studier och arbeten har ändrats,

| — | det finns en tabell som anger ”Fördelning av beräknade stödberättigande kostnader över den period som åtgärderna skall genomföras” som stödmottagarna kan använda när de redovisar uppkomna kostnader. |
| --- | --- |

—

det finns en tabell som anger ”Fördelning av beräknade stödberättigande kostnader över den period som åtgärderna skall genomföras” som stödmottagarna kan använda när de redovisar uppkomna kostnader.

Utöver de åtgärder som vidtagits under 2004 bör mallen för kostnadsredovisningar eller rapporter om den finansiella utvecklingen ingå i den mall för finansieringsbeslut som stödmottagarna måste använda. Definitionen av studier och arbeten måste förbättras ytterligare eftersom den nuvarande definitionen inte tydligt avgränsar omfattningen av studier och arbeten.

BILAGA 2

System för övervakning och kontroll

Område: Inre politik (inbegripet forskning)

System: Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Europeiska flyktingfonden samt hälsa och konsumentskydd

| A | Fungerar väl, små eller smärre förbättringar krävs. |
| --- | --- |
| B | Fungerar ganska väl, men förbättringar är önskvärda/nödvändiga. |
| C | Fungerar, men inte tillfredsställande. |

A

Fungerar väl, små eller smärre förbättringar krävs.

B

Fungerar ganska väl, men förbättringar är önskvärda/nödvändiga.

C

Fungerar, men inte tillfredsställande.

| Sjätte ramprogrammet | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | — | B | B |
| Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier






  — | överensstämmelse med normer |

Sjätte ramprogrammet

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

—

B

B

Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

—

C

B

Hur det fungerar i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

—

C

C

Resultat

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

B

—

C

B

Samlad bedömning

B

—

C

B

| Europeiska flyktingfonden | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | B | B | B |
| Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier






  — | överensstämmelse med normer |

Europeiska flyktingfonden

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

B

B

B

Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

B

B

B

Hur det fungerar i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

B

C

C

Resultat

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

B

B

C

B

Samlad bedömning

B

B

C

B

| Hälsa och konsumentskydd | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | — | B | B |
| Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier






  — | överensstämmelse med normer |

Hälsa och konsumentskydd

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

—

B

B

Praktisk omvandling inom ramen för förfarandets olika stadier

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

—

B

B

Hur det fungerar i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Resultat

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Samlad bedömning

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

---

(1)  B för konsumentskydd; C för hälsa.

---

KAPITEL 7

Externa åtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning och karaktär

System för övervakning och kontroll

Genomförande av normer för intern kontroll

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

Byrån för samarbete EuropeAid på central nivå

System för övervakning och kontroll på delegationsnivå

Granskning av transaktioner

Granskning av transaktioner vid delegationer

Granskning av transaktioner vid verkställande organ

Analys av årliga verksamhetsrapporter och de delegerade utanordnarnas förklaringar

Slutsatser

Rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen

Syftet med avtalen

Kostnadseffektivitet

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten. Det huvudsakliga intresset riktas mot det ekonomiska och tekniska samarbetet med Asien, Latinamerika, Medelhavsländerna, länderna i västra Balkan och Oberoende staters samvälde, livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd och medfinansiering till frivilligorganisationer. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och Generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete och för att utarbeta land- och regionstrategier och fleråriga program, medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra utvecklingssamarbetet. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) (GD Humanitärt bistånd (ECHO)) ansvarar för både framtagningen av policyn och strategin och för genomförandet av det humanitära biståndet. Detta kapitel behandlar inte stödet från Europeiska utvecklingsfonden, eftersom det finansieras separat från den allmänna budgeten (1). I
  tabell 2.1
  visas medlen som användes 2004 under rubrik 4 i budgetplanen (åtaganden: 5 198 miljoner euro, betalningar: 4 606 miljoner euro). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten. Det huvudsakliga intresset riktas mot det ekonomiska och tekniska samarbetet med Asien, Latinamerika, Medelhavsländerna, länderna i västra Balkan och Oberoende staters samvälde, livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd och medfinansiering till frivilligorganisationer. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och Generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete och för att utarbeta land- och regionstrategier och fleråriga program, medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra utvecklingssamarbetet. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) (GD Humanitärt bistånd (ECHO)) ansvarar för både framtagningen av policyn och strategin och för genomförandet av det humanitära biståndet. Detta kapitel behandlar inte stödet från Europeiska utvecklingsfonden, eftersom det finansieras separat från den allmänna budgeten (1). I
  tabell 2.1
  visas medlen som användes 2004 under rubrik 4 i budgetplanen (åtaganden: 5 198 miljoner euro, betalningar: 4 606 miljoner euro).

| 7.2 | År 2004 avslutades delegeringsprocessen för de tematiska programmen (2), vilket innebar att funktioner och uppgifter överfördes från kommissionens huvudkontor till delegationerna (se punkterna 7.48–7.51). Under 2004 fortsatte omorganiseringen av EuropeAid i Bryssel, med inriktning på stöd till och övervakning av delegationerna enligt systemet med delegering. |
| --- | --- |

7.2

År 2004 avslutades delegeringsprocessen för de tematiska programmen (2), vilket innebar att funktioner och uppgifter överfördes från kommissionens huvudkontor till delegationerna (se punkterna 7.48–7.51). Under 2004 fortsatte omorganiseringen av EuropeAid i Bryssel, med inriktning på stöd till och övervakning av delegationerna enligt systemet med delegering.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning och karaktär

| 7.3 | Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder (rubrik 4 i budgetplanen för den allmänna budgeten). Granskningen omfattade en genomgång av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet, baserad på kontroller av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen och en genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektören för EuropeAid och generaldirektören för GD Humanitärt bistånd (ECHO). |
| --- | --- |

7.3

Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om transaktionernas laglighet och korrekthet på området externa åtgärder (rubrik 4 i budgetplanen för den allmänna budgeten). Granskningen omfattade en genomgång av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet, baserad på kontroller av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen och en genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektören för EuropeAid och generaldirektören för GD Humanitärt bistånd (ECHO).

| 7.4 | För de projekt som granskades av revisionsrätten gör kommissionen förskottsbetalningar till verkställande organ av olika slag, till exempel frivilligorganisationer, ministerier, internationella organisationer och så vidare. De största skillnaderna i genomförandet av verksamheten jämfört med EUF är att man oftare använder mellanhandsorganisationer för den finansiella förvaltningen och för redovisningen av projekt och att det saknas nationella samordnare. |
| --- | --- |

7.4

För de projekt som granskades av revisionsrätten gör kommissionen förskottsbetalningar till verkställande organ av olika slag, till exempel frivilligorganisationer, ministerier, internationella organisationer och så vidare. De största skillnaderna i genomförandet av verksamheten jämfört med EUF är att man oftare använder mellanhandsorganisationer för den finansiella förvaltningen och för redovisningen av projekt och att det saknas nationella samordnare.

| 7.5 | Denna granskning utfördes vid kommissionens huvudkontor, vid fem delegationer (Bosnien, Filippinerna, Kambodja, Kazakstan och Syrien) och vid 17 verkställande organ. De områden som tas upp under punkt 7.1 granskades och kontrollerades. Återuppbyggnadsstödet till Kosovo och några länder i f.d. Förbundsrepubliken Jugoslavien är föremål för en separat årlig granskning som utförs av Europeiska byrån för återuppbyggnad. |
| --- | --- |

7.5

Denna granskning utfördes vid kommissionens huvudkontor, vid fem delegationer (Bosnien, Filippinerna, Kambodja, Kazakstan och Syrien) och vid 17 verkställande organ. De områden som tas upp under punkt 7.1 granskades och kontrollerades. Återuppbyggnadsstödet till Kosovo och några länder i f.d. Förbundsrepubliken Jugoslavien är föremål för en separat årlig granskning som utförs av Europeiska byrån för återuppbyggnad.

| 7.6 | När det gäller systemen för övervakning och kontroll inriktade revisionsrätten sin granskning på de normer för intern kontroll som avser riskanalyser utförda av de berörda avdelningarna, informationsstrukturerna och rapporteringen i samband med finansiell övervakning och kontroll samt internrevisionsfunktionerna vid EuropeAid och GD Humanitärt bistånd (ECHO). |
| --- | --- |

7.6

När det gäller systemen för övervakning och kontroll inriktade revisionsrätten sin granskning på de normer för intern kontroll som avser riskanalyser utförda av de berörda avdelningarna, informationsstrukturerna och rapporteringen i samband med finansiell övervakning och kontroll samt internrevisionsfunktionerna vid EuropeAid och GD Humanitärt bistånd (ECHO).

| 7.7 | Det förekom vissa förseningar när rapporterna (förvaltningsrapporter om externt bistånd) som utarbetats av delegationerna skulle överlämnas till revisionsrätten. Dessa rapporter beaktas vid utarbetandet av EuropeAids årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

7.7

Det förekom vissa förseningar när rapporterna (förvaltningsrapporter om externt bistånd) som utarbetats av delegationerna skulle överlämnas till revisionsrätten. Dessa rapporter beaktas vid utarbetandet av EuropeAids årliga verksamhetsrapport.

| 7.7 | Kommissionen kommer att försöka lösa de tekniska och administrativa svårigheter som gjort att dessa rapporter inte skickats till revisionsrätten. |
| --- | --- |

7.7

Kommissionen kommer att försöka lösa de tekniska och administrativa svårigheter som gjort att dessa rapporter inte skickats till revisionsrätten.

| 7.8 | Revisionsrätten var mycket försenad i organiserandet av ett av sina projektbesök på plats i Kambodja eftersom det verkställande organet, ett FN-organ, inte ville erkänna revisionsrättens rätt att få tillgång till information enligt granskningsklausulen i det ekonomiska och administrativa ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna. Följaktligen kunde endast en begränsad del av arbetet utföras. |
| --- | --- |

7.8

Revisionsrätten var mycket försenad i organiserandet av ett av sina projektbesök på plats i Kambodja eftersom det verkställande organet, ett FN-organ, inte ville erkänna revisionsrättens rätt att få tillgång till information enligt granskningsklausulen i det ekonomiska och administrativa ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna. Följaktligen kunde endast en begränsad del av arbetet utföras.

| 7.8 | Kommissionen är medveten om det missförstånd som uppstod, och underlättade därför revisionsrättens tillgång till information genom att ta upp problemet med det verkställande organet i fråga. |
| --- | --- |

7.8

Kommissionen är medveten om det missförstånd som uppstod, och underlättade därför revisionsrättens tillgång till information genom att ta upp problemet med det verkställande organet i fråga.

System för övervakning och kontroll

Genomförande av normer för intern kontroll

| 7.9 | Under 2002 slutförde både EuropeAid och GD Humanitärt bistånd (ECHO) stommen för genomförandet av normerna för intern kontroll (ICS), såsom de fastställdes av kommissionen den 13 december 2000 (3). I samband med att normerna infördes utarbetades och uppdaterades anvisningar, riktlinjer och omfattande utbildningsprogram, särskilt om de administrativa och ekonomiska förfarandena. År 2004 utvidgades kravet på efterlevnad av ICS till att också gälla delegationerna. Enligt EuropeAid hade alla grundläggande krav, anpassade till delegationerna, genomförts den 31 december 2004. Revisionsrättens granskning bekräftar vad generaldirektören visade på i den årliga verksamhetsrapporten, det vill säga att det fortfarande krävs förbättringar vid både kommissionens huvudkontor och delegationer (se punkterna 7.17–7.27). |
| --- | --- |

7.9

Under 2002 slutförde både EuropeAid och GD Humanitärt bistånd (ECHO) stommen för genomförandet av normerna för intern kontroll (ICS), såsom de fastställdes av kommissionen den 13 december 2000 (3). I samband med att normerna infördes utarbetades och uppdaterades anvisningar, riktlinjer och omfattande utbildningsprogram, särskilt om de administrativa och ekonomiska förfarandena. År 2004 utvidgades kravet på efterlevnad av ICS till att också gälla delegationerna. Enligt EuropeAid hade alla grundläggande krav, anpassade till delegationerna, genomförts den 31 december 2004. Revisionsrättens granskning bekräftar vad generaldirektören visade på i den årliga verksamhetsrapporten, det vill säga att det fortfarande krävs förbättringar vid både kommissionens huvudkontor och delegationer (se punkterna 7.17–7.27).

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

Riskbedömning

| 7.10 | GD Humanitärt bistånd (ECHO) gjorde en tillfredsställande självbedömning av risker och drog med rätta slutsatsen att många av riskerna på området för humanitärt bistånd låg utanför dess kontroll, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen. I likhet med tidigare år inriktades därför ansträngningarna för att minska riskerna på urvalsförfarandet för de verkställande organen och på ett system för granskning av de utvalda organen. |
| --- | --- |

7.10

GD Humanitärt bistånd (ECHO) gjorde en tillfredsställande självbedömning av risker och drog med rätta slutsatsen att många av riskerna på området för humanitärt bistånd låg utanför dess kontroll, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen. I likhet med tidigare år inriktades därför ansträngningarna för att minska riskerna på urvalsförfarandet för de verkställande organen och på ett system för granskning av de utvalda organen.

Granskning av verkställande organ

| 7.11 | GD Humanitärt bistånd (ECHO) gör omfattande granskningar av de verkställande organen. Vid granskningarna bedömdes aspekter som organisation, de verkställande organens förfaranden och interna kontroller och även bokförings- och finansieringssystem, förvaltningskultur och metoder för att rekrytera personal. Detta kompletterades med detaljerade granskningar av utgifter för projekt som genomförs av organen. |
| --- | --- |

7.11

GD Humanitärt bistånd (ECHO) gör omfattande granskningar av de verkställande organen. Vid granskningarna bedömdes aspekter som organisation, de verkställande organens förfaranden och interna kontroller och även bokförings- och finansieringssystem, förvaltningskultur och metoder för att rekrytera personal. Detta kompletterades med detaljerade granskningar av utgifter för projekt som genomförs av organen.

| 7.12 | År 2004 slutförde GD Humanitärt bistånd (ECHO) 130 granskningar, varav 70 utfördes vid de verkställande organens huvudkontor. Dessa 70 granskningar, som hade kontrakterats ut till externa revisorer, omfattade 344 projekt som hade slutförts mellan 1998 och 2003. De återstående 60 granskningarna gällde projekt som granskats på fältet (28 rapporter), bidrag (19 rapporter) och kontor för GD Humanitärt bistånd (ECHO) (13 rapporter). Revisionsrätten granskade inledningsvis 20 granskningsrapporter, av vilka 13 hade kontrakterats ut. Sedan verifierade revisionsrätten kvaliteten på dessa externa granskningar genom att besöka tre verkställande organs europeiska huvudkontor och granska två projekt vid vart och ett av dem. Detta ledde till följande iakttagelser: |
| --- | --- |

7.12

År 2004 slutförde GD Humanitärt bistånd (ECHO) 130 granskningar, varav 70 utfördes vid de verkställande organens huvudkontor. Dessa 70 granskningar, som hade kontrakterats ut till externa revisorer, omfattade 344 projekt som hade slutförts mellan 1998 och 2003. De återstående 60 granskningarna gällde projekt som granskats på fältet (28 rapporter), bidrag (19 rapporter) och kontor för GD Humanitärt bistånd (ECHO) (13 rapporter). Revisionsrätten granskade inledningsvis 20 granskningsrapporter, av vilka 13 hade kontrakterats ut. Sedan verifierade revisionsrätten kvaliteten på dessa externa granskningar genom att besöka tre verkställande organs europeiska huvudkontor och granska två projekt vid vart och ett av dem. Detta ledde till följande iakttagelser:

| 7.12 | |
| --- | --- |

7.12

| a) | Den vanligaste iakttagelse som rapporterades av den externa revisorn rörde bristen på motivering av utgifter i form av verifierande underlag. Detta var huvudskälet till att utgifter som verkställts av det verkställande organet inte godkändes. Revisionsrättens besök hos de verkställande organen bekräftade att bristen på verifierande underlag var den främsta källan till fel, men avslöjade också att detta inte alltid rapporteras av den externa revisorn när denna typ av fel förekommer i deras stickprov. |
| --- | --- |

a)

Den vanligaste iakttagelse som rapporterades av den externa revisorn rörde bristen på motivering av utgifter i form av verifierande underlag. Detta var huvudskälet till att utgifter som verkställts av det verkställande organet inte godkändes. Revisionsrättens besök hos de verkställande organen bekräftade att bristen på verifierande underlag var den främsta källan till fel, men avslöjade också att detta inte alltid rapporteras av den externa revisorn när denna typ av fel förekommer i deras stickprov.

| a) | Revisionsrättens iakttagelse grundar sig på en av de första granskningarna som genomfördes av en ny extern revisor i inledningen av kontraktet. Sedan dess har kommissionen löpande följt upp och förtydligat vilken information som skall rapporteras av externa revisorer. |
| --- | --- |

a)

Revisionsrättens iakttagelse grundar sig på en av de första granskningarna som genomfördes av en ny extern revisor i inledningen av kontraktet. Sedan dess har kommissionen löpande följt upp och förtydligat vilken information som skall rapporteras av externa revisorer.

| b) | Den externa revisorn upptäckte ett fall där upphandlingsbestämmelserna inte hade följts, men de flesta granskningarna omfattade inte någon ingående kontroll av upphandlingen. Vid revisionsrättens granskning vid verkställande organ upptäcktes fel i upphandlingen i fyra av de sex projekt som kontrollerades. |
| --- | --- |

b)

Den externa revisorn upptäckte ett fall där upphandlingsbestämmelserna inte hade följts, men de flesta granskningarna omfattade inte någon ingående kontroll av upphandlingen. Vid revisionsrättens granskning vid verkställande organ upptäcktes fel i upphandlingen i fyra av de sex projekt som kontrollerades.

| b) | Fram till mitten av 2004 begränsade sig kommissionens kontroll av upphandlingsförfaranden till att bekräfta att det förelåg ett vinnande anbud. För att komma till rätta med de upptäckta bristerna har kommissionen utökat detta granskningsarbete till att också omfatta anbud från övriga organisationer, dvs. anbud som inte antagits. |
| --- | --- |

b)

Fram till mitten av 2004 begränsade sig kommissionens kontroll av upphandlingsförfaranden till att bekräfta att det förelåg ett vinnande anbud. För att komma till rätta med de upptäckta bristerna har kommissionen utökat detta granskningsarbete till att också omfatta anbud från övriga organisationer, dvs. anbud som inte antagits.

| 7.13 | De verkställande organen åtog sig att genomföra rekommendationerna i granskningsprogrammet från GD Humanitärt bistånd (ECHO) för att förbättra sina system för intern kontroll. Totalt 0,5 miljoner euro ansågs av kommissionen inte vara kostnader för stödberättigande utgifter, och betalningskrav utfärdades. Dessa resultat visar att granskningar av verkställande organ kan vara ett effektivt instrument inom GD Humanitärt bistånds (ECHO) system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

7.13

De verkställande organen åtog sig att genomföra rekommendationerna i granskningsprogrammet från GD Humanitärt bistånd (ECHO) för att förbättra sina system för intern kontroll. Totalt 0,5 miljoner euro ansågs av kommissionen inte vara kostnader för stödberättigande utgifter, och betalningskrav utfärdades. Dessa resultat visar att granskningar av verkställande organ kan vara ett effektivt instrument inom GD Humanitärt bistånds (ECHO) system för övervakning och kontroll.

| 7.14 | Karaktären på både de iakttagelser som gjorts i dessa granskningsrapporter och de fel som upptäcktes vid revisionsrättens egna granskningar av utgifterna motsvarar i stor utsträckning revisionsrättens granskningsresultat från granskningar av transaktioner vid de verkställande organen (se punkterna 7.31 och 7.32). |
| --- | --- |

7.14

Karaktären på både de iakttagelser som gjorts i dessa granskningsrapporter och de fel som upptäcktes vid revisionsrättens egna granskningar av utgifterna motsvarar i stor utsträckning revisionsrättens granskningsresultat från granskningar av transaktioner vid de verkställande organen (se punkterna 7.31 och 7.32).

Internrevisionsfunktionen

| 7.15 | En enda enhet för internrevision har ansvar för både GD Humanitärt bistånd (ECHO) och EuropeAid. År 2004 gjorde denna enhet bedömningar av arbetsbelastningen vid enheterna inom GD Humanitärt bistånd (ECHO) (se även punkt 7.22 i denna fråga). |
| --- | --- |

7.15

En enda enhet för internrevision har ansvar för både GD Humanitärt bistånd (ECHO) och EuropeAid. År 2004 gjorde denna enhet bedömningar av arbetsbelastningen vid enheterna inom GD Humanitärt bistånd (ECHO) (se även punkt 7.22 i denna fråga).

Byrån för samarbete EuropeAid på central nivå

Uppföljning av 2003 års iakttagelser

| 7.16 | I årsrapporten för 2003 (punkterna 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 och 7.23) konstaterade revisionsrätten att inte alla direktorat granskade sina delegationer, att de centrala avdelningarna inte fick fortlöpande information om de granskningar delegationerna hade inlett, att internrevisionsfunktionen inte hade tillräckliga resurser för att utföra den typ av arbete som skulle hjälpa generaldirektören att utarbeta sin årliga förklaring, att det inte fanns några bevis på samarbete mellan huvudkontorets avdelningar när det gällde att göra efterhandskontroll och att information om återvinning och icke avräknade förskott inte systematiskt övervakades av EuropeAid. Den huvudsakliga förbättringen 2004 var att enheten för programplanering, internkontroll och efterhandskontroll ensam tog ansvar för efterhandskontroller (se punkt 7.23). När det gäller de övriga aspekterna krävs ytterligare förbättringar, såsom förklaras i nedanstående punkter. Se
  tabell 7.1
  . |
| --- | --- |

7.16

I årsrapporten för 2003 (punkterna 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 och 7.23) konstaterade revisionsrätten att inte alla direktorat granskade sina delegationer, att de centrala avdelningarna inte fick fortlöpande information om de granskningar delegationerna hade inlett, att internrevisionsfunktionen inte hade tillräckliga resurser för att utföra den typ av arbete som skulle hjälpa generaldirektören att utarbeta sin årliga förklaring, att det inte fanns några bevis på samarbete mellan huvudkontorets avdelningar när det gällde att göra efterhandskontroll och att information om återvinning och icke avräknade förskott inte systematiskt övervakades av EuropeAid. Den huvudsakliga förbättringen 2004 var att enheten för programplanering, internkontroll och efterhandskontroll ensam tog ansvar för efterhandskontroller (se punkt 7.23). När det gäller de övriga aspekterna krävs ytterligare förbättringar, såsom förklaras i nedanstående punkter. Se
  tabell 7.1
  .

| 7.16 | Sedan 2003 har kommissionen fortsatt utveckla sin övergripande strategi i revisionsfrågor, och har också arbetat för att klargöra sin strategi när det gäller övervakning och kontroll, vilket även inkluderar vilka funktioner och uppgifter som faller på huvudkontoret respektive delegationerna.
  Den omorganisation som skedde inom Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad ”EuropeAid”) i mars 2003 syftade till att ytterligare befästa dess roll, som numera innefattar övervakning, samordning och stöd för den förvaltning som delegerats till kommissionens delegationer. Ändamålet med kommissionens övervaknings- och kontrollsystem är att bevaka att våra kontraktsparter följer avtalsvillkoren, och kommissionen har för avsikt att fortsätta utveckla funktionerna i sitt informationssystem. |
| --- | --- |

7.16

Sedan 2003 har kommissionen fortsatt utveckla sin övergripande strategi i revisionsfrågor, och har också arbetat för att klargöra sin strategi när det gäller övervakning och kontroll, vilket även inkluderar vilka funktioner och uppgifter som faller på huvudkontoret respektive delegationerna.

Den omorganisation som skedde inom Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad ”EuropeAid”) i mars 2003 syftade till att ytterligare befästa dess roll, som numera innefattar övervakning, samordning och stöd för den förvaltning som delegerats till kommissionens delegationer. Ändamålet med kommissionens övervaknings- och kontrollsystem är att bevaka att våra kontraktsparter följer avtalsvillkoren, och kommissionen har för avsikt att fortsätta utveckla funktionerna i sitt informationssystem.

Tabell 7.1

a) Revisionsrättens bedömning av systemen för övervakning och kontroll 2004

| | GD Humanitärt bistånd (ECHO) | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmän utformning | A | B | — |
| Förfaranden och handböcker | A | A | A |
| Hur de fungerar i praktiken | A | B (4) | B (4) |
| Interna granskningar | B (5) | B (5) | B (5) |
| Förvaltningsrapporter | A | B (4) | B |

GD Humanitärt bistånd (ECHO)

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationer

Allmän utformning

A

B

—

Förfaranden och handböcker

A

A

A

Hur de fungerar i praktiken

A

B (4)

B (4)

Interna granskningar

B (5)

B (5)

B (5)

Förvaltningsrapporter

A

B (4)

B

b) Revisionsrättens bedömning av externa granskningar av de organ som verkställer projekt finansierade av EuropeAid

| Granskningarnas kvalitet | A |
| --- | --- |
| Antal granskningar | B (6) |
| Fastställande av direktiv | B (7) |
| Kommissionens medverkan i utnämnandet av revisorer | B (7) |
| Inkludering av upphandlingsförfaranden i granskningen | B (7) |
| Rapportering av resultat från undersökningen av redovisningssystem | C |
| Bevis på användning och uppföljning av granskningsrapporter | B |

Granskningarnas kvalitet

A

Antal granskningar

B (6)

Fastställande av direktiv

B (7)

Kommissionens medverkan i utnämnandet av revisorer

B (7)

Inkludering av upphandlingsförfaranden i granskningen

B (7)

Rapportering av resultat från undersökningen av redovisningssystem

C

Bevis på användning och uppföljning av granskningsrapporter

B

Nyckel till indikatorer

| Värdering av system för övervakning och kontroll |
| --- |
| Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs | A |
| Fungerar, men förbättringar krävs | B |
| Fungerar inte som planerat | C |

Värdering av system för övervakning och kontroll

Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs

A

Fungerar, men förbättringar krävs

B

Fungerar inte som planerat

C

c) Nyckelområden som följts upp av revisionsrätten 2004

| | GD Humanitärt bistånd (ECHO) | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Genomförande av riskanalys | Gjorde en analys i likhet med tidigare år. | Slutförde 2004 års självbedömning i januari 2005. | — |
| Rapporteringssystem | Höll hög standard. | Rapporteringssystemen är bättre jämfört med 2003, men behöver utvecklas ytterligare:






  — | Modulen Cris-Audit är inte kopplad till förvaltningsinformation; |

GD Humanitärt bistånd (ECHO)

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationer

Genomförande av riskanalys

Gjorde en analys i likhet med tidigare år.

Slutförde 2004 års självbedömning i januari 2005.

—

Rapporteringssystem

Höll hög standard.

Rapporteringssystemen är bättre jämfört med 2003, men behöver utvecklas ytterligare:

—

Modulen Cris-Audit är inte kopplad till förvaltningsinformation;

| — | EAMR ofullständiga. |
| --- | --- |

—

EAMR ofullständiga.

Delegationerna rapporterade tre gånger under året.

Utformning av externa granskningar och kontroller

Fullt genomförda.

Strategidokument 2004.

—

Genomförande av externa granskningar och uppföljning

Granskningar utfördes och följdes upp. Tydligare anvisningar skall utfärdas.

Fler granskningar utfördes, direktiv och uppföljningar måste förbättras.

—

Riskbedömning

| 7.17 | Självbedömningen av risker 2004 som slutfördes i januari 2005 för den årliga förvaltningsplanen ledde till en allmän förteckning över de största riskerna vid EuropeAid. Den tog dock inte hänsyn till de verkställande organen, där de största ekonomiska riskerna finns (se punkt 7.32). |
| --- | --- |

7.17

Självbedömningen av risker 2004 som slutfördes i januari 2005 för den årliga förvaltningsplanen ledde till en allmän förteckning över de största riskerna vid EuropeAid. Den tog dock inte hänsyn till de verkställande organen, där de största ekonomiska riskerna finns (se punkt 7.32).

| 7.17 | Detta är inte den enda form av riskbedömning som utförs av EuropeAid.
  Den finansiella risk som de verkställande organen utgör bedöms såväl vid valet av projekt och program som i finansieringsfasen. Man analyserar då de begränsningar och villkor som påverkar ett framgångsrikt genomförande av åtgärden, inklusive långsiktiga aspekter (t.ex. slutmottagarens kapacitet). Genom löpande bevakning har kommissionen sedan möjlighet att ingripa för att korrigera eller omfördela projekt. |
| --- | --- |

7.17

Detta är inte den enda form av riskbedömning som utförs av EuropeAid.

Den finansiella risk som de verkställande organen utgör bedöms såväl vid valet av projekt och program som i finansieringsfasen. Man analyserar då de begränsningar och villkor som påverkar ett framgångsrikt genomförande av åtgärden, inklusive långsiktiga aspekter (t.ex. slutmottagarens kapacitet). Genom löpande bevakning har kommissionen sedan möjlighet att ingripa för att korrigera eller omfördela projekt.

Information och rapportering

| 7.18 | Merparten av den finansiella information som används i övervakningssyfte kommer från EuropeAids gemensamma system för finansiell information (Cris-systemet). Den finansiella informationen är inriktad på beslut, tilldelning av kontrakt, åtaganden och betalningar som gjorts på kommissionsnivå. |
| --- | --- |

7.18

Merparten av den finansiella information som används i övervakningssyfte kommer från EuropeAids gemensamma system för finansiell information (Cris-systemet). Den finansiella informationen är inriktad på beslut, tilldelning av kontrakt, åtaganden och betalningar som gjorts på kommissionsnivå.

| 7.19 | Eftersom förvaltningen och genomförandet av utvecklingsinsatserna i stor utsträckning delegerats till delegationerna krävs dessutom att de förser EuropeAids huvudkontor med rapporter om förvaltningen av externt stöd (EAMR) som också innehåller frågor om den interna kontrollen. I ett urval om 13 EAMR-rapporter avseende 2004 som revisionsrätten granskade innehöll endast fem rapporter information om normerna för intern kontroll och en rapport information om resultaten av de granskningar som utförts av delegationen. |
| --- | --- |

7.19

Eftersom förvaltningen och genomförandet av utvecklingsinsatserna i stor utsträckning delegerats till delegationerna krävs dessutom att de förser EuropeAids huvudkontor med rapporter om förvaltningen av externt stöd (EAMR) som också innehåller frågor om den interna kontrollen. I ett urval om 13 EAMR-rapporter avseende 2004 som revisionsrätten granskade innehöll endast fem rapporter information om normerna för intern kontroll och en rapport information om resultaten av de granskningar som utförts av delegationen.

| 7.19 | I fråga om delegationernas tillämpning av interna kontrollnormer krävs det i underlaget för förvaltningsrapporterna att delegationerna redogör för de viktigaste frågorna under en given period, samt för nya initiativ. Däremot behöver delegationerna inte meddela huvudkontoret resultaten av samtliga granskningar som utförts. Snarare handlar det om att presentera de uppgifter som kan ligga till grund för bedömningen av de löpande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

7.19

I fråga om delegationernas tillämpning av interna kontrollnormer krävs det i underlaget för förvaltningsrapporterna att delegationerna redogör för de viktigaste frågorna under en given period, samt för nya initiativ. Däremot behöver delegationerna inte meddela huvudkontoret resultaten av samtliga granskningar som utförts. Snarare handlar det om att presentera de uppgifter som kan ligga till grund för bedömningen av de löpande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Finansiell övervakning

| 7.20 | Ekonomienheterna vid de fyra direktorat som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) och som förvaltar decentraliserade åtgärder (8) utförde olika omfattande granskningar av delegationerna och gick igenom deras finansiella system för behandling av transaktioner, upphandlingssystem och system för övervakning och kontroll, och de avslutade med en granskning av de transaktioner som behandlats av delegationerna. Endast två direktorat hade ett program för återkommande granskning av delegationerna. Såsom angavs i förra årets årsrapport bör detta tillvägagångssätt utvidgas till att omfatta alla direktorat. |
| --- | --- |

7.20

Ekonomienheterna vid de fyra direktorat som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) och som förvaltar decentraliserade åtgärder (8) utförde olika omfattande granskningar av delegationerna och gick igenom deras finansiella system för behandling av transaktioner, upphandlingssystem och system för övervakning och kontroll, och de avslutade med en granskning av de transaktioner som behandlats av delegationerna. Endast två direktorat hade ett program för återkommande granskning av delegationerna. Såsom angavs i förra årets årsrapport bör detta tillvägagångssätt utvidgas till att omfatta alla direktorat.

| 7.20 | Som påpekades i svaret på punkt 7.18 i fjolårets rapport genomfördes en systematisk kontroll av de olika delegationernas kapacitet under perioden 2001–2004 innan förvaltningsansvar överfördes till dem i praktiken. Olika former av tester, inspektioner och granskningar kan användas för att uppfylla de olika avdelningarnas krav med avseende på kontroll av de förvaltande delegationernas verksamhet.
  EuropeAid kommer utifrån gjorda erfarenheter att sammanställa exempel på bästa praxis för sådana bedömningar. |
| --- | --- |

7.20

Som påpekades i svaret på punkt 7.18 i fjolårets rapport genomfördes en systematisk kontroll av de olika delegationernas kapacitet under perioden 2001–2004 innan förvaltningsansvar överfördes till dem i praktiken. Olika former av tester, inspektioner och granskningar kan användas för att uppfylla de olika avdelningarnas krav med avseende på kontroll av de förvaltande delegationernas verksamhet.

EuropeAid kommer utifrån gjorda erfarenheter att sammanställa exempel på bästa praxis för sådana bedömningar.

Granskning av verkställande organ

| 7.21 | Under 2004 inledde EuropeAids olika direktorat 143 granskningar av projekt som ett led i granskningsprogrammet för 2004. Merparten av granskningarna pågick fortfarande i början av 2005. Dessa granskningar inleddes utöver de granskningar som utfördes för delegationernas räkning vid sidan av det årliga granskningsprogrammet eller som kontrakterades direkt av de verkställande organen. I de flesta fall fick inte huvudkontorets avdelningar fortlöpande information om de granskningar som delegationerna hade inlett. ”Cris-Audit”, en modul som skall innehålla uttömmande information om granskningar, har inlemmats i EuropeAids system för finansiell information (Cris-systemet), men uppgifterna är inte fullständiga och bör snarast kopplas till motsvarande information om projektövervakning så att kraven på laglighet och korrekthet kan övervakas fortlöpande. |
| --- | --- |

7.21

Under 2004 inledde EuropeAids olika direktorat 143 granskningar av projekt som ett led i granskningsprogrammet för 2004. Merparten av granskningarna pågick fortfarande i början av 2005. Dessa granskningar inleddes utöver de granskningar som utfördes för delegationernas räkning vid sidan av det årliga granskningsprogrammet eller som kontrakterades direkt av de verkställande organen. I de flesta fall fick inte huvudkontorets avdelningar fortlöpande information om de granskningar som delegationerna hade inlett. ”Cris-Audit”, en modul som skall innehålla uttömmande information om granskningar, har inlemmats i EuropeAids system för finansiell information (Cris-systemet), men uppgifterna är inte fullständiga och bör snarast kopplas till motsvarande information om projektövervakning så att kraven på laglighet och korrekthet kan övervakas fortlöpande.

| 7.21 | Delegationerna skall i sina förvaltningsrapporter (EAMR) redogöra för de granskningar som de själva tagit initiativ till. Detta system gjorde det möjligt för huvudkontoret att få in sådan information regelbundet under loppet av 2004.
  Det är nu också möjligt att länka uppgifter i CRIS-audit-systemet till motsvarande projektinformation. |
| --- | --- |

7.21

Delegationerna skall i sina förvaltningsrapporter (EAMR) redogöra för de granskningar som de själva tagit initiativ till. Detta system gjorde det möjligt för huvudkontoret att få in sådan information regelbundet under loppet av 2004.

Det är nu också möjligt att länka uppgifter i CRIS-audit-systemet till motsvarande projektinformation.

Internrevisionsfunktionen

| 7.22 | Internrevisionsfunktionen uppdaterade sina granskningar av normerna för intern kontroll under 2004 och gav mycket relevanta rekommendationer om att man bör göra utförligare riskanalyser och förbättra systemen för övervakning och kontroll samt avgav två rapporter om särskilda frågor. Enheten slutförde också rapporter om bedömningar av arbetsbelastningen vid två delegationer. Såsom redan nämndes i årsrapporten för 2003 är det tveksamt om sådana bedömningar skall utföras av internrevisionsfunktionen, med tanke på de mycket begränsade personalresurserna. Internrevisionsfunktionen bör prioritera att utvärdera de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet och att bistå generaldirektören när det gäller att utarbeta en väl underbyggd årlig förklaring, särskilt i fråga om kvaliteten på kontrollförfarandena och rapporteringssystemen, både vid huvudkontoret och vid delegationerna. |
| --- | --- |

7.22

Internrevisionsfunktionen uppdaterade sina granskningar av normerna för intern kontroll under 2004 och gav mycket relevanta rekommendationer om att man bör göra utförligare riskanalyser och förbättra systemen för övervakning och kontroll samt avgav två rapporter om särskilda frågor. Enheten slutförde också rapporter om bedömningar av arbetsbelastningen vid två delegationer. Såsom redan nämndes i årsrapporten för 2003 är det tveksamt om sådana bedömningar skall utföras av internrevisionsfunktionen, med tanke på de mycket begränsade personalresurserna. Internrevisionsfunktionen bör prioritera att utvärdera de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet och att bistå generaldirektören när det gäller att utarbeta en väl underbyggd årlig förklaring, särskilt i fråga om kvaliteten på kontrollförfarandena och rapporteringssystemen, både vid huvudkontoret och vid delegationerna.

| 7.22 | I det meddelande genom vilket funktionerna för internrevision inrättades fastställdes tre mål för dessa. De två första målen avser riskkontroll och system för intern kontroll, och det tredje är att avge rekommendationer för att göra verksamheten mer ändamålsenlig och effektiv, samtidigt som man hushållar noggrant med tillgängliga resurser.
  De bedömningar av arbetsbelastningen som utförs av funktionerna för internrevision bör hänföras till detta tredje mål. När EuropeAid presenterade sin egenbedömning av risker nämndes personalresursläget som en riskkälla, och i det meddelande om delegeringen av förvaltningen som färdigställdes i januari 2004 uppmanades internrevisionsfunktionerna inom Relex att gemensamt granska situationen vad gäller arbetsbelastningen vid de delegationer som anförtrotts förvaltning av budgetmedel, för att försäkra sig om att personalresurserna räcker till för att klara den ökade arbetsbördan. |
| --- | --- |

7.22

I det meddelande genom vilket funktionerna för internrevision inrättades fastställdes tre mål för dessa. De två första målen avser riskkontroll och system för intern kontroll, och det tredje är att avge rekommendationer för att göra verksamheten mer ändamålsenlig och effektiv, samtidigt som man hushållar noggrant med tillgängliga resurser.

De bedömningar av arbetsbelastningen som utförs av funktionerna för internrevision bör hänföras till detta tredje mål. När EuropeAid presenterade sin egenbedömning av risker nämndes personalresursläget som en riskkälla, och i det meddelande om delegeringen av förvaltningen som färdigställdes i januari 2004 uppmanades internrevisionsfunktionerna inom Relex att gemensamt granska situationen vad gäller arbetsbelastningen vid de delegationer som anförtrotts förvaltning av budgetmedel, för att försäkra sig om att personalresurserna räcker till för att klara den ökade arbetsbördan.

Efterhandskontroller

| 7.23 | Enheten för programplanering, internkontroll och efterhandskontroll gjorde efterhandskontroller av ett urval betalningar som EuropeAid gjort under de första nio månaderna 2004. Den låga felnivå som påträffades bekräftades av revisionsrättens egen granskning av dessa typer av transaktioner (se punkt 7.29). |
| --- | --- |

7.23

Enheten för programplanering, internkontroll och efterhandskontroll gjorde efterhandskontroller av ett urval betalningar som EuropeAid gjort under de första nio månaderna 2004. Den låga felnivå som påträffades bekräftades av revisionsrättens egen granskning av dessa typer av transaktioner (se punkt 7.29).

Kontroller av transaktioner

| 7.24 | EuropeAids huvudkontor och delegationer utför granskningar och kontroller av transaktioner som behandlas på deras nivå. I vissa fall, om ansökningarna om utbetalning åtföljs av en rapport av en extern revisor som intygar utgifterna i fråga eller om de har varit föremål för granskningar på fältet av kommissionens personal, bedömer kommissionen om de underliggande transaktioner som de verkställande organen har gjort är lagliga och korrekta till sitt innehåll. I andra fall förlitar sig kommissionen på dokument som tillhandahållits av de verkställande organen och kontrollerar endast att ansökan om utbetalning är rimlig i förhållande till kontraktet eller finansieringsöverenskommelsen och den planerade budgeten. |
| --- | --- |

7.24

EuropeAids huvudkontor och delegationer utför granskningar och kontroller av transaktioner som behandlas på deras nivå. I vissa fall, om ansökningarna om utbetalning åtföljs av en rapport av en extern revisor som intygar utgifterna i fråga eller om de har varit föremål för granskningar på fältet av kommissionens personal, bedömer kommissionen om de underliggande transaktioner som de verkställande organen har gjort är lagliga och korrekta till sitt innehåll. I andra fall förlitar sig kommissionen på dokument som tillhandahållits av de verkställande organen och kontrollerar endast att ansökan om utbetalning är rimlig i förhållande till kontraktet eller finansieringsöverenskommelsen och den planerade budgeten.

| 7.24 | Kommissionens system för övervaknings- och kontrollsystem syftar bland annat till att garantera att kontraktsparterna uppfyller avtalsvillkoren i enlighet med budgetförordningarna.
  Extern revision utgör en fristående kvalitetskontroll, dels av de förvaltningssystem som inrättats för att genomföra programmen, dels av att de utgifter som tagits upp faktiskt är stödberättigande. Bestämmelser om revision och granskningar ingår i finansieringsöverenskommelser och kontrakt (t.ex. attestering av räkenskaperna för vissa typer av utgifter eller för räkenskaperna i stort).
  Ytterligare kontroller och granskningar av kontraktsparterna sker utifrån riskbedömningar i de enskilda fallen, eftersom det i många fall skulle vara oproportionerligt att, utöver normala kontroller av transaktionernas laglighet och korrekthet, detaljgranska deras system för internkontroll i sin helhet.
  Både förfarandena i budgetförvaltningen som sådana och själva kontrollrutinerna har ju utformats för att uppnå balans mellan risknivån och de kontrollresurser som krävs, med hänsyn tagen till de olika förvaltningsmetoderna. |
| --- | --- |

7.24

Kommissionens system för övervaknings- och kontrollsystem syftar bland annat till att garantera att kontraktsparterna uppfyller avtalsvillkoren i enlighet med budgetförordningarna.

Extern revision utgör en fristående kvalitetskontroll, dels av de förvaltningssystem som inrättats för att genomföra programmen, dels av att de utgifter som tagits upp faktiskt är stödberättigande. Bestämmelser om revision och granskningar ingår i finansieringsöverenskommelser och kontrakt (t.ex. attestering av räkenskaperna för vissa typer av utgifter eller för räkenskaperna i stort).

Ytterligare kontroller och granskningar av kontraktsparterna sker utifrån riskbedömningar i de enskilda fallen, eftersom det i många fall skulle vara oproportionerligt att, utöver normala kontroller av transaktionernas laglighet och korrekthet, detaljgranska deras system för internkontroll i sin helhet.

Både förfarandena i budgetförvaltningen som sådana och själva kontrollrutinerna har ju utformats för att uppnå balans mellan risknivån och de kontrollresurser som krävs, med hänsyn tagen till de olika förvaltningsmetoderna.

System för övervakning och kontroll på delegationsnivå

| 7.25 | Revisionsrätten besökte fem delegationer (Bosnien, Filippinerna, Kambodja, Kazakstan och Syrien) för att bedöma systemen för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner för vilka EuropeAid var delegerad utanordnare. Granskningen av systemen för övervakning och kontroll vid delegationerna visade att de förfaranden som tillämpas i allmänhet var tillräckliga för att garantera att de åtaganden och betalningar som behandlas av kommissionen var lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.25

Revisionsrätten besökte fem delegationer (Bosnien, Filippinerna, Kambodja, Kazakstan och Syrien) för att bedöma systemen för övervakning och kontroll och granska ett antal transaktioner för vilka EuropeAid var delegerad utanordnare. Granskningen av systemen för övervakning och kontroll vid delegationerna visade att de förfaranden som tillämpas i allmänhet var tillräckliga för att garantera att de åtaganden och betalningar som behandlas av kommissionen var lagliga och korrekta.

| 7.26 | Bestämmelser om användningen av och förfaranden för att utse externa revisorer fastställs i allmänhet i projektens finansieringsöverenskommelser. Dessa bestämmelser var vagt formulerade i de finansieringsöverenskommelser som de externa granskningsrapporter som revisionsrätten granskade gällde. Detta lämnade stort utrymme för de verkställande organen att använda olika tillvägagångssätt för hur de skulle välja ut externa revisorer och sätta upp mål för dem. |
| --- | --- |

7.26

Bestämmelser om användningen av och förfaranden för att utse externa revisorer fastställs i allmänhet i projektens finansieringsöverenskommelser. Dessa bestämmelser var vagt formulerade i de finansieringsöverenskommelser som de externa granskningsrapporter som revisionsrätten granskade gällde. Detta lämnade stort utrymme för de verkställande organen att använda olika tillvägagångssätt för hur de skulle välja ut externa revisorer och sätta upp mål för dem.

| 7.26 | Under de senaste åren har kommissionen kunnat förbättra kontrollnivån med hjälp av de standardiserade underlag för avtalshandlingar som införts (kontrakt samt bidrags- och finansieringsöverenskommelser). Avtalsbestämmelserna om attesteringsgranskning har också förbättrats. För att övervaka tendensen att slutmottagare eller verkställande organ själva väljer sina revisorer har kommissionen för avsikt att införa noggrant utformade grundkriterier för hur revisorer skall utses (enligt ett slags standardspecifikationer), och som således skulle bli bindande för ovan nämnda kategorier vid valet av revisor. |
| --- | --- |

7.26

Under de senaste åren har kommissionen kunnat förbättra kontrollnivån med hjälp av de standardiserade underlag för avtalshandlingar som införts (kontrakt samt bidrags- och finansieringsöverenskommelser). Avtalsbestämmelserna om attesteringsgranskning har också förbättrats. För att övervaka tendensen att slutmottagare eller verkställande organ själva väljer sina revisorer har kommissionen för avsikt att införa noggrant utformade grundkriterier för hur revisorer skall utses (enligt ett slags standardspecifikationer), och som således skulle bli bindande för ovan nämnda kategorier vid valet av revisor.

| 7.27 | I de länder som revisionsrätten besökte granskades 14 externa granskningsrapporter (13 kontrakterade av verkställande organ och en av kommissionen) om projekten, av vilka 12 gällde projekt som granskats på plats av revisionsrätten. För 2 av de 14 externa granskningarna fanns inte skriftliga direktiv. När det gäller de återstående 12 visade revisionsrättens granskning, tillsammans med resultaten från kontrollerna av några projekt som hade granskats externt, att de externa granskningsrapporterna var av tillfredsställande kvalitet i förhållande till de särskilda direktiven. Men i endast en rapport, kontrakterad av ett verkställande organ, angavs särskilt att efterlevnad av EU:s finansieringskrav måste tas upp. Föga förvånande bekräftades resultaten av denna granskning av revisionsrättens egen granskning; dock påvisade revisionsrätten fel som inte rapporterats av de externa revisorerna i 8 av 12 externa granskningsrapporter om projekt som också kontrollerats på plats av revisionsrätten. |
| --- | --- |

7.27

I de länder som revisionsrätten besökte granskades 14 externa granskningsrapporter (13 kontrakterade av verkställande organ och en av kommissionen) om projekten, av vilka 12 gällde projekt som granskats på plats av revisionsrätten. För 2 av de 14 externa granskningarna fanns inte skriftliga direktiv. När det gäller de återstående 12 visade revisionsrättens granskning, tillsammans med resultaten från kontrollerna av några projekt som hade granskats externt, att de externa granskningsrapporterna var av tillfredsställande kvalitet i förhållande till de särskilda direktiven. Men i endast en rapport, kontrakterad av ett verkställande organ, angavs särskilt att efterlevnad av EU:s finansieringskrav måste tas upp. Föga förvånande bekräftades resultaten av denna granskning av revisionsrättens egen granskning; dock påvisade revisionsrätten fel som inte rapporterats av de externa revisorerna i 8 av 12 externa granskningsrapporter om projekt som också kontrollerats på plats av revisionsrätten.

| 7.27 | EuropeAid håller på att färdigställa en omarbetad version av sina riktlinjer för kontraktsförfaranden (Practical Guide to EC External Aid contract procedures). Det reviderade standardavtalet om bidrag kommer att innehålla de specifikationer (”terms of reference”) som gäller för mottagarna. Frågan om uppfyllelse av kontraktsvillkoren, bland annat av dem som handlar om offentlig upphandling och om bidragsberättigande, kommer särskilt att behandlas i specifikationerna. Man bör hålla isär denna typ av standardspecifikationer och de specifikationer som utformas för revisionsuppdrag, som ofta måste utformas från fall till fall. |
| --- | --- |

7.27

EuropeAid håller på att färdigställa en omarbetad version av sina riktlinjer för kontraktsförfaranden (Practical Guide to EC External Aid contract procedures). Det reviderade standardavtalet om bidrag kommer att innehålla de specifikationer (”terms of reference”) som gäller för mottagarna. Frågan om uppfyllelse av kontraktsvillkoren, bland annat av dem som handlar om offentlig upphandling och om bidragsberättigande, kommer särskilt att behandlas i specifikationerna. Man bör hålla isär denna typ av standardspecifikationer och de specifikationer som utformas för revisionsuppdrag, som ofta måste utformas från fall till fall.

Granskning av transaktioner

Granskning av transaktioner vid delegationer

| 7.28 | På varje delegation som besöktes granskades ett urval transaktioner på 30 betalningar (på totalt 8,4 miljoner euro) och 10 upphandlingar (på totalt 12,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

7.28

På varje delegation som besöktes granskades ett urval transaktioner på 30 betalningar (på totalt 8,4 miljoner euro) och 10 upphandlingar (på totalt 12,7 miljoner euro).

| 7.29 | Det arbete som utfördes av revisionsrätten i fråga om betalningar till verkställande organ visade endast på en låg felfrekvens. |
| --- | --- |

7.29

Det arbete som utfördes av revisionsrätten i fråga om betalningar till verkställande organ visade endast på en låg felfrekvens.

Granskning av transaktioner vid verkställande organ

| 7.30 | Revisionsrätten besökte 17 projekt som förvaltas av de verkställande organen och granskade ett urval på sammanlagt 237 transaktioner för att fastställa om de var lagliga och korrekta och verifiera att systemen för intern kontroll fungerade. |
| --- | --- |

7.30

Revisionsrätten besökte 17 projekt som förvaltas av de verkställande organen och granskade ett urval på sammanlagt 237 transaktioner för att fastställa om de var lagliga och korrekta och verifiera att systemen för intern kontroll fungerade.

| 7.31 | Revisionsrättens granskningar av projekten avslöjade att vid 3 av de 17 verkställande organ som besöktes på plats fanns brister i de interna kontrollerna på grund av avsaknad av en lämplig åtskillnad mellan funktioner när det gäller godkännande och redovisning av betalningar. |
| --- | --- |

7.31

Revisionsrättens granskningar av projekten avslöjade att vid 3 av de 17 verkställande organ som besöktes på plats fanns brister i de interna kontrollerna på grund av avsaknad av en lämplig åtskillnad mellan funktioner när det gäller godkännande och redovisning av betalningar.

| 7.32 | Ett betydande antal fel som gäller förekomst av eller väsentlig inverkan på utgifter konstaterades i de granskade transaktionerna i 11 av de granskade projekten. De vanligaste typerna av fel var att de föreskrivna upphandlingsförfarandena inte respekterades (upptäcktes i 8 av de 17 projekt som granskades på plats), att de verifierande underlagen var otillräckliga (i 5 av 17 projekt) och att det förekom icke stödberättigande utgifter (i 4 av 17 projekt). |
| --- | --- |

7.32

Ett betydande antal fel som gäller förekomst av eller väsentlig inverkan på utgifter konstaterades i de granskade transaktionerna i 11 av de granskade projekten. De vanligaste typerna av fel var att de föreskrivna upphandlingsförfarandena inte respekterades (upptäcktes i 8 av de 17 projekt som granskades på plats), att de verifierande underlagen var otillräckliga (i 5 av 17 projekt) och att det förekom icke stödberättigande utgifter (i 4 av 17 projekt).

| 7.31–7.32 | Under senare år har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till brister i de verkställande organens tillämpning av kontraktsförfaranden. Detta har skett genom att man infört standardkontrakt och nya granskningsrapporter som kräver att revisorerna kontrollerar att mottagarna har följt gällande villkor. Kommissionen håller på att se över mallen för granskningsrapporterna, och även specifikationerna för revisionsuppdrag kommer att förbättras. |
| --- | --- |

7.31–7.32

Under senare år har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till brister i de verkställande organens tillämpning av kontraktsförfaranden. Detta har skett genom att man infört standardkontrakt och nya granskningsrapporter som kräver att revisorerna kontrollerar att mottagarna har följt gällande villkor. Kommissionen håller på att se över mallen för granskningsrapporterna, och även specifikationerna för revisionsuppdrag kommer att förbättras.

Analys av årliga verksamhetsrapporter och de delegerade utanordnarnas förklaringar

| 7.33 | Revisionsrätten granskade de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektören vid EuropeAid och generaldirektören vid GD Humanitärt bistånd (ECHO). Granskningen inriktades på de avsnitt i rapporterna som tar upp kommissionens uppföljning av rekommendationer från revisionsrätten och från kommissionens internrevisorer, på de åtgärder som fastställts i kommissionens handlingsplan (som bifogades sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 (9)) samt på normerna för intern kontroll. Revisionsrätten undersökte om och i vilken utsträckning generaldirektörernas förklaringar avseende de granskningsförfaranden som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var motiverade och grundade sig på tillräckliga underlag. |
| --- | --- |

7.33

Revisionsrätten granskade de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektören vid EuropeAid och generaldirektören vid GD Humanitärt bistånd (ECHO). Granskningen inriktades på de avsnitt i rapporterna som tar upp kommissionens uppföljning av rekommendationer från revisionsrätten och från kommissionens internrevisorer, på de åtgärder som fastställts i kommissionens handlingsplan (som bifogades sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 (9)) samt på normerna för intern kontroll. Revisionsrätten undersökte om och i vilken utsträckning generaldirektörernas förklaringar avseende de granskningsförfaranden som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet var motiverade och grundade sig på tillräckliga underlag.

| 7.34 | Revisionsrätten fann att informationen i rapporterna var korrekt och att den gav en rättvisande bild av de verksamheter som bedrivits när det gäller uppföljning av handlingsplaner och införande av normer för intern kontroll. Både GD Humanitärt bistånd (ECHO) och EuropeAid har vidtagit lämpliga åtgärder för att avhjälpa de brister som upptäcktes beträffande 2003 och för att fullborda och förbättra efterlevnaden av normerna för intern kontroll. |
| --- | --- |

7.34

Revisionsrätten fann att informationen i rapporterna var korrekt och att den gav en rättvisande bild av de verksamheter som bedrivits när det gäller uppföljning av handlingsplaner och införande av normer för intern kontroll. Både GD Humanitärt bistånd (ECHO) och EuropeAid har vidtagit lämpliga åtgärder för att avhjälpa de brister som upptäcktes beträffande 2003 och för att fullborda och förbättra efterlevnaden av normerna för intern kontroll.

| 7.35 | Sedan januari 2004 skall delegationerna rapportera till huvudkontoret om de externa granskningar som utförs, om frågor som påverkar laglighet och korrekthet och om de relevanta åtgärder som har vidtagits. Detta gjordes dock inte alltid konsekvent i det urval som revisionsrätten granskade (se punkt 7.19). |
| --- | --- |

7.35

Sedan januari 2004 skall delegationerna rapportera till huvudkontoret om de externa granskningar som utförs, om frågor som påverkar laglighet och korrekthet och om de relevanta åtgärder som har vidtagits. Detta gjordes dock inte alltid konsekvent i det urval som revisionsrätten granskade (se punkt 7.19).

| 7.35 | Kommissionen hänvisar här till sitt svar på punkt 7.19. |
| --- | --- |

7.35

Kommissionen hänvisar här till sitt svar på punkt 7.19.

| 7.36 | I EuropeAids årliga verksamhetsrapport beskrivs systemen för intern kontroll, som främst är inriktade på transaktioner mellan kommissionen och de verkställande organen och som i regel fungerar på ett tillfredsställande sätt. En metod för granskningar av verkställande organ fastställdes 2004. Den praktiska tillämpningen av den kräver dock tid; särskilt användningen och uppföljningen av resultaten av granskningarna fungerar inte tillräckligt väl för att uppnå säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som behandlas av dessa organ. |
| --- | --- |

7.36

I EuropeAids årliga verksamhetsrapport beskrivs systemen för intern kontroll, som främst är inriktade på transaktioner mellan kommissionen och de verkställande organen och som i regel fungerar på ett tillfredsställande sätt. En metod för granskningar av verkställande organ fastställdes 2004. Den praktiska tillämpningen av den kräver dock tid; särskilt användningen och uppföljningen av resultaten av granskningarna fungerar inte tillräckligt väl för att uppnå säkerhet om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som behandlas av dessa organ.

| 7.36 | EuropeAid förstärkte sin revisionsfunktion 2004. Man utarbetade en heltäckande revisionsstrategi som omfattade både själva EuropeAid och delegationerna, fastställde riskkriterier som skulle ligga till grund för besluten om vilka granskningar som skulle utföras, införde standardspecifikationer för revisionsuppdrag och installerade CRIS-audit, som är ett datoriserat system för att assistera och övervaka granskningsarbetet.
  Uppföljningen av granskningsresultat ingår i beslutsfattarnas arbete såväl vid huvudkontoret som vid delegationerna, och granskningarna utgör en integrerad del av projektcykeln.
  När man beslutar om ett projekt skall ingå i den årliga revisionsplan som utarbetas på grundval av en riskbedömning tar man dessutom hänsyn till resultaten av föregående granskningar.
  Kommissionen fortsätter emellertid också att vidareutveckla den revisionsmetodik som revisionsrätten hänvisar till. |
| --- | --- |

7.36

EuropeAid förstärkte sin revisionsfunktion 2004. Man utarbetade en heltäckande revisionsstrategi som omfattade både själva EuropeAid och delegationerna, fastställde riskkriterier som skulle ligga till grund för besluten om vilka granskningar som skulle utföras, införde standardspecifikationer för revisionsuppdrag och installerade CRIS-audit, som är ett datoriserat system för att assistera och övervaka granskningsarbetet.

Uppföljningen av granskningsresultat ingår i beslutsfattarnas arbete såväl vid huvudkontoret som vid delegationerna, och granskningarna utgör en integrerad del av projektcykeln.

När man beslutar om ett projekt skall ingå i den årliga revisionsplan som utarbetas på grundval av en riskbedömning tar man dessutom hänsyn till resultaten av föregående granskningar.

Kommissionen fortsätter emellertid också att vidareutveckla den revisionsmetodik som revisionsrätten hänvisar till.

| 7.37 | Generaldirektören vid EuropeAid uppger att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utifrån hans egen bedömning och den information som han hade tillgång till. Revisionsrättens granskning bekräftar denna förklaring när det gäller systemen som garanterar lagligheten och korrektheten i betalningar som huvudkontoret och delegationerna har gjort till de verkställande organen. Revisionsrätten konstaterade dock att systemen för övervakning av lagligheten och korrektheten i de utgifter som ligger till grund för de verkställande organens ekonomiska rapporter ännu är otillräckliga och bör förbättras (se punkt 7.27). |
| --- | --- |

7.37

Generaldirektören vid EuropeAid uppger att han hade uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utifrån hans egen bedömning och den information som han hade tillgång till. Revisionsrättens granskning bekräftar denna förklaring när det gäller systemen som garanterar lagligheten och korrektheten i betalningar som huvudkontoret och delegationerna har gjort till de verkställande organen. Revisionsrätten konstaterade dock att systemen för övervakning av lagligheten och korrektheten i de utgifter som ligger till grund för de verkställande organens ekonomiska rapporter ännu är otillräckliga och bör förbättras (se punkt 7.27).

| 7.37 | År 2004 hade EuropeAid redan infört alla de övervaknings- och kontrollsystem som krävs för att generaldirektören med rimlig visshet skall kunna avge en försäkran om att alla underliggande transaktioner är lagliga och korrekta.
  Vad beträffar uppföljningen av revisionsresultat bör det påminnas om att de externa granskningarna inte är den enda källan som finns tillgänglig för att garantera att transaktionerna är lagliga och korrekta. Man kan också använda resultat från frivilliga förhandskontroller, efterhandskontroller av transaktioner, besök på platsen och övervakningsrapporter.
  Sådana kontrollresultat bedömdes som tillräckliga för att generaldirektören skulle kunna avge en allmängiltig försäkran. |
| --- | --- |

7.37

År 2004 hade EuropeAid redan infört alla de övervaknings- och kontrollsystem som krävs för att generaldirektören med rimlig visshet skall kunna avge en försäkran om att alla underliggande transaktioner är lagliga och korrekta.

Vad beträffar uppföljningen av revisionsresultat bör det påminnas om att de externa granskningarna inte är den enda källan som finns tillgänglig för att garantera att transaktionerna är lagliga och korrekta. Man kan också använda resultat från frivilliga förhandskontroller, efterhandskontroller av transaktioner, besök på platsen och övervakningsrapporter.

Sådana kontrollresultat bedömdes som tillräckliga för att generaldirektören skulle kunna avge en allmängiltig försäkran.

| 7.38 | Förklaringen från generaldirektören vid GD Humanitärt bistånd (ECHO) innehåller en reservation i fråga om kontraktsbestämmelser som inte har följts av en humanitär organisation. Förklaringen innehåller tillräcklig information om de underliggande problemen och anger vad detta skulle kunna få för ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

7.38

Förklaringen från generaldirektören vid GD Humanitärt bistånd (ECHO) innehåller en reservation i fråga om kontraktsbestämmelser som inte har följts av en humanitär organisation. Förklaringen innehåller tillräcklig information om de underliggande problemen och anger vad detta skulle kunna få för ekonomiska konsekvenser.

Slutsatser

| 7.39 | Under 2004 fortsatte kommissionen att förbättra sina system för övervakning och kontroll i linje med vissa av revisionsrättens rekommendationer i årsrapporten för 2003, vilket framgår av
  tabell 7.1
  . Effekterna av denna förbättring är ännu inte helt märkbara på de verkställande organens nivå. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes få fel som påverkade transaktioner vid delegationerna (se punkt 7.29). Liksom tidigare år upptäcktes dock brister i den interna kontrollen (se punkt 7.31) och ett relativt stort antal fel i fråga om förekomst och ekonomiska konsekvenser vid de organ som verkställer projekten (se punkt 7.32). Det vanligaste felet var att man inte hade sett till att förfarandena för tilldelning av kontrakt, inklusive upphandling, var i linje med kommissionens krav. Detta understryker nödvändigheten av en helhetssyn på övervakningen, kontrollen och granskningen av dessa organ. |
| --- | --- |

7.39

Under 2004 fortsatte kommissionen att förbättra sina system för övervakning och kontroll i linje med vissa av revisionsrättens rekommendationer i årsrapporten för 2003, vilket framgår av
  tabell 7.1
  . Effekterna av denna förbättring är ännu inte helt märkbara på de verkställande organens nivå. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes få fel som påverkade transaktioner vid delegationerna (se punkt 7.29). Liksom tidigare år upptäcktes dock brister i den interna kontrollen (se punkt 7.31) och ett relativt stort antal fel i fråga om förekomst och ekonomiska konsekvenser vid de organ som verkställer projekten (se punkt 7.32). Det vanligaste felet var att man inte hade sett till att förfarandena för tilldelning av kontrakt, inklusive upphandling, var i linje med kommissionens krav. Detta understryker nödvändigheten av en helhetssyn på övervakningen, kontrollen och granskningen av dessa organ.

| 7.39 | Kommissionen noterar revisionsrättens bedömning att kontrollsystemen inom kommissionen fortsätter att förbättras, och konstaterar att de granskningar som revisionsrätten utfört vid delegationerna (7.29) bekräftar kommissionens siffror.
  Under senare år har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till brister i de verkställande organens tillämpning av kontraktsförfaranden. |
| --- | --- |

7.39

Kommissionen noterar revisionsrättens bedömning att kontrollsystemen inom kommissionen fortsätter att förbättras, och konstaterar att de granskningar som revisionsrätten utfört vid delegationerna (7.29) bekräftar kommissionens siffror.

Under senare år har kommissionen vidtagit åtgärder för att rätta till brister i de verkställande organens tillämpning av kontraktsförfaranden.

| 7.40 | I de årliga verksamhetsrapporterna från GD Humanitärt bistånd (ECHO) och från EuropeAid beskrevs de befintliga systemen för intern kontroll. GD Humanitärt bistånd (ECHO) minskade risken för olagliga eller oriktiga transaktioner genom att ha ett operativt system för granskning av projekt, men de externa revisorerna bör få tydligare anvisningar (se punkterna 7.11–7.14). När det gäller EuropeAid kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet utifrån rapporten och förklaringen (se punkt 7.36), eftersom viktiga komponenter i systemen för övervakning och kontroll av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de verkställande organen behöver förbättras ytterligare för att de skall vara fullt funktionsdugliga. |
| --- | --- |

7.40

I de årliga verksamhetsrapporterna från GD Humanitärt bistånd (ECHO) och från EuropeAid beskrevs de befintliga systemen för intern kontroll. GD Humanitärt bistånd (ECHO) minskade risken för olagliga eller oriktiga transaktioner genom att ha ett operativt system för granskning av projekt, men de externa revisorerna bör få tydligare anvisningar (se punkterna 7.11–7.14). När det gäller EuropeAid kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet utifrån rapporten och förklaringen (se punkt 7.36), eftersom viktiga komponenter i systemen för övervakning och kontroll av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vid de verkställande organen behöver förbättras ytterligare för att de skall vara fullt funktionsdugliga.

| 7.40 | Vad gäller ECHO delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att systemet med operativa, löpande granskningar minskar risken för olagliga eller icke korrekta transaktioner. Kommissionen arbetar kontinuerligt med att analysera och klargöra vilka aspekter de externa revisorernas rapporter skall omfatta.
  I fråga om EuropeAid håller kommissionen med om att alla beståndsdelarna i det interna kontrollsystemet kan och bör förbättras. För 2004 hade emellertid EuropeAid infört alla de övervaknings- och kontrollsystem som krävdes för att generaldirektören med rimlig visshet skulle kunna avge en försäkran om att alla underliggande transaktioner var lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.40

Vad gäller ECHO delar kommissionen revisionsrättens uppfattning att systemet med operativa, löpande granskningar minskar risken för olagliga eller icke korrekta transaktioner. Kommissionen arbetar kontinuerligt med att analysera och klargöra vilka aspekter de externa revisorernas rapporter skall omfatta.

I fråga om EuropeAid håller kommissionen med om att alla beståndsdelarna i det interna kontrollsystemet kan och bör förbättras. För 2004 hade emellertid EuropeAid infört alla de övervaknings- och kontrollsystem som krävdes för att generaldirektören med rimlig visshet skulle kunna avge en försäkran om att alla underliggande transaktioner var lagliga och korrekta.

Revisionsrätten har också uppmärksammat de successiva förbättringar som EuropeAid infört på detta område. Revisionerna bör ses som en ”extra säkerhetsåtgärd”, utöver de kontroller av att villkoren är uppfyllda och kontroller av faktiska förhållanden som utförs av kommissionens egna avdelningar innan en betalning effektueras. Till de rutiner som kan räknas till extra säkerhetsåtgärder hör också den årliga revisionsplanen, efterhandskontrollerna av transaktioner, kontrollbesöken på platsen samt övervakningsrapporterna.

Rekommendationer

| 7.41 | På grundval av ovanstående rekommenderar revisionsrätten följande: |
| --- | --- |

7.41

På grundval av ovanstående rekommenderar revisionsrätten följande:

| 7.41 | |
| --- | --- |

7.41

| a) | Kommissionen bör klargöra för FN-organen att revisionsrätten har rätt att tillgå projekt som förvaltas av dessa organ (se punkt 7.8). |
| --- | --- |

a)

Kommissionen bör klargöra för FN-organen att revisionsrätten har rätt att tillgå projekt som förvaltas av dessa organ (se punkt 7.8).

| a) | Kommissionen har påmint FN om att revisionsrätten såsom ett led i sin granskning av kommissionens verksamhet också har rätt att granska åtgärder som genomförts av FN-organ, och att denna rättighet är fastställd genom en särskild bestämmelse (”verification clause”). |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har påmint FN om att revisionsrätten såsom ett led i sin granskning av kommissionens verksamhet också har rätt att granska åtgärder som genomförts av FN-organ, och att denna rättighet är fastställd genom en särskild bestämmelse (”verification clause”).

| b) | EuropeAids riskbedömning bör innefatta de verkställande organens nivå (se punkt 7.17). |
| --- | --- |

b)

EuropeAids riskbedömning bör innefatta de verkställande organens nivå (se punkt 7.17).

| b) | På projektnivå förfogar kommissionen redan över de verktyg för planering och övervakning som behövs för att identifiera, bevaka och minimera effekterna av de risker som kan uppkomma.
  Se även svaret på punkt 7.17. |
| --- | --- |

b)

På projektnivå förfogar kommissionen redan över de verktyg för planering och övervakning som behövs för att identifiera, bevaka och minimera effekterna av de risker som kan uppkomma.

Se även svaret på punkt 7.17.

| c) | Den information som delegationerna har förmedlat, inklusive resultaten av projektgranskningar, bör verifieras och följas upp mer systematiskt genom granskningar utförda av huvudkontoret (se punkterna 7.19 och 7.20). |
| --- | --- |

c)

Den information som delegationerna har förmedlat, inklusive resultaten av projektgranskningar, bör verifieras och följas upp mer systematiskt genom granskningar utförda av huvudkontoret (se punkterna 7.19 och 7.20).

| c) | EuropeAid kommer att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts och ta fäste på bästa praxis. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid kommer att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts och ta fäste på bästa praxis.

| d) | Information om alla granskningar, även dem som kontrakterats ut av verkställande organ, bör föras in i Cris och kopplas till motsvarande information om projektförvaltningen (se punkt 7.21). |
| --- | --- |

d)

Information om alla granskningar, även dem som kontrakterats ut av verkställande organ, bör föras in i Cris och kopplas till motsvarande information om projektförvaltningen (se punkt 7.21).

| d) | Det är numera möjligt att länka uppgifter i CRIS-audit-systemet till motsvarande projektinformation (se punkt 7.21). |
| --- | --- |

d)

Det är numera möjligt att länka uppgifter i CRIS-audit-systemet till motsvarande projektinformation (se punkt 7.21).

| e) | Direktiven för granskning av projekt bör vara mer specifika i sina krav och innefatta kontroller av efterlevnaden av kommissionens krav när det gäller förfaranden för kontraktstilldelning, inklusive upphandling, och utgifternas stödberättigande (se punkterna 7.11–7.12 och 7.32). Detta skulle underlätta de kvalitetskontroller av externa granskningar som kommissionen bör utföra. |
| --- | --- |

e)

Direktiven för granskning av projekt bör vara mer specifika i sina krav och innefatta kontroller av efterlevnaden av kommissionens krav när det gäller förfaranden för kontraktstilldelning, inklusive upphandling, och utgifternas stödberättigande (se punkterna 7.11–7.12 och 7.32). Detta skulle underlätta de kvalitetskontroller av externa granskningar som kommissionen bör utföra.

| e) | Mot bakgrund av de systemrevisioner och riskanalyser som gjorts hos de samarbetspartner som deltar i genomförandet av åtgärderna, har kommissionen (GD ECHO) koncentrerat sitt granskningsarbete genom att framför allt kontrollera de upphandlingsförfaranden som dessa samarbetspartner använder. Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att ytterligare förbättra de redan omfattande kvalitetskontroller som projekten genomgår, och ge ytterligare instruktioner till de externa revisorerna för dessa ändamål.
  EuropeAid håller på att färdigställa en omarbetad version av sina riktlinjer för kontraktsförfaranden (Practical Guide to EC External Aid contract procedures). Det reviderade standardavtalet om bidrag kommer att innehålla de specifikationer (”terms of reference”) som gäller för mottagarna. Frågan om uppfyllelse av kontraktsvillkoren, bland annat av dem som handlar om offentlig upphandling och om bidragsberättigande, kommer särskilt att behandlas i specifikationerna. |
| --- | --- |

e)

Mot bakgrund av de systemrevisioner och riskanalyser som gjorts hos de samarbetspartner som deltar i genomförandet av åtgärderna, har kommissionen (GD ECHO) koncentrerat sitt granskningsarbete genom att framför allt kontrollera de upphandlingsförfaranden som dessa samarbetspartner använder. Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att ytterligare förbättra de redan omfattande kvalitetskontroller som projekten genomgår, och ge ytterligare instruktioner till de externa revisorerna för dessa ändamål.

EuropeAid håller på att färdigställa en omarbetad version av sina riktlinjer för kontraktsförfaranden (Practical Guide to EC External Aid contract procedures). Det reviderade standardavtalet om bidrag kommer att innehålla de specifikationer (”terms of reference”) som gäller för mottagarna. Frågan om uppfyllelse av kontraktsvillkoren, bland annat av dem som handlar om offentlig upphandling och om bidragsberättigande, kommer särskilt att behandlas i specifikationerna.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen

| 7.42 | Revisionsrätten offentliggjorde särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen i juli 2001. De huvudsakliga iakttagelserna och rekommendationerna, som togs upp av rådet under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet (10), gällde följande:






  a) | Syftet med avtalen: Revisionsrätten framhöll att det invecklade förhållandet mellan de kommersiella aspekterna och utvecklingsbiståndet i vissa avtal gjorde dem svåra att utvärdera. Revisionsrätten konstaterade också att de internationella avtalen och den strukturella delen av den gemensamma fiskeripolitiken inte var konsekventa och att det fanns brister i samordningen av dem. |
| --- | --- | --- |

7.42

Revisionsrätten offentliggjorde särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen i juli 2001. De huvudsakliga iakttagelserna och rekommendationerna, som togs upp av rådet under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet (10), gällde följande:

a)

Syftet med avtalen: Revisionsrätten framhöll att det invecklade förhållandet mellan de kommersiella aspekterna och utvecklingsbiståndet i vissa avtal gjorde dem svåra att utvärdera. Revisionsrätten konstaterade också att de internationella avtalen och den strukturella delen av den gemensamma fiskeripolitiken inte var konsekventa och att det fanns brister i samordningen av dem.

| b) | Kostnadseffektivitet: Revisionsrätten rekommenderade att det införs ett system för kontinuerlig uppföljning och en detaljerad analys av avtalens kostnadseffektivitet. Revisionsrätten beklagade också att fiskerättigheterna inte alltid utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

b)

Kostnadseffektivitet: Revisionsrätten rekommenderade att det införs ett system för kontinuerlig uppföljning och en detaljerad analys av avtalens kostnadseffektivitet. Revisionsrätten beklagade också att fiskerättigheterna inte alltid utnyttjas fullt ut.

Syftet med avtalen

Invecklat förhållande mellan de kommersiella aspekterna och utvecklingsbiståndet

| 7.43 | Kommissionens syn på fiskeavtal har ändrats sedan den särskilda rapporten offentliggjordes (11). Kommissionen anser, enligt vad som sägs i meddelandet, att målen för den gemensamma fiskeripolitiken (12) och för den europeiska utvecklingspolitiken (13) bör bli mer samstämda. Kommissionen har utarbetat ett förslag till standardavtal i linje med sin nya syn, men det har ännu inte funnits tillfälle att införliva detta i ett avtal med en icke-medlemsstat. |
| --- | --- |

7.43

Kommissionens syn på fiskeavtal har ändrats sedan den särskilda rapporten offentliggjordes (11). Kommissionen anser, enligt vad som sägs i meddelandet, att målen för den gemensamma fiskeripolitiken (12) och för den europeiska utvecklingspolitiken (13) bör bli mer samstämda. Kommissionen har utarbetat ett förslag till standardavtal i linje med sin nya syn, men det har ännu inte funnits tillfälle att införliva detta i ett avtal med en icke-medlemsstat.

| 7.43 | Kommissionen har redan fullbordat förhandlingarna om fiskeprotokoll i anknytning till den nya policyn med avtal om fiskepartnerskap (t.ex. med Seychellerna), samt förhandlingarna om nya ramavtal som också omfattar fiskeprotokoll (t.ex. med Mikronesien, Salomonöarna och Komorerna). Lagstiftningsprocessen för att få dessa avtal och protokoll att träda i kraft pågår för närvarande i rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

7.43

Kommissionen har redan fullbordat förhandlingarna om fiskeprotokoll i anknytning till den nya policyn med avtal om fiskepartnerskap (t.ex. med Seychellerna), samt förhandlingarna om nya ramavtal som också omfattar fiskeprotokoll (t.ex. med Mikronesien, Salomonöarna och Komorerna). Lagstiftningsprocessen för att få dessa avtal och protokoll att träda i kraft pågår för närvarande i rådet och Europaparlamentet.

| 7.44 | Parlamentet (14) och rådet (15) har dock fört fram två principer som inte framgår klart i meddelandet: att försörja gemenskapsmarknaden och att bidra till sysselsättning i EU. Risken för bristande samordning som togs upp i den särskilda rapporten kvarstår alltså. |
| --- | --- |

7.44

Parlamentet (14) och rådet (15) har dock fört fram två principer som inte framgår klart i meddelandet: att försörja gemenskapsmarknaden och att bidra till sysselsättning i EU. Risken för bristande samordning som togs upp i den särskilda rapporten kvarstår alltså.

| 7.44 | Avtalen om fiskepartnerskap ingår i den gemensamma fiskeripolitiken och bidrar därmed till de mål som anges i artikel 33 i fördraget. |
| --- | --- |

7.44

Avtalen om fiskepartnerskap ingår i den gemensamma fiskeripolitiken och bidrar därmed till de mål som anges i artikel 33 i fördraget.

Samordning med den strukturella aspekten

| 7.45 | Ändringar av förordningarna om strukturstöd (16) har eliminerat möjliga källor till bristande samordning i och med att man har tagit bort alla former av stöd till modernisering av fartyg och till skapande av gemensamma företag. |
| --- | --- |

7.45

Ändringar av förordningarna om strukturstöd (16) har eliminerat möjliga källor till bristande samordning i och med att man har tagit bort alla former av stöd till modernisering av fartyg och till skapande av gemensamma företag.

Kostnadseffektivitet

Införande av ett utvärderingssystem

| 7.46 | Kommissionen har låtit göra en studie (17) som stöd vid införandet av ett utvärderingssystem för fiskeavtal. Kommissionen har inrättat ett operativt utvärderingssystem som dock ännu inte fullbordats. Vidare har kommissionen inte utarbetat den handlingsplan för att förbättra utvärderingen av bestånd utanför gemenskapens fiskevatten som den lovade att presentera före utgången av 2002 (18), och tvärtemot vad som aviserades i dess rapport till rådet (19) har den inte heller inlett någon ny övergripande utvärdering av fiskeavtalen. |
| --- | --- |

7.46

Kommissionen har låtit göra en studie (17) som stöd vid införandet av ett utvärderingssystem för fiskeavtal. Kommissionen har inrättat ett operativt utvärderingssystem som dock ännu inte fullbordats. Vidare har kommissionen inte utarbetat den handlingsplan för att förbättra utvärderingen av bestånd utanför gemenskapens fiskevatten som den lovade att presentera före utgången av 2002 (18), och tvärtemot vad som aviserades i dess rapport till rådet (19) har den inte heller inlett någon ny övergripande utvärdering av fiskeavtalen.

| 7.46 | Handlingsplanen för att förbättra utvärderingen av bestånd utanför gemenskapens fiskevatten kommer att sammanställas så snart den tekniska och vetenskapliga expertis som krävs blir tillgänglig. Kommissionen kommer också att samråda med berörda parter inom området.
  Kommissionen tar emellertid alltid upp frågor om vetenskaplig expertis samt om utvärdering av bestånd i samband med förhandlingar om fiskeavtal och fiskeprotokoll. |
| --- | --- |

7.46

Handlingsplanen för att förbättra utvärderingen av bestånd utanför gemenskapens fiskevatten kommer att sammanställas så snart den tekniska och vetenskapliga expertis som krävs blir tillgänglig. Kommissionen kommer också att samråda med berörda parter inom området.

Kommissionen tar emellertid alltid upp frågor om vetenskaplig expertis samt om utvärdering av bestånd i samband med förhandlingar om fiskeavtal och fiskeprotokoll.

Effektiv användning av fiskerättigheter

| 7.47 | Iakttagelserna i den särskilda rapporten om underutnyttjande gällde främst avtalen med Grönland och Senegal. |
| --- | --- |

7.47

Iakttagelserna i den särskilda rapporten om underutnyttjande gällde främst avtalen med Grönland och Senegal.

| 7.47 | |
| --- | --- |

7.47

| a) | Kommissionen föreslog rådet att avtalet med Grönland skulle innehålla en mekanism som gjorde det möjligt att föra över outnyttjade kvoter från en medlemsstat till en annan (20). Rådet har inte antagit detta förslag (21) . |
| --- | --- |

a)

Kommissionen föreslog rådet att avtalet med Grönland skulle innehålla en mekanism som gjorde det möjligt att föra över outnyttjade kvoter från en medlemsstat till en annan (20). Rådet har inte antagit detta förslag (21) .

| b) | I fråga om samma avtal påpekades också i den särskilda rapporten att många av de teoretiska fiskemöjligheterna inte längre finns kvar. Efter förhandlingar 2003 har de överskattade uppgifterna för Grönlands fiskebestånd nu strukits i avtalet. Men unionen betalar fortfarande samma belopp för rätten att fiska. |
| --- | --- |

b)

I fråga om samma avtal påpekades också i den särskilda rapporten att många av de teoretiska fiskemöjligheterna inte längre finns kvar. Efter förhandlingar 2003 har de överskattade uppgifterna för Grönlands fiskebestånd nu strukits i avtalet. Men unionen betalar fortfarande samma belopp för rätten att fiska.

| b) | Översynen av det fjärde fiskeprotokollet handlade först och främst om att avskaffa de s.k. teoretiska fiskemöjligheterna. Vissa fiskekvoter lyftes ut och andra infördes eller ökades.
  Enligt rådets slutsatser av den 24 februari 2003 skall det finansiella bidraget förbli oförändrat och baseras på de faktiska fiskemöjligheterna för fiskefartyg från gemenskapen samt behovet av att bistå Grönland med omstruktureringen av dess sektorsspecifika fiskeripolitik genom en mekanism för finansiellt stöd från budgeten. |
| --- | --- |

b)

Översynen av det fjärde fiskeprotokollet handlade först och främst om att avskaffa de s.k. teoretiska fiskemöjligheterna. Vissa fiskekvoter lyftes ut och andra infördes eller ökades.

Enligt rådets slutsatser av den 24 februari 2003 skall det finansiella bidraget förbli oförändrat och baseras på de faktiska fiskemöjligheterna för fiskefartyg från gemenskapen samt behovet av att bistå Grönland med omstruktureringen av dess sektorsspecifika fiskeripolitik genom en mekanism för finansiellt stöd från budgeten.

| c) | Avtalet med Senegal innehåller nu mer flexibilitet i förvaltningen av licenser, vilket bör bidra till att förbättra utnyttjandegraden. |
| --- | --- |

c)

Avtalet med Senegal innehåller nu mer flexibilitet i förvaltningen av licenser, vilket bör bidra till att förbättra utnyttjandegraden.

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I SÄRSKILDA RAPPORTER

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

| 7.48 | I maj 2000 beslutade kommissionen att delegera biståndsförvaltningen och ansvar till de 78 delegationerna under en treårsperiod för att öka biståndets takt och kvalitet. Sedan mitten av 2004 ansvarar nästan alla delegationer för projektförberedelser, kontraktering och finansiellt och tekniskt genomförande, och deras personalstyrka och tekniska resurser har ökat kraftigt. De centrala avdelningarna går över från direkt projektförvaltning till övervakning av och stöd till delegationerna. |
| --- | --- |

7.48

I maj 2000 beslutade kommissionen att delegera biståndsförvaltningen och ansvar till de 78 delegationerna under en treårsperiod för att öka biståndets takt och kvalitet. Sedan mitten av 2004 ansvarar nästan alla delegationer för projektförberedelser, kontraktering och finansiellt och tekniskt genomförande, och deras personalstyrka och tekniska resurser har ökat kraftigt. De centrala avdelningarna går över från direkt projektförvaltning till övervakning av och stöd till delegationerna.

| 7.49 | Kommissionens förvaltning av delegeringsprocessen kan anses vara relativt väl genomförd, åtminstone vad gäller delegationerna. I planeringen saknades dock ett antal element som hade kunnat underlätta kontrollen över processen, och några problemområden behöver ytterligare uppmärksamhet. |
| --- | --- |

7.49

Kommissionens förvaltning av delegeringsprocessen kan anses vara relativt väl genomförd, åtminstone vad gäller delegationerna. I planeringen saknades dock ett antal element som hade kunnat underlätta kontrollen över processen, och några problemområden behöver ytterligare uppmärksamhet.

| 7.49 | De verktyg för planering och övervakning som kommissionen förfogat över är lämpade även för många av specialfallen (regionala delegationer, stora eller komplexa ärenden, eventuella svårigheter att rekrytera personal etc.), och visade sig fungera effektivt under övergångsfasen mot delegerad förvaltning. |
| --- | --- |

7.49

De verktyg för planering och övervakning som kommissionen förfogat över är lämpade även för många av specialfallen (regionala delegationer, stora eller komplexa ärenden, eventuella svårigheter att rekrytera personal etc.), och visade sig fungera effektivt under övergångsfasen mot delegerad förvaltning.

| 7.50 | När det gäller resultaten av delegeringen måste de finansiella förfarandena bli snabbare, mer harmoniserade och enklare. Eftersom en fullständig uppsättning resultatindikatorer för att övervaka delegeringsprocessen inte hade förberetts på ett tidigt stadium är det svårt att mäta framstegen i förhållande till de viktigaste målen. |
| --- | --- |

7.50

När det gäller resultaten av delegeringen måste de finansiella förfarandena bli snabbare, mer harmoniserade och enklare. Eftersom en fullständig uppsättning resultatindikatorer för att övervaka delegeringsprocessen inte hade förberetts på ett tidigt stadium är det svårt att mäta framstegen i förhållande till de viktigaste målen.

| 7.50 | Delegeringen av viss budgetförvaltning var bara en del av den genomgripande reformen av kommissionen. Reultaten av reformen följs upp noggrant, och Europaparlamentet och rådet informeras löpande. Det går inte att bedöma resultaten av delegeringen isolerat från övriga resultat av reformen. Det kan dock nämnas att delegeringsprocessen kunde genomföras i stort sett enligt tidsplanen, och att den inte medförde de kvalitets- eller tidsförluster som många hade befarat. Före reformen hade t.ex. den tid som krävs för att utforma, sätta igång och fullborda ett projekt successivt ökat sedan 2000, medan denna trend nu har vänt. |
| --- | --- |

7.50

Delegeringen av viss budgetförvaltning var bara en del av den genomgripande reformen av kommissionen. Reultaten av reformen följs upp noggrant, och Europaparlamentet och rådet informeras löpande. Det går inte att bedöma resultaten av delegeringen isolerat från övriga resultat av reformen. Det kan dock nämnas att delegeringsprocessen kunde genomföras i stort sett enligt tidsplanen, och att den inte medförde de kvalitets- eller tidsförluster som många hade befarat. Före reformen hade t.ex. den tid som krävs för att utforma, sätta igång och fullborda ett projekt successivt ökat sedan 2000, medan denna trend nu har vänt.

| 7.51 | Revisionsrätten gav huvudsakligen följande rekommendationer: |
| --- | --- |

7.51

Revisionsrätten gav huvudsakligen följande rekommendationer:

| 7.51 | |
| --- | --- |

7.51

| a) | Lämpliga indikatorer både för hur snabbt biståndet tillhandahålls och för vilken kvalitet det håller bör införas. |
| --- | --- |

a)

Lämpliga indikatorer både för hur snabbt biståndet tillhandahålls och för vilken kvalitet det håller bör införas.

| a) | I början av reformen användes huvudsakligen finansiella uppgifter som indikatorer, men det pågår nu arbete med att införa kompletterande indikatorer, som bland annat skall bygga på snabbhet och kvalitet i biståndsförvaltningen. |
| --- | --- |

a)

I början av reformen användes huvudsakligen finansiella uppgifter som indikatorer, men det pågår nu arbete med att införa kompletterande indikatorer, som bland annat skall bygga på snabbhet och kvalitet i biståndsförvaltningen.

| b) | Kostnaden för delegeringen bör kontrolleras mot de beräknade kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

Kostnaden för delegeringen bör kontrolleras mot de beräknade kostnaderna.

| b) | Kommissionen bedömer att det i slutet av 2005, när delegeringsprocessen skall vara fullbordad, sannolikt kommer att gå att jämföra kostnaderna med de ursprungliga beräkningarna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen bedömer att det i slutet av 2005, när delegeringsprocessen skall vara fullbordad, sannolikt kommer att gå att jämföra kostnaderna med de ursprungliga beräkningarna.

| c) | Rekryteringsförfaranden, löner och andra anställningsvillkor bör locka personal med lämplig sakkunskap. |
| --- | --- |

c)

Rekryteringsförfaranden, löner och andra anställningsvillkor bör locka personal med lämplig sakkunskap.

| c) | På senare år har kommissionen lagt ned betydande arbete på att förbättra personalförvaltningen inom tjänsten för yttre representation. Ytterligare åtgärder som ingick i den administrativa reformplanen från 2002 håller nu på att genomföras. bland annat söker man mer effektiva rutiner för att fylla tjänster i länder som har rykte om sig att vara ”besvärliga att rekrytera till”. Trots dessa pågående insatser medger dock kommissionen att det fortfarande finns utrymme för förbättringar, och man studerar olika sätt att åstadkomma dessa. |
| --- | --- |

c)

På senare år har kommissionen lagt ned betydande arbete på att förbättra personalförvaltningen inom tjänsten för yttre representation. Ytterligare åtgärder som ingick i den administrativa reformplanen från 2002 håller nu på att genomföras. bland annat söker man mer effektiva rutiner för att fylla tjänster i länder som har rykte om sig att vara ”besvärliga att rekrytera till”. Trots dessa pågående insatser medger dock kommissionen att det fortfarande finns utrymme för förbättringar, och man studerar olika sätt att åstadkomma dessa.

| d) | Kommissionens huvudkontors övervakande och stödjande roll bör utvecklas ytterligare, särskilt genom att systemen för finansiell information förbättras och de kvarstående utbildningsbehoven åtgärdas. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens huvudkontors övervakande och stödjande roll bör utvecklas ytterligare, särskilt genom att systemen för finansiell information förbättras och de kvarstående utbildningsbehoven åtgärdas.

| d) | Målet med omorganisationen av EuropeAid i början av 2005 var att stärka huvudkontorets roll i fråga om övervakning och stödfunktioner. Genom att CRIS-systemets roll som planerings- och förvaltningsverktyg utökas kommer EuropeAids kapacitet att öka ytterligare inom dessa områden (CRIS: ”Common Relex Information System”). Det bedrivs också en omfattande utbildningsinsats för att se till att de anställda vid delegationerna har de kvalifikationer som krävs. Det anordnas bland annat fler kurser på platsen, och moduler som bygger på elearning är under utveckling. |
| --- | --- |

d)

Målet med omorganisationen av EuropeAid i början av 2005 var att stärka huvudkontorets roll i fråga om övervakning och stödfunktioner. Genom att CRIS-systemets roll som planerings- och förvaltningsverktyg utökas kommer EuropeAids kapacitet att öka ytterligare inom dessa områden (CRIS: ”Common Relex Information System”). Det bedrivs också en omfattande utbildningsinsats för att se till att de anställda vid delegationerna har de kvalifikationer som krävs. Det anordnas bland annat fler kurser på platsen, och moduler som bygger på elearning är under utveckling.

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU

| 7.52 | Utgifterna för EU:s ekonomiska samarbete med Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92. Det ekonomiska samarbetet med Asien genomförs på två olika sätt: dels genom bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer, dels genom regionala program som omfattar underregioner eller program som omfattar hela Asien (Asienövergripande program). |
| --- | --- |

7.52

Utgifterna för EU:s ekonomiska samarbete med Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92. Det ekonomiska samarbetet med Asien genomförs på två olika sätt: dels genom bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer, dels genom regionala program som omfattar underregioner eller program som omfattar hela Asien (Asienövergripande program).

| 7.53 | Både den politiska och den operativa strategin är mycket allmänna, vilket resulterar i en mängd olika projekt som täcker många olika områden. Effekt- och resultatindikatorerna var inriktade på vissa aspekter av processen snarare än på utgifternas resultat. Följden av detta har blivit att det är svårt att mäta den övergripande effekten av stödet, och det finns endast ett begränsat underlag för en allmän bedömning av utgifternas ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

7.53

Både den politiska och den operativa strategin är mycket allmänna, vilket resulterar i en mängd olika projekt som täcker många olika områden. Effekt- och resultatindikatorerna var inriktade på vissa aspekter av processen snarare än på utgifternas resultat. Följden av detta har blivit att det är svårt att mäta den övergripande effekten av stödet, och det finns endast ett begränsat underlag för en allmän bedömning av utgifternas ändamålsenlighet.

| 7.53 | Med reformen av biståndspolitiken 2000 och införandet av land- och regionstrategidokument i kombination med de strategiska meddelandena om Asien strävar kommissionen efter att bättre målinrikta utgifterna för utvecklingssamarbetet, inklusive det ekonomiska samarbetet.
  Kommissionen håller med revisionsrättens om att det finns utrymme för förbättringar såväl vad gäller utformningen som bevakningen av indikatorerna. Detta har också behandlats i kommissionens land- och regionstrategidokument och därtill knutna vägledande program för 2005–2006. |
| --- | --- |

7.53

Med reformen av biståndspolitiken 2000 och införandet av land- och regionstrategidokument i kombination med de strategiska meddelandena om Asien strävar kommissionen efter att bättre målinrikta utgifterna för utvecklingssamarbetet, inklusive det ekonomiska samarbetet.

Kommissionen håller med revisionsrättens om att det finns utrymme för förbättringar såväl vad gäller utformningen som bevakningen av indikatorerna. Detta har också behandlats i kommissionens land- och regionstrategidokument och därtill knutna vägledande program för 2005–2006.

| 7.54 | De bilaterala projekten har haft stora förseningar från det att de identifierades till dess att de påbörjades och också under genomförandet av dem. Övervakningen av dem var inte alltid tillfredsställande. De Asienövergripande projekten hade trots ett tungrott och komplicerat ansökningsförfarande positiva resultat och övervakades i allmänhet väl. Såväl för många av de bilaterala som för de Asienövergripande projekten var det dock osäkert om det gick att garantera deras hållbarhet. |
| --- | --- |

7.54

De bilaterala projekten har haft stora förseningar från det att de identifierades till dess att de påbörjades och också under genomförandet av dem. Övervakningen av dem var inte alltid tillfredsställande. De Asienövergripande projekten hade trots ett tungrott och komplicerat ansökningsförfarande positiva resultat och övervakades i allmänhet väl. Såväl för många av de bilaterala som för de Asienövergripande projekten var det dock osäkert om det gick att garantera deras hållbarhet.

| 7.54 | De aktuella förseningarna – både de som uppstår från det att projekt väljs ut till dess att de genomförs och de som uppstår under själva genomförandefasen – avser bilaterala projekt som utformades före reformen av biståndspolitiken. Genom denna reform – som bland annat medförde inrättandet av EuropeAid i januari 2001, delegeringen av biståndsförvaltningen till kommissionens delegationer och en ny budgetförordning (januari 2003) – kommer man bättre att kunna bevaka och begränsa tendenserna till försenade projekt.
  En plan för övervakning, granskning och utvärdering ingår som obligatoriskt element i den nuvarande standarden för projektutformning. Sedan 2000 har externa experter dessutom bevakat projektens utveckling parallellt. Projekt för ekonomiskt samarbete i Asien har fått goda betyg vid dessa utvärderingar och bedöms hålla måttet även på längre sikt. |
| --- | --- |

7.54

De aktuella förseningarna – både de som uppstår från det att projekt väljs ut till dess att de genomförs och de som uppstår under själva genomförandefasen – avser bilaterala projekt som utformades före reformen av biståndspolitiken. Genom denna reform – som bland annat medförde inrättandet av EuropeAid i januari 2001, delegeringen av biståndsförvaltningen till kommissionens delegationer och en ny budgetförordning (januari 2003) – kommer man bättre att kunna bevaka och begränsa tendenserna till försenade projekt.

En plan för övervakning, granskning och utvärdering ingår som obligatoriskt element i den nuvarande standarden för projektutformning. Sedan 2000 har externa experter dessutom bevakat projektens utveckling parallellt. Projekt för ekonomiskt samarbete i Asien har fått goda betyg vid dessa utvärderingar och bedöms hålla måttet även på längre sikt.

| 7.55 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fastställer en tydlig strategi som beaktar den särskilda karaktären på det ekonomiska samarbetet och målen för det, och som innehåller indikatorer som gör det möjligt att på lämpligt sätt övervaka och bedöma hur projekten framskrider, som förbättrar förfarandena för godkännande, genomförande, övervakning och utvärdering av bilaterala projekt, som ser över ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen och som utvidgar det framgångsrika systemet för övervakning av Asienövergripande projekt till att också omfatta andra projekt. |
| --- | --- |

7.55

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fastställer en tydlig strategi som beaktar den särskilda karaktären på det ekonomiska samarbetet och målen för det, och som innehåller indikatorer som gör det möjligt att på lämpligt sätt övervaka och bedöma hur projekten framskrider, som förbättrar förfarandena för godkännande, genomförande, övervakning och utvärdering av bilaterala projekt, som ser över ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen och som utvidgar det framgångsrika systemet för övervakning av Asienövergripande projekt till att också omfatta andra projekt.

| 7.55 | Kommissionen är av den bestämda uppfattningen att det ekonomiska samarbetet måste förbli en integrerad del av utvecklingsbiståndet, och således ingå i en och samma strategi. Kommissionen ser därför det ekonomiska samarbetet som en av flera inbördes sammanlänkade komponenter i utvecklingsbiståndet, men håller samtidigt med om att indikatorerna för att bedöma detta samarbete kan utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

7.55

Kommissionen är av den bestämda uppfattningen att det ekonomiska samarbetet måste förbli en integrerad del av utvecklingsbiståndet, och således ingå i en och samma strategi. Kommissionen ser därför det ekonomiska samarbetet som en av flera inbördes sammanlänkade komponenter i utvecklingsbiståndet, men håller samtidigt med om att indikatorerna för att bedöma detta samarbete kan utvecklas ytterligare.

Övervakningen och utvärderingen av projekt har kunnat förbättras genom att bruket av det logiska ramverktyget (ett utvärderingsverktyg som benämns ”logical framwork tool”) har blivit obligatoriskt. Kravet på utvärdering är nu inskrivet i finansieringsöverenskommelserna för alla projekt. Det resultatorienterade övervakningssystem som började införas 2002 innehåller en rad standardiserade uppgifter från övervakning av projekt och program.

Den pågående omarbetningen av EuropeAids avtalshandbok (”Practical Guide to contractual procedures”) kommer att förenkla ansökningsförfarandet för bidrag så långt som är möjligt inom ramen för budgetförordningen, samtidigt som delegationernas roll för utvärderingen kommer att förtydligas.

---

(1)  Se separat rapport om EUF.

(2)  Program finansierade genom budgetrubriker som är inriktade på särskilda teman (t.ex. livsmedelsbistånd och medfinansiering till frivilligorganisationer).

(3)  Främja reformen av den ekonomiska förvaltningen – nya ramar för utanordnarna (SEK(2000) 2203).

(4)  De flesta delar fungerar, men vissa viktiga funktioner återstår att förbättra.

(5)  Enheten för internrevision inriktade sig på att analysera systemen och har ännu inte kontrollerat dem.

(6)  Antalet granskningar har dock ökat jämfört med 2003.

(7)  För de externa granskningar som inleds på kommissionens initiativ är direktiven och medverkan i utnämningen av revisorer tillfredsställande, men för de granskningar som inleds av verkställande organ krävs förbättringar.

(8)  Asien; Europa, Kaukasus och Centralasien; Medelhavsområdet och Mellanöstern; Latinamerika.

(9)  Meddelande från kommissionen – Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna 2003 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar (KOM(2004) 418 slutlig, 9.6.2004).

(10)  Rådets rekommendation av den 5 mars 2002 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2000 (SN 1651/02).

(11)  Meddelande från kommissionen om ett integrerat regelverk för avtal om fiskepartnerskap med tredje länder (KOM(2002) 637 slutlig, 23.12.2002).

(12)  Att behålla den europeiska närvaron i fjärrfisket och att skydda den europeiska fiskerisektorns intressen.

(13)  Att stödja utvecklingsländernas möjligheter att utnyttja sina egna marina resurser, att öka det lokala mervärdet och att erhålla skäliga ersättningar för utländska flottors tillträde till deras exklusiva ekonomiska zon.

(14)  Genom Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2003 antogs fiskeriutskottets betänkande om kommissionens meddelande.

(15)  Europeiska unionens råd, meddelande från Coreper till rådet, 11485/04 av den 15 juli 2004, godkänt av rådet vid dess 2599:e möte den 19 juli 2004.

(16)  Rådets förordning (EG) nr 2369/2002 av den 20 december 2002 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskesektorn (EGT L 358, 31.12.2002, s. 49).

(17)  Studie för att fastställa kriterier och indikatorer för utvärdering av bilaterala fiskeavtal (Oceanic Development, december 2003).

(18)  Meddelande från kommissionen om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (vägledande tidsplan) (KOM(2002) 181 slutlig, 28.5.2002).

(19)  Kommissionens rapport till rådet – Åtgärder som kommissionen vidtagit efter svar på de kommentarer som bifogas i rådets rekommendation – Uppföljningsrapport för budgetåret 2000 (KOM(2002) 772, 23.12.2002).

(20)  Förslag till rådets förordning om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för fiske enligt fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan (KOM(2003) 609, 16.10.2003).

(21)  Rådets förordning (EG) nr 1245/2004 av den 28 juni 2004 om ingående av protokollet om ändring av det fjärde protokollet om villkor för det fiske som föreskrivs i avtalet om fiske mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (EUT L 237, 8.7.2004, s. 1).

---

KAPITEL 8

Strategi inför anslutningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Omfattningen av granskningen av programmen Phare och Turkiet

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Generaldirektoratet för utvidgning

Projektutformningen behöver förbättras

Budgetåtaganden för Bulgarien och Rumänien

System med avslutande revisioner

Iakttagelser om hur systemen för övervakning och kontroll fungerar vid kommissionens delegationer

Hur förvaltnings- och kontrollsystemen i de nya medlemsstaterna och i kandidatländerna fungerar

Hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering fungerar

Nya rapporteringskrav har införts

De slutliga förklaringarna lämnas in sent

Bättre överblick behövs

Regler för berättigande till parallell medfinansiering

Bristfällig kontroll av parallell medfinansiering på nationell nivå

Slutsatser om systemen för övervakning och kontroll

Substansgranskning av transaktioner – betalningar gjorda på genomförandenivå

Årlig verksamhetsrapport och förklaring från generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning

Slutsatser och rekommendationer

Slutsats av revisionsrättens granskning av programmen Phare och Turkiet

Rekommendationer: ytterligare förbättringar behövs

Allmän slutsats om strategin inför föranslutningen

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | Rubrik 7 i budgetplanen innehåller anslagen till föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för tio länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet. För de åtta länder i Central- och Östeuropa som blev medlemsstater den 1 maj 2004 gjordes det efter anslutningen inga nya åtaganden (med undantag för Sapard, där man gjorde åtaganden fram till slutet av 2004). Betalningarna kommer dock att fortsätta minst till 2006. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

Rubrik 7 i budgetplanen innehåller anslagen till föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för tio länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet. För de åtta länder i Central- och Östeuropa som blev medlemsstater den 1 maj 2004 gjordes det efter anslutningen inga nya åtaganden (med undantag för Sapard, där man gjorde åtaganden fram till slutet av 2004). Betalningarna kommer dock att fortsätta minst till 2006.

| 8.2 | Phare-programmet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3), vilka genomförs av generaldirektoratet för utvidgning, ger stöd till institutionsuppbyggnad och investeringar. Programmen genomförs huvudsakligen (4) genom decentraliserad förvaltning, med antingen förhandskontroller av beslut om upphandling och tilldelning av kontrakt (DIS (5)) eller endast efterhandskontroller (EDIS (6)). Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningar till avtalsparter och stödmottagare av nationella myndigheter, och kommissionen gör efterhandskontroller. |
| --- | --- |

8.2

Phare-programmet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3), vilka genomförs av generaldirektoratet för utvidgning, ger stöd till institutionsuppbyggnad och investeringar. Programmen genomförs huvudsakligen (4) genom decentraliserad förvaltning, med antingen förhandskontroller av beslut om upphandling och tilldelning av kontrakt (DIS (5)) eller endast efterhandskontroller (EDIS (6)). Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningar till avtalsparter och stödmottagare av nationella myndigheter, och kommissionen gör efterhandskontroller.

| 8.3 | Sapard (7) har ett liknande mål på området jordbruk och landsbygdens utveckling. Granskningen av detta instrument tas upp i kapitel 4 om den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkterna 4.69–4.76). Slutsatserna tas upp i de allmänna slutsatserna om föranslutningsstrategin i punkt 8.37. |
| --- | --- |

8.3

Sapard (7) har ett liknande mål på området jordbruk och landsbygdens utveckling. Granskningen av detta instrument tas upp i kapitel 4 om den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkterna 4.69–4.76). Slutsatserna tas upp i de allmänna slutsatserna om föranslutningsstrategin i punkt 8.37.

| 8.4 | ISPA (8) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena. Granskningen av detta instrument tas upp i kapitel 5 om strukturåtgärder (se punkterna 5.55–5.56). Slutsatserna tas upp i de allmänna slutsatserna om föranslutnings–strategin i punkt 8.37. |
| --- | --- |

8.4

ISPA (8) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena. Granskningen av detta instrument tas upp i kapitel 5 om strukturåtgärder (se punkterna 5.55–5.56). Slutsatserna tas upp i de allmänna slutsatserna om föranslutnings–strategin i punkt 8.37.

| 8.5 | Utgifter under 2004 för föranslutningsstrategin uppgick till totalt 3 053 miljoner euro. I
  diagrammen 8.1 och 8.2
  visas hur de medel som man ingått åtaganden för 1 718 miljoner euro och betalat ut 2004 är fördelade (se punkterna 2.4–2.29 när det gäller iakttagelser om budgetförvaltning). |
| --- | --- |

8.5

Utgifter under 2004 för föranslutningsstrategin uppgick till totalt 3 053 miljoner euro. I
  diagrammen 8.1 och 8.2
  visas hur de medel som man ingått åtaganden för 1 718 miljoner euro och betalat ut 2004 är fördelade (se punkterna 2.4–2.29 när det gäller iakttagelser om budgetförvaltning).

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Omfattningen av granskningen av programmen Phare och Turkiet

| 8.6 | Revisionsrätten






  a) | utvärderade systemen för övervakning och kontroll med särskild inriktning på hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering fungerar (se punkterna 8.7–8.29), |
| --- | --- | --- |

8.6

Revisionsrätten

a)

utvärderade systemen för övervakning och kontroll med särskild inriktning på hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering fungerar (se punkterna 8.7–8.29),

| b) | gjorde substansgranskningar av utvalda transaktioner i Bulgarien, Polen, Rumänien, Tjeckien och Turkiet (se punkt 8.30), |
| --- | --- |

b)

gjorde substansgranskningar av utvalda transaktioner i Bulgarien, Polen, Rumänien, Tjeckien och Turkiet (se punkt 8.30),

| c) | granskade den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning (se punkterna 8.31–8.32). |
| --- | --- |

c)

granskade den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning (se punkterna 8.31–8.32).

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll

Generaldirektoratet för utvidgning

| 8.7 | Generaldirektoratet för utvidgning ansvarar bland annat för att programplanera utgifter och göra åtaganden om utgifter, verkställa betalningar till nationella fonder (9), övervaka hela projektcykeln, inbegripet den nationella medfinansieringen, och att utvärdera och göra avslutande revisioner. Generaldirektoratet ansvarar också för förhandskontroller av upphandling vid decentraliserad förvaltning. Revisionsrättens granskning har lett till iakttagelser när det gäller programplanering och budgetåtaganden (se punkterna 8.8–8.9), medfinansiering (se punkterna 8.20–8.26) och avslutande revisioner (se punkterna 8.10–8.13). |
| --- | --- |

8.7

Generaldirektoratet för utvidgning ansvarar bland annat för att programplanera utgifter och göra åtaganden om utgifter, verkställa betalningar till nationella fonder (9), övervaka hela projektcykeln, inbegripet den nationella medfinansieringen, och att utvärdera och göra avslutande revisioner. Generaldirektoratet ansvarar också för förhandskontroller av upphandling vid decentraliserad förvaltning. Revisionsrättens granskning har lett till iakttagelser när det gäller programplanering och budgetåtaganden (se punkterna 8.8–8.9), medfinansiering (se punkterna 8.20–8.26) och avslutande revisioner (se punkterna 8.10–8.13).

Projektutformningen behöver förbättras

| 8.8 | Projekten från programåren 2000 och 2001, dit de flesta av betalningarna som gjordes 2004 hör, lider i vissa fall av bristande utformning, komplexa mål och oklara villkor som inte går att verkställa, vilket innebär en ökad risk för att det begås fel vid genomförandet. Följaktligen behövde kommissionen ofta ändra projektformulären (10). |
| --- | --- |

8.8

Projekten från programåren 2000 och 2001, dit de flesta av betalningarna som gjordes 2004 hör, lider i vissa fall av bristande utformning, komplexa mål och oklara villkor som inte går att verkställa, vilket innebär en ökad risk för att det begås fel vid genomförandet. Följaktligen behövde kommissionen ofta ändra projektformulären (10).

Budgetåtaganden för Bulgarien och Rumänien

| 8.9 | Budgetåtagandena för de nationella Phare-programmen i Bulgarien och Rumänien ökade från 360 miljoner euro 2003 till 578 miljoner euro 2004 (+60 %) i enlighet med färdplanerna för deras anslutning (11). När kommissionen godkänner åtaganden för godkända program vid decentraliserat genomförande måste den se till att de berörda länderna har ett ändamålsenligt system för intern kontroll (12). Vid generaldirektoratet för utvidgning är man medveten om flera brister i de nationella myndigheternas förvaltningskapacitet, och i den årliga verksamhetsrapporten för 2004 (se punkterna 8.31–8.32) görs en reservation avseende ”luckor i Rumäniens och Bulgariens kapacitet att förvalta och genomföra ökade stödbelopp”. Det är dock inkonsekvent att godkänna väsentligt stigande budgetåtaganden samma år som det ansågs nödvändigt att göra en reservation i fråga om förvaltningskapaciteten (13). |
| --- | --- |

8.9

Budgetåtagandena för de nationella Phare-programmen i Bulgarien och Rumänien ökade från 360 miljoner euro 2003 till 578 miljoner euro 2004 (+60 %) i enlighet med färdplanerna för deras anslutning (11). När kommissionen godkänner åtaganden för godkända program vid decentraliserat genomförande måste den se till att de berörda länderna har ett ändamålsenligt system för intern kontroll (12). Vid generaldirektoratet för utvidgning är man medveten om flera brister i de nationella myndigheternas förvaltningskapacitet, och i den årliga verksamhetsrapporten för 2004 (se punkterna 8.31–8.32) görs en reservation avseende ”luckor i Rumäniens och Bulgariens kapacitet att förvalta och genomföra ökade stödbelopp”. Det är dock inkonsekvent att godkänna väsentligt stigande budgetåtaganden samma år som det ansågs nödvändigt att göra en reservation i fråga om förvaltningskapaciteten (13).

| 8.9 | Budgetåtagandena för Bulgarien och Rumänien ökades på grund av det beslut som medlemsstaternas regeringsföreträdare fattade vid toppmötet i Köpenhamn om att påskynda förberedelserna inför anslutningen. Eftersom kommissionen var medveten om bristerna i de verkställande organen underställdes ökningen av beloppen villkoren att förvaltningen och kontrollkapaciteten ökar. Om villkoren inte uppfylls kan anslagen minskas. Kommissionen följer även uppmärksamt utvecklingen av förmågan att tillgodogöra sig stödet, bl.a. i regelbundet återkommande övervakningsrapporter enligt kapitel 28 (ekonomistyrning). |
| --- | --- |

8.9

Budgetåtagandena för Bulgarien och Rumänien ökades på grund av det beslut som medlemsstaternas regeringsföreträdare fattade vid toppmötet i Köpenhamn om att påskynda förberedelserna inför anslutningen. Eftersom kommissionen var medveten om bristerna i de verkställande organen underställdes ökningen av beloppen villkoren att förvaltningen och kontrollkapaciteten ökar. Om villkoren inte uppfylls kan anslagen minskas. Kommissionen följer även uppmärksamt utvecklingen av förmågan att tillgodogöra sig stödet, bl.a. i regelbundet återkommande övervakningsrapporter enligt kapitel 28 (ekonomistyrning).

System med avslutande revisioner

| 8.10 | År 2001 antog generaldirektoratet för utvidgning ett upplägg med avslutande revisioner. Systemet med avslutande revisioner är ett av de viktiga verktygen för att man skall garantera att Phare-transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.10

År 2001 antog generaldirektoratet för utvidgning ett upplägg med avslutande revisioner. Systemet med avslutande revisioner är ett av de viktiga verktygen för att man skall garantera att Phare-transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 8.11 | Uppföljningen av revisionerna har förbättrats, men det förekommer fortfarande vissa förseningar. De avslutande revisionerna är inte tillräckligt ingående när det gäller utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering (14). Detta är otillfredsställande med tanke på risken och problemen på detta område såsom de identifierades vid revisionsrättens granskning (se punkterna 8.20–8.28). |
| --- | --- |

8.11

Uppföljningen av revisionerna har förbättrats, men det förekommer fortfarande vissa förseningar. De avslutande revisionerna är inte tillräckligt ingående när det gäller utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering (14). Detta är otillfredsställande med tanke på risken och problemen på detta område såsom de identifierades vid revisionsrättens granskning (se punkterna 8.20–8.28).

| 8.11 | Såsom uppges i punkt 8.28 har det inte fastställts att det faktiskt föreligger väsentliga risker på området. |
| --- | --- |

8.11

Såsom uppges i punkt 8.28 har det inte fastställts att det faktiskt föreligger väsentliga risker på området.

| 8.12 | Antalet granskningsrapporter som följs upp ökade från 18 år 2003 till 57 år 2004, men de avslutande revisionerna tog längre tid 2004 än 2003 (15). Resultatet från de avslutande revisionerna var dock detsamma 2004 som tidigare år, det vill säga att inga större oriktigheter konstaterades i de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

8.12

Antalet granskningsrapporter som följs upp ökade från 18 år 2003 till 57 år 2004, men de avslutande revisionerna tog längre tid 2004 än 2003 (15). Resultatet från de avslutande revisionerna var dock detsamma 2004 som tidigare år, det vill säga att inga större oriktigheter konstaterades i de underliggande transaktionerna.

| 8.13 | Kommissionens anvisningar till de anlitade revisorerna om kriterier för rapportering var inte tillräckligt tydliga. Detta minskade granskningsarbetets relevans. Det ledde dessutom till förseningar i uppföljningsförfarandena av sådana fall där de rapporterade granskningsresultaten inte var tillräckligt tydliga för att utanordnaren skulle kunna fatta beslut om möjliga återvinningar. |
| --- | --- |

8.13

Kommissionens anvisningar till de anlitade revisorerna om kriterier för rapportering var inte tillräckligt tydliga. Detta minskade granskningsarbetets relevans. Det ledde dessutom till förseningar i uppföljningsförfarandena av sådana fall där de rapporterade granskningsresultaten inte var tillräckligt tydliga för att utanordnaren skulle kunna fatta beslut om möjliga återvinningar.

| 8.13 | Kommissionens anvisningar om rapportering angavs i kravbeskrivningen till de aktuella kontrakten. Närmare detaljer lämnas när varje enskilt uppdrag inleds, och vid behov anges då även vilka särskilda risker som revisorerna skall kontrollera. De kontraktsanställda revisorerna sammankallas en gång i månaden för att diskutera hur långt varje revision har kommit.
  För att utanordnaren skall kunna fatta beslut om eventuell återvinning utarbetades riktlinjer om uppföljningen av revisionsanmärkningar 2004. |
| --- | --- |

8.13

Kommissionens anvisningar om rapportering angavs i kravbeskrivningen till de aktuella kontrakten. Närmare detaljer lämnas när varje enskilt uppdrag inleds, och vid behov anges då även vilka särskilda risker som revisorerna skall kontrollera. De kontraktsanställda revisorerna sammankallas en gång i månaden för att diskutera hur långt varje revision har kommit.

För att utanordnaren skall kunna fatta beslut om eventuell återvinning utarbetades riktlinjer om uppföljningen av revisionsanmärkningar 2004.

Iakttagelser om hur systemen för övervakning och kontroll fungerar vid kommissionens delegationer

| 8.14 | Kommissionens delegationer förhandsgodkänner upphandling och tilldelning av kontrakt för de program som förvaltas genom DIS. Under många år har denna kontroll varit den viktigaste när det gäller att se till att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Kommissionens delegationers förhandsgodkännande fungerar i allmänhet väl. När det är bråttom med tilldelningen av kontrakt, vilket inte är ovanligt i Bulgarien och Rumänien, finns det dock risk för att förhandsgodkännandets kvalitet försämras. |
| --- | --- |

8.14

Kommissionens delegationer förhandsgodkänner upphandling och tilldelning av kontrakt för de program som förvaltas genom DIS. Under många år har denna kontroll varit den viktigaste när det gäller att se till att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Kommissionens delegationers förhandsgodkännande fungerar i allmänhet väl. När det är bråttom med tilldelningen av kontrakt, vilket inte är ovanligt i Bulgarien och Rumänien, finns det dock risk för att förhandsgodkännandets kvalitet försämras.

| 8.14 | Revisionsrättens anmärkningar om Bulgarien och Rumänien uttrycks även i reservationen till generaldirektörens årliga revisionsförklaring. Förhandsgodkännande är en process och inte en enstaka händelse, och det avser hela upphandlingsförfarandet, som ibland tar månader och som avslutas med att avtalet undertecknas. Såsom uppges i punkt 8.29 är kommissionens kontroller alltså fortsatt effektiva. |
| --- | --- |

8.14

Revisionsrättens anmärkningar om Bulgarien och Rumänien uttrycks även i reservationen till generaldirektörens årliga revisionsförklaring. Förhandsgodkännande är en process och inte en enstaka händelse, och det avser hela upphandlingsförfarandet, som ibland tar månader och som avslutas med att avtalet undertecknas. Såsom uppges i punkt 8.29 är kommissionens kontroller alltså fortsatt effektiva.

| 8.15 | Det arbete som krävs för kommissionens förhandsgodkännande avspeglar kvaliteten på kandidatlandets förvaltningskapacitet. I Bulgarien och Rumänien läggs en tung börda på kommissionens delegationer som skall kompensera för ländernas brister när det gäller projektberedning och upphandlingsärenden. |
| --- | --- |

8.15

Det arbete som krävs för kommissionens förhandsgodkännande avspeglar kvaliteten på kandidatlandets förvaltningskapacitet. I Bulgarien och Rumänien läggs en tung börda på kommissionens delegationer som skall kompensera för ländernas brister när det gäller projektberedning och upphandlingsärenden.

| 8.15 | Delegationerna i Bulgarien och Rumänien har onekligen en tung uppgift, men det bör framhållas att kommissionen har uppmärksammat de nationella myndigheterna på behovet av att snarast korrigera dagens system för utvidgat decentraliserat genomförande som används för förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning. |
| --- | --- |

8.15

Delegationerna i Bulgarien och Rumänien har onekligen en tung uppgift, men det bör framhållas att kommissionen har uppmärksammat de nationella myndigheterna på behovet av att snarast korrigera dagens system för utvidgat decentraliserat genomförande som används för förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning.

Hur förvaltnings- och kontrollsystemen i de nya medlemsstaterna och i kandidatländerna fungerar

| 8.16 | Under 2004 gjorde generaldirektoratet för utvidgning kontrollgranskningar som ett slutligt steg i EDIS-förfarandet före kommissionens beslut om att avstå från förhandskontroller av upphandling och tilldelning av kontrakt. Vid kontrollgranskningarna, som genomfördes på ett tillfredsställande sätt i enlighet med den rättsliga ramen, påträffades inledningsvis några brister. Dessa brister åtgärdades före kommissionens beslut om EDIS. |
| --- | --- |

8.16

Under 2004 gjorde generaldirektoratet för utvidgning kontrollgranskningar som ett slutligt steg i EDIS-förfarandet före kommissionens beslut om att avstå från förhandskontroller av upphandling och tilldelning av kontrakt. Vid kontrollgranskningarna, som genomfördes på ett tillfredsställande sätt i enlighet med den rättsliga ramen, påträffades inledningsvis några brister. Dessa brister åtgärdades före kommissionens beslut om EDIS.

| 8.17 | Nio av de tio nya medlemsstaterna beviljades EDIS 2004 (16). Processen med att genomföra EDIS har varit ett viktigt steg mot förbättrad förvaltningskapacitet och förbättrade kontrollsystem i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.17

Nio av de tio nya medlemsstaterna beviljades EDIS 2004 (16). Processen med att genomföra EDIS har varit ett viktigt steg mot förbättrad förvaltningskapacitet och förbättrade kontrollsystem i de nya medlemsstaterna.

| 8.18 | Bulgarien och Rumänien har utarbetat handlingsplaner och har som mål att EDIS skall vara infört i januari 2006. |
| --- | --- |

8.18

Bulgarien och Rumänien har utarbetat handlingsplaner och har som mål att EDIS skall vara infört i januari 2006.

| 8.19 | Systemen som inrättats för DIS-förvaltning godkändes för Turkiet för första gången i oktober 2003. Kommissionen har över fem års erfarenhet av att genomföra föranslutningsstrategin i kandidatländerna. Resultatet av processen för godkännande i Turkiet visar dock att man inte har dragit lärdom av tidigare erfarenheter, vilket avspeglas i den nuvarande situationen, trots att erfarenheterna från genomförandet av DIS i Phare-länderna hade förmedlats. Inledningen av det första DIS-förvaltade programmet försenades främst på grund av problem med personaltillsättning vid kontrakts- och finansenheten och andra organ, vilket hade kunnat underlättas om myndigheterna hade dragit lärdom av tidigare erfarenheter. |
| --- | --- |

8.19

Systemen som inrättats för DIS-förvaltning godkändes för Turkiet för första gången i oktober 2003. Kommissionen har över fem års erfarenhet av att genomföra föranslutningsstrategin i kandidatländerna. Resultatet av processen för godkännande i Turkiet visar dock att man inte har dragit lärdom av tidigare erfarenheter, vilket avspeglas i den nuvarande situationen, trots att erfarenheterna från genomförandet av DIS i Phare-länderna hade förmedlats. Inledningen av det första DIS-förvaltade programmet försenades främst på grund av problem med personaltillsättning vid kontrakts- och finansenheten och andra organ, vilket hade kunnat underlättas om myndigheterna hade dragit lärdom av tidigare erfarenheter.

Hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering fungerar

| 8.20 | Revisionsrätten granskade hur de förvaltningssystem fungerar som inrättats för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering på grundval av ett urval av 10 projekt i fem länder (17) ur Phare-programmet för 2000. |
| --- | --- |

8.20

Revisionsrätten granskade hur de förvaltningssystem fungerar som inrättats för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering på grundval av ett urval av 10 projekt i fem länder (17) ur Phare-programmet för 2000.

Nya rapporteringskrav har införts

| 8.21 | Generaldirektoratet för utvidgning har förbättrat rapporteringskraven för nationell medfinansiering. De nationella myndigheterna skall nu attestera belopp som kontrakterats och betalats genom de nationella fonderna, jämföra dem med de beräknade beloppen som man enats om i finansieringsöverenskommelserna och vid behov förklara skillnaderna mellan beloppen. De slutliga förklaringarna skall nu innehålla det totala beloppet för den nationella medfinansieringen, uppdelat på gemensam och parallell medfinansiering. |
| --- | --- |

8.21

Generaldirektoratet för utvidgning har förbättrat rapporteringskraven för nationell medfinansiering. De nationella myndigheterna skall nu attestera belopp som kontrakterats och betalats genom de nationella fonderna, jämföra dem med de beräknade beloppen som man enats om i finansieringsöverenskommelserna och vid behov förklara skillnaderna mellan beloppen. De slutliga förklaringarna skall nu innehålla det totala beloppet för den nationella medfinansieringen, uppdelat på gemensam och parallell medfinansiering.

De slutliga förklaringarna lämnas in sent

| 8.22 | De nationella myndigheterna är dock sena med att lämna in de slutliga förklaringarna, och generaldirektoratet för utvidgning gör inte tillräckligt för att påminna dem om denna skyldighet. |
| --- | --- |

8.22

De nationella myndigheterna är dock sena med att lämna in de slutliga förklaringarna, och generaldirektoratet för utvidgning gör inte tillräckligt för att påminna dem om denna skyldighet.

| 8.22 | De nationella myndigheterna har till kommissionen lämnat in slutliga revisionsförklaringar som kunde ha lämnats inom utsatt tid. Att kommissionen ändrat kraven på rapporteringsrutinerna kan ha fördröjt inlämnandet. |
| --- | --- |

8.22

De nationella myndigheterna har till kommissionen lämnat in slutliga revisionsförklaringar som kunde ha lämnats inom utsatt tid. Att kommissionen ändrat kraven på rapporteringsrutinerna kan ha fördröjt inlämnandet.

Bättre överblick behövs

| 8.23 | Generaldirektoratet för utvidgning för inte in ändringar systematiskt i projektformulären. Det går inte att granska medfinansiering på ett ändamålsenligt sätt utan den slutliga versionen av projektformuläret. Den löpande rappporteringen om parallell medfinansiering är ofullständig, och generaldirektoratet för utvidgning kan inte ange storleken på de totala beloppen av parallell medfinansiering som man enats om. |
| --- | --- |

8.23

Generaldirektoratet för utvidgning för inte in ändringar systematiskt i projektformulären. Det går inte att granska medfinansiering på ett ändamålsenligt sätt utan den slutliga versionen av projektformuläret. Den löpande rappporteringen om parallell medfinansiering är ofullständig, och generaldirektoratet för utvidgning kan inte ange storleken på de totala beloppen av parallell medfinansiering som man enats om.

| 8.23 | Delegationerna använder de uppdaterade formulären för att kontrollera medfinansieringsredovisningarna när medel begärs av den nationella utanordnaren.
  I program som avser tiden före år 2003 och i synnerhet åren 2000 och 2001, då minimibestämmelserna om medfinansiering fortfarande var nya, preciserades inte alltid om medfinansieringen var parallell eller gemensam för att underlätta för de ansträngda offentliga finanserna i kandidatländerna. Länderna var därför enligt bestämmelserna fria att välja mellan de två medfinansieringsformerna eller rentav kombinera dem under genomförandetiden, förutsatt att alla övriga villkor var helt uppfyllda (t.ex. 25-procentsregeln om minimifinansiering för investeringsprojekt). Eftersom bidrag till parallell medfinansiering får tillhandahållas först i slutet av projekttiden kanske det inte finns något att rapportera i halvtidsrapporten. Sedan 2003 har parallell medfinansiering i praktiken fasats ut till förmån för gemensam medfinansiering, som är självkontrollerande vid varje gemensam betalning. Att bestämmelserna följs vid parallell medfinansiering kontrolleras dock vid varje utbetalning, och slutligen görs en övergripande kontroll innan slutbetalningen görs. Efter riskbedömning kan ytterligare kontroller göras när räkenskaperna avslutas. |
| --- | --- |

8.23

Delegationerna använder de uppdaterade formulären för att kontrollera medfinansieringsredovisningarna när medel begärs av den nationella utanordnaren.

I program som avser tiden före år 2003 och i synnerhet åren 2000 och 2001, då minimibestämmelserna om medfinansiering fortfarande var nya, preciserades inte alltid om medfinansieringen var parallell eller gemensam för att underlätta för de ansträngda offentliga finanserna i kandidatländerna. Länderna var därför enligt bestämmelserna fria att välja mellan de två medfinansieringsformerna eller rentav kombinera dem under genomförandetiden, förutsatt att alla övriga villkor var helt uppfyllda (t.ex. 25-procentsregeln om minimifinansiering för investeringsprojekt). Eftersom bidrag till parallell medfinansiering får tillhandahållas först i slutet av projekttiden kanske det inte finns något att rapportera i halvtidsrapporten. Sedan 2003 har parallell medfinansiering i praktiken fasats ut till förmån för gemensam medfinansiering, som är självkontrollerande vid varje gemensam betalning. Att bestämmelserna följs vid parallell medfinansiering kontrolleras dock vid varje utbetalning, och slutligen görs en övergripande kontroll innan slutbetalningen görs. Efter riskbedömning kan ytterligare kontroller göras när räkenskaperna avslutas.

Regler för berättigande till parallell medfinansiering

| 8.24 | Till skillnad från strukturfonderna har kommissionen inte fastställt några tydliga regler för hur man definierar stödberättigande utgifter när det gäller nationella bidrag. I finansieringsöverenskommelserna fastställs det dock att skatter, tullar och importavgifter inte kan finansieras från Phare (18), och följaktligen kan dessa utgifter inte heller berättiga till nationell medfinansiering. Denna regel följs vid gemensam medfinansiering, där det nationella bidraget förvaltas enligt samma principer som Phare-medel. |
| --- | --- |

8.24

Till skillnad från strukturfonderna har kommissionen inte fastställt några tydliga regler för hur man definierar stödberättigande utgifter när det gäller nationella bidrag. I finansieringsöverenskommelserna fastställs det dock att skatter, tullar och importavgifter inte kan finansieras från Phare (18), och följaktligen kan dessa utgifter inte heller berättiga till nationell medfinansiering. Denna regel följs vid gemensam medfinansiering, där det nationella bidraget förvaltas enligt samma principer som Phare-medel.

| 8.24 | Bestämmelser och praxis för medfinansiering via Phare har utvecklats under ett decennium. Vid parallell medfinansiering tillåts t.ex. naturabidrag, vilket per definition är uteslutet enligt bestämmelserna om gemensam medfinansiering. De länder som deltar i Phare skulle motsätta sig rättsligt tveksamma retroaktiva krav på att de senaste bestämmelserna om medfinansiering skall tillämpas. |
| --- | --- |

8.24

Bestämmelser och praxis för medfinansiering via Phare har utvecklats under ett decennium. Vid parallell medfinansiering tillåts t.ex. naturabidrag, vilket per definition är uteslutet enligt bestämmelserna om gemensam medfinansiering. De länder som deltar i Phare skulle motsätta sig rättsligt tveksamma retroaktiva krav på att de senaste bestämmelserna om medfinansiering skall tillämpas.

| 8.25 | Parallell medfinansiering förvaltas av stödmottagande ministerier/myndigheter och ingår inte i det normala rapporteringssystemet för Phare. I juni 2004 utfärdade generaldirektoratet för utvidgning ett meddelande till de nationella utanordnarna där det fastställdes att moms skall berättiga till parallell medfinansiering om den specificeras och vederbörligen förklaras i de slutliga förklaringarna. I samma meddelande accepterades utgifter i form av parallell medfinansiering i upp till ett år efter det datum då finansieringsöverenskommelserna löper ut. |
| --- | --- |

8.25

Parallell medfinansiering förvaltas av stödmottagande ministerier/myndigheter och ingår inte i det normala rapporteringssystemet för Phare. I juni 2004 utfärdade generaldirektoratet för utvidgning ett meddelande till de nationella utanordnarna där det fastställdes att moms skall berättiga till parallell medfinansiering om den specificeras och vederbörligen förklaras i de slutliga förklaringarna. I samma meddelande accepterades utgifter i form av parallell medfinansiering i upp till ett år efter det datum då finansieringsöverenskommelserna löper ut.

| 8.25 | För att utjämna att bestämmelserna är mer restriktiva än de som gäller för medlemsstaterna tog kommissionen i september 2002 i sina riktlinjer om medfinansiering även in bestämmelserna om stödberättigande utgifter avseende strukturfonderna (bestämmelser som tillåter moms under vissa förutsättningar). Efter anslutningen ansåg kommissionen sedan att den inte hade någon rättslig grund för att bestrida stöd till moms som erlagts vid parallell nationell medfinansiering. Riktlinjerna gjordes mer enhetliga i juni 2004 då en skrivelse sändes till de nationella utanordnarna som bl.a. förtydligade att moms, skatter och avgifter kan anses vara stödberättigande utgifter. Riktlinjerna anknöt till de bestämmelser som tillämpas på strukturfonderna eftersom de flesta mottagarna hade blivit medlemsstater. |
| --- | --- |

8.25

För att utjämna att bestämmelserna är mer restriktiva än de som gäller för medlemsstaterna tog kommissionen i september 2002 i sina riktlinjer om medfinansiering även in bestämmelserna om stödberättigande utgifter avseende strukturfonderna (bestämmelser som tillåter moms under vissa förutsättningar). Efter anslutningen ansåg kommissionen sedan att den inte hade någon rättslig grund för att bestrida stöd till moms som erlagts vid parallell nationell medfinansiering. Riktlinjerna gjordes mer enhetliga i juni 2004 då en skrivelse sändes till de nationella utanordnarna som bl.a. förtydligade att moms, skatter och avgifter kan anses vara stödberättigande utgifter. Riktlinjerna anknöt till de bestämmelser som tillämpas på strukturfonderna eftersom de flesta mottagarna hade blivit medlemsstater.

| 8.26 | Generaldirektoratet för utvidgning har ingen rättslig grund för att godkänna moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering. Enligt förordningen om Phare skall moms undantas från gemenskapsfinansiering, och syftet med detta undantagande skulle kringgås om moms skulle berättiga till medfinansiering. |
| --- | --- |

8.26

Generaldirektoratet för utvidgning har ingen rättslig grund för att godkänna moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering. Enligt förordningen om Phare skall moms undantas från gemenskapsfinansiering, och syftet med detta undantagande skulle kringgås om moms skulle berättiga till medfinansiering.

| 8.26 | Kommissionen anser att behandlingen av moms som en stödberättigande utgift i vissa fall av parallell medfinansiering är förenlig med Phareförordningen, eftersom kommissionen anser att denna förordning innehåller bestämmelser som avser enbart gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

8.26

Kommissionen anser att behandlingen av moms som en stödberättigande utgift i vissa fall av parallell medfinansiering är förenlig med Phareförordningen, eftersom kommissionen anser att denna förordning innehåller bestämmelser som avser enbart gemenskapsfinansiering.

Bristfällig kontroll av parallell medfinansiering på nationell nivå

| 8.27 | De nationella fonderna samlar in uppgifter om parallell medfinansiering när de förbereder ansökningar om medel. Uppgifterna verifieras dock inte, vilket kan leda till att underskott i medfinansieringen och icke stödberättigande utgifter inte upptäcks förrän efter en lång tid. |
| --- | --- |

8.27

De nationella fonderna samlar in uppgifter om parallell medfinansiering när de förbereder ansökningar om medel. Uppgifterna verifieras dock inte, vilket kan leda till att underskott i medfinansieringen och icke stödberättigande utgifter inte upptäcks förrän efter en lång tid.

| 8.27 | Kommissionen tog itu med frågan i september 2002. I juni 2004 sändes instruktioner till de nationella utanordnarna som ändrade formatet på intyget om medfinansiering för att förbättra deras kontroller. |
| --- | --- |

8.27

Kommissionen tog itu med frågan i september 2002. I juni 2004 sändes instruktioner till de nationella utanordnarna som ändrade formatet på intyget om medfinansiering för att förbättra deras kontroller.

| 8.28 | Vid revisionsrättens granskning av utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering avslöjades flera fall där moms hade tagits med, vissa fall där utgifterna hade gjorts utanför den stödberättigande tidsperioden enligt finansieringsöverenskommelserna och ett fall av icke stödberättigande naturabidrag. Inverkan på EU-budgeten var marginell. I Bulgarien och Rumänien kunde dock den löpande redovisningen av utgifter i form av parallell medfinansiering inte granskas på grund av en otillräcklig verifieringskedja och otillräckliga verifierande underlag. I Turkiet konstaterades samma problem i ett Meda-program (19) med ett överenskommet naturabidrag. |
| --- | --- |

8.28

Vid revisionsrättens granskning av utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering avslöjades flera fall där moms hade tagits med, vissa fall där utgifterna hade gjorts utanför den stödberättigande tidsperioden enligt finansieringsöverenskommelserna och ett fall av icke stödberättigande naturabidrag. Inverkan på EU-budgeten var marginell. I Bulgarien och Rumänien kunde dock den löpande redovisningen av utgifter i form av parallell medfinansiering inte granskas på grund av en otillräcklig verifieringskedja och otillräckliga verifierande underlag. I Turkiet konstaterades samma problem i ett Meda-program (19) med ett överenskommet naturabidrag.

| 8.28 | I finansieringsöversikten avser fristen för upphandling och utbetalning ”EG-bidraget” (i artikel 3 sägs att ”EG-bidraget är tillgängligt för upphandling fram till den ...” och ”fristen för utbetalning är ...”). De nationella myndigheterna kan därför hävda att fristerna endast avser EU:s bidrag och inte deras del av medfinansieringen. Frågan har förtydligats genom ett uttalande om att samma tidsfrister är tillämpliga på medfinansiering som för Phare och att det är godtagbart att parallell medfinansiering lämnas högst ett år efter utbetalningsperioden i finansieringsöversikten (efter skriftväxling mellan kommissionen och de nationella utanordnarna). |
| --- | --- |

8.28

I finansieringsöversikten avser fristen för upphandling och utbetalning ”EG-bidraget” (i artikel 3 sägs att ”EG-bidraget är tillgängligt för upphandling fram till den ...” och ”fristen för utbetalning är ...”). De nationella myndigheterna kan därför hävda att fristerna endast avser EU:s bidrag och inte deras del av medfinansieringen. Frågan har förtydligats genom ett uttalande om att samma tidsfrister är tillämpliga på medfinansiering som för Phare och att det är godtagbart att parallell medfinansiering lämnas högst ett år efter utbetalningsperioden i finansieringsöversikten (efter skriftväxling mellan kommissionen och de nationella utanordnarna).

Slutsatser om systemen för övervakning och kontroll

| 8.29 | Systemen för övervakning och kontroll har förbättrats genom åren. Att nivån på systemen för övervakning och kontroll är allmänt tillfredsställande i de nya medlemsstaterna bevisas av att de beviljades EDIS efter en grundlig bedömnings- och verifieringsprocess. I Bulgarien, Rumänien och Turkiet är systemen för övervakning och kontroll på nationell nivå ganska svaga. Den centrala faktorn i kommissionens system för övervakning och kontroll är därmed fortfarande att kommissionens delegationer gör förhandsgodkännanden på ett ändamålsenligt sätt. I allmänhet kan man genom systemen för övervakning och kontroll uppnå en rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, med undantag för kraven för parallell medfinansiering. |
| --- | --- |

8.29

Systemen för övervakning och kontroll har förbättrats genom åren. Att nivån på systemen för övervakning och kontroll är allmänt tillfredsställande i de nya medlemsstaterna bevisas av att de beviljades EDIS efter en grundlig bedömnings- och verifieringsprocess. I Bulgarien, Rumänien och Turkiet är systemen för övervakning och kontroll på nationell nivå ganska svaga. Den centrala faktorn i kommissionens system för övervakning och kontroll är därmed fortfarande att kommissionens delegationer gör förhandsgodkännanden på ett ändamålsenligt sätt. I allmänhet kan man genom systemen för övervakning och kontroll uppnå en rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta, med undantag för kraven för parallell medfinansiering.

Substansgranskning av transaktioner – betalningar gjorda på genomförandenivå

| 8.30 | Totalt 13 projekt som fått stöd utbetalt från kommissionen 2004 valdes ut i Tjeckien, Polen, Bulgarien, Rumänien och Turkiet för substansgranskning av betalningar (20). I allmänhet var betalningarna lagliga och korrekta, och endast ett fåtal formella fel påträffades, till exempel sena betalningar och mindre avvikelser från upphandlingsreglerna. Dessa resultat bekräftar revisionsrättens bedömning av systemen för övervakning och kontroll (se punkt 8.29). |
| --- | --- |

8.30

Totalt 13 projekt som fått stöd utbetalt från kommissionen 2004 valdes ut i Tjeckien, Polen, Bulgarien, Rumänien och Turkiet för substansgranskning av betalningar (20). I allmänhet var betalningarna lagliga och korrekta, och endast ett fåtal formella fel påträffades, till exempel sena betalningar och mindre avvikelser från upphandlingsreglerna. Dessa resultat bekräftar revisionsrättens bedömning av systemen för övervakning och kontroll (se punkt 8.29).

Årlig verksamhetsrapport och förklaring från generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning

| 8.31 | De reservationer som gjorts tidigare år har inte vidhållits. I stället har generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning gjort en ny reservation om brister i de administrativa systemen och luckor i Bulgariens och Rumäniens kapacitet att förvalta och genomföra stigande stödbelopp. |
| --- | --- |

8.31

De reservationer som gjorts tidigare år har inte vidhållits. I stället har generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning gjort en ny reservation om brister i de administrativa systemen och luckor i Bulgariens och Rumäniens kapacitet att förvalta och genomföra stigande stödbelopp.

| 8.32 | Revisionsrätten instämmer med kommissionens bedömning. Revisionsrätten anser dock att när det gäller de framtida riskerna för förvaltningen bör de inte uttryckas som en reservation om förklaringen om verksamheten 2004, utan snarare om riskbedömningen i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

8.32

Revisionsrätten instämmer med kommissionens bedömning. Revisionsrätten anser dock att när det gäller de framtida riskerna för förvaltningen bör de inte uttryckas som en reservation om förklaringen om verksamheten 2004, utan snarare om riskbedömningen i den årliga verksamhetsrapporten.

| 8.32 | Såsom anges i reservationen är anledningen till att den gjordes 2004 att riskerna för den ekonomiska förvaltningen avsåg budgetåtaganden som gjorts 2004 och som därför behandlats i generaldirektörens förklaring 2004. Revisionsrätten anser att reservationen avser de framtida riskerna, men generaldirektören anser att risken 2004 avsåg det årets åtaganden, även om risken (i form av eventuella tillbakadragna anslag) kan materialiseras under kommande år. |
| --- | --- |

8.32

Såsom anges i reservationen är anledningen till att den gjordes 2004 att riskerna för den ekonomiska förvaltningen avsåg budgetåtaganden som gjorts 2004 och som därför behandlats i generaldirektörens förklaring 2004. Revisionsrätten anser att reservationen avser de framtida riskerna, men generaldirektören anser att risken 2004 avsåg det årets åtaganden, även om risken (i form av eventuella tillbakadragna anslag) kan materialiseras under kommande år.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser av revisionsrättens granskning av programmen Phare och Turkiet

| 8.33 | Revisionsrätten drog slutsatsen att kommissionen har fortsatt att förbättra sin miljö för intern kontroll i fråga om programmen Phare och Turkiet. Processen med att genomföra EDIS har varit ett viktigt steg mot förbättrad förvaltningskapacitet och förbättrade kontrollsystem i de nya medlemsstaterna. Vid generaldirektoratet för utvidgning är man dock medveten om att kontrollsystemen i Bulgarien och Rumänien fortfarande är svaga. |
| --- | --- |

8.33

Revisionsrätten drog slutsatsen att kommissionen har fortsatt att förbättra sin miljö för intern kontroll i fråga om programmen Phare och Turkiet. Processen med att genomföra EDIS har varit ett viktigt steg mot förbättrad förvaltningskapacitet och förbättrade kontrollsystem i de nya medlemsstaterna. Vid generaldirektoratet för utvidgning är man dock medveten om att kontrollsystemen i Bulgarien och Rumänien fortfarande är svaga.

| 8.34 | Vid granskningen påträffades inga väsentliga fel i de granskade transaktionerna, vilket stämmer med resultaten från förra årets granskning. Följande brister kvarstår dock och har identifierats i systemen för övervakning och kontroll: |
| --- | --- |

8.34

Vid granskningen påträffades inga väsentliga fel i de granskade transaktionerna, vilket stämmer med resultaten från förra årets granskning. Följande brister kvarstår dock och har identifierats i systemen för övervakning och kontroll:

| 8.34 | Kommissionen förstår anmärkningen men framhåller att bristerna nu har avhjälpts: |
| --- | --- |

8.34

Kommissionen förstår anmärkningen men framhåller att bristerna nu har avhjälpts:

| a) | Kommissionens anvisningar till de anlitade revisorerna när det gäller rapporteringskriterier var inte tillräckligt tydliga, och granskningen är inte tillräckligt ingående när det gäller utgifter som redovisats som nationell parallell medfinansiering. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens anvisningar till de anlitade revisorerna när det gäller rapporteringskriterier var inte tillräckligt tydliga, och granskningen är inte tillräckligt ingående när det gäller utgifter som redovisats som nationell parallell medfinansiering.

| a) | Nu har uppdaterade riktlinjer för rapporteringen och bedömningen av parallell medfinansiering utarbetats. |
| --- | --- |

a)

Nu har uppdaterade riktlinjer för rapporteringen och bedömningen av parallell medfinansiering utarbetats.

| b) | Trots att erfarenheterna från genomförandet av DIS i Phare-länder har förmedlats har de turkiska myndigheterna inte dragit tillräcklig lärdom av dem. |
| --- | --- |

b)

Trots att erfarenheterna från genomförandet av DIS i Phare-länder har förmedlats har de turkiska myndigheterna inte dragit tillräcklig lärdom av dem.

| c) | De slutliga förklaringarna lämnas in för sent, tillämpningen av reglerna för stödberättigande är inkorrekt, den löpande rapporteringen är ofullständig och verifieringskedjan för utgifter som redovisats som parallell medfinansiering är otillräcklig. |
| --- | --- |

c)

De slutliga förklaringarna lämnas in för sent, tillämpningen av reglerna för stödberättigande är inkorrekt, den löpande rapporteringen är ofullständig och verifieringskedjan för utgifter som redovisats som parallell medfinansiering är otillräcklig.

| c) | De nationella myndigheterna lämnade in relevanta slutredovisningar inom rimlig tid. Kraven på medfinansieringen har skärpts, liksom övervakningen och rapporteringen. Halvtidsrapporter som inte inlämnas förrän ett parallellt medfinansierat projekt slutförts är naturligtvis per definition otillfredsställande. |
| --- | --- |

c)

De nationella myndigheterna lämnade in relevanta slutredovisningar inom rimlig tid. Kraven på medfinansieringen har skärpts, liksom övervakningen och rapporteringen. Halvtidsrapporter som inte inlämnas förrän ett parallellt medfinansierat projekt slutförts är naturligtvis per definition otillfredsställande.

Rekommendationer: ytterligare förbättringar behövs

| 8.35 | Kommissionen bör förbättra projektutformningen, se till att de lärdomar man dragit från tidigare kandidatländer tillämpas i nya kandidatländer och stärka kontrollen av den parallella medfinansieringen, bland annat genom att låta den omfattas av de avslutande revisionerna och anpassa reglerna för stödberättigande till principerna för den rättsliga ramen. Kommissionen bör intensifiera sina ansträngningar för att förbättra systemen för förvaltning och kontroll i Bulgarien och Rumänien genom EDIS-processen. |
| --- | --- |

8.35

Kommissionen bör förbättra projektutformningen, se till att de lärdomar man dragit från tidigare kandidatländer tillämpas i nya kandidatländer och stärka kontrollen av den parallella medfinansieringen, bland annat genom att låta den omfattas av de avslutande revisionerna och anpassa reglerna för stödberättigande till principerna för den rättsliga ramen. Kommissionen bör intensifiera sina ansträngningar för att förbättra systemen för förvaltning och kontroll i Bulgarien och Rumänien genom EDIS-processen.

| 8.35 | Såsom närmare förklaras i punkterna ovan har kommissionen tagit fasta på revisionsrättens anmärkningar. Kommissionen har bl.a. utfärdat nödvändiga riktlinjer, skärpt rapporteringen, spritt goda metoder och bistått med information och utbildning, t.ex. vid seminariet ”Lessons learned” under 2005. |
| --- | --- |

8.35

Såsom närmare förklaras i punkterna ovan har kommissionen tagit fasta på revisionsrättens anmärkningar. Kommissionen har bl.a. utfärdat nödvändiga riktlinjer, skärpt rapporteringen, spritt goda metoder och bistått med information och utbildning, t.ex. vid seminariet ”Lessons learned” under 2005.

ALLMÄN SLUTSATS OM STRATEGIN INFÖR FÖRANSLUTNINGEN

| 8.36 | Revisionsrättens bedömning av föranslutningsinstrument tas upp i detta kapitel när det gäller Phare och Turkiet (se punkterna 8.33–8.34), i kapitel 4 när det gäller Sapard (se punkt 4.76) och i kapitel 5 när det gäller Ispa (se punkterna 5.55–5.56). |
| --- | --- |

8.36

Revisionsrättens bedömning av föranslutningsinstrument tas upp i detta kapitel när det gäller Phare och Turkiet (se punkterna 8.33–8.34), i kapitel 4 när det gäller Sapard (se punkt 4.76) och i kapitel 5 när det gäller Ispa (se punkterna 5.55–5.56).

| 8.37 | Resultaten av revisionsrättens arbete visar att systemen för övervakning och kontroll när det gäller alla föranslutningsinstrumenten (Phare, Turkiet, Sapard och Ispa) vid kommissionens centrala avdelningar och delegationer och de attesterande organen i huvudsak var sunda och fungerade i praktiken. Risker i varierande grad kvarstår vid genomförandeorganen i kandidatländerna när det gäller alla program (se punkterna 8.29, 4.76–4.77 och 5.56). Vid revisionsrättens granskning har det inte framkommit några väsentliga fel i de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

8.37

Resultaten av revisionsrättens arbete visar att systemen för övervakning och kontroll när det gäller alla föranslutningsinstrumenten (Phare, Turkiet, Sapard och Ispa) vid kommissionens centrala avdelningar och delegationer och de attesterande organen i huvudsak var sunda och fungerade i praktiken. Risker i varierande grad kvarstår vid genomförandeorganen i kandidatländerna när det gäller alla program (se punkterna 8.29, 4.76–4.77 och 5.56). Vid revisionsrättens granskning har det inte framkommit några väsentliga fel i de underliggande transaktionerna.

---

(1)  Estland, Lettland, Litauen, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Ungern, Bulgarien och Rumänien.

(2)  Polen, Ungern och omstrukturering i öst, rådets förordning (EEG) nr 3906/89 (EGT L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen (EGT L 342, 27.12.2001, s. 1, rättad i EGT L 285, 23.10.2002, s. 26).

(4)  Av de totala betalningarna för Phare/Turkiet som gjordes 2004 gällde omkring 80 % program med decentraliserat genomförande och 8 % centraliserat genomförande, medan 7 % genomfördes genom gemensam förvaltning (främst avveckling av kärnkraftverk genom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling [EBRD]) och återstående 5 % förvaltas av kommissionens delegation i Turkiet (delegerad förvaltning) och gäller slutförandet av tidigare samarbetsprogram med Turkiet (huvudsakligen MEDA).

(5)  System för decentraliserat genomförande (Decentralised Implementation System).

(6)  System för utvidgat decentraliserat genomförande (Extended Decentralised Implementation System), där kommissionen avstår från att göra förhandskontroller av upphandling och av tilldelning av kontrakt.

(7)  Särskilt föranslutningsprogram för jordbruket och landsbygdens utveckling, rådets förordning (EG) nr 1268/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87).

(8)  Strukturpolitiskt föranslutningsinstrument, rådets förordning (EG) nr 1267/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

(9)  Nationella fonder har inrättats i samtliga kandidatländer för att kanalisera medel från de tre föranslutningsinstrumenten, både inkomster från kommissionen och fördelning av medel till genomförandeorgan.

(10)  I 10 av 16 Phare-projekt som granskades hade projektformulären ändrats.

(11)  Meddelande KOM(2002) 624, 13.11.2002.

(12)  Artikel 164 i budgetförordningen.

(13)  Generaldirektören vid generaldirektoratet för utvidgning har aviserat korrigerande åtgärder, bland annat en ny bedömning av tilldelning av medel för perioden 2004–2006 grundad på en bedömning av förvaltningssystemen som skall göras 2005.

(14)  Gemensam medfinansiering innebär att varje projektdel medfinansieras samtidigt och betalningar görs samtidigt av parterna. Den andra formen är parallell medfinansiering, som innebär att parterna finansierar olika projektdelar, eventuellt vid olika tidpunkter, och att motsvarande betalningar görs separat.

(15)  12 förslag till rapporter lämnades in 2004, jämfört med 49 år 2003. Antalet nya granskningar som inleddes var 32 år 2004, jämfört med 34 år 2003.

(16)  Polen beviljades EDIS i mars 2005.

(17)  Tjeckien (2), Polen (3), Slovenien (2), Bulgarien (1) och Rumänien (2).

(18)  Artikel 13.1 i de allmänna villkoren i finansieringsöverenskommelserna.

(19)  Rådets förordning (EG) nr 1488/96 (EGT L 189, 30.7.1996, s. 1).

(20)  Totalt 60 betalningar granskades: Tjeckien (7), Polen (6), Bulgarien (23), Rumänien (17) och Turkiet (7).

---

KAPITEL 9

Administrativa utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

System för övervakning och kontroll

Iakttagelser om transaktioner

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

Särskilda iakttagelser

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsrätten

Ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen

Allmänna slutsatser och rekommendationer

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet

Gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ

Europaskolorna

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER |
| Inledning |
| 9.1 | Rubrik 5 i budgetplanen, ”Administrativa utgifter”, innehåller institutionernas och andra organs administrativa anslag. Dessa anslag förvaltas av institutionerna och organen själva och används till att betala löner, ersättningar och pensioner till personer som arbetar för gemenskapens institutioner, samt till hyra, inköp och diverse administrativa utgifter. Utgifterna 2004 uppgick till 5 856 miljoner euro vilket framgår av
  tabell 9.1
  . I detta kapitel ingår den särskilda bedömningen inom ramen för revisionförklaringen och särskilda iakttagelser om institutionerna, de decentraliserade organen och Europaskolorna. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Inledning

9.1

Rubrik 5 i budgetplanen, ”Administrativa utgifter”, innehåller institutionernas och andra organs administrativa anslag. Dessa anslag förvaltas av institutionerna och organen själva och används till att betala löner, ersättningar och pensioner till personer som arbetar för gemenskapens institutioner, samt till hyra, inköp och diverse administrativa utgifter. Utgifterna 2004 uppgick till 5 856 miljoner euro vilket framgår av
  tabell 9.1
  . I detta kapitel ingår den särskilda bedömningen inom ramen för revisionförklaringen och särskilda iakttagelser om institutionerna, de decentraliserade organen och Europaskolorna.

Tabell 9.1 – Betalningar per institution

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2003 | 2004 |
| Parlamentet | 986 | 1 166 |
| Rådet | 410 | 507 |
| Kommissionen | 3 546 | 3 721 |
| Domstolen | 148 | 216 |
| Revisionsrätten | 84 | 84 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 91 | 92 |
| Regionkommittén | 46 | 63 |
| Europeiska ombudsmannen | 4 | 5 |
| Europeiska datatillsynsmannen | — | 1 |
| Totalt | 5 305 | 5 856 |

(miljoner euro)

2003

2004

Parlamentet

986

1 166

Rådet

410

507

Kommissionen

3 546

3 721

Domstolen

148

216

Revisionsrätten

84

84

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

91

92

Regionkommittén

46

63

Europeiska ombudsmannen

4

5

Europeiska datatillsynsmannen

—

1

Totalt

5 305

5 856

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

| 9.2 | Målet med revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen 2004 om de administrativa utgifterna var att göra det möjligt att bedöma tillförlitligheten i de konsoliderade räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2004 (se kapitel 1) och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Uppföljningen av iakttagelser från tidigare årsrapporter presenteras i
  tabell 9.2
  . |
| --- | --- |

9.2

Målet med revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen 2004 om de administrativa utgifterna var att göra det möjligt att bedöma tillförlitligheten i de konsoliderade räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2004 (se kapitel 1) och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Uppföljningen av iakttagelser från tidigare årsrapporter presenteras i
  tabell 9.2
  .

| 9.2 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen offentliggör varje år en rapport om de uppföljningsåtgärder som kommissionen anser bör vidtas på grundval av revisionsrättens rekommendationer. Rapporten angående revisionsrättens årsrapport 2003 kommer att offentliggöras under hösten 2005. |
| --- | --- |

9.2

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen offentliggör varje år en rapport om de uppföljningsåtgärder som kommissionen anser bör vidtas på grundval av revisionsrättens rekommendationer. Rapporten angående revisionsrättens årsrapport 2003 kommer att offentliggöras under hösten 2005.

| 9.3 | Revisionsrättens tidigare granskningar visar att de fel som påträffats till största delen var formella och inte berodde på allvarliga brister i kontrollsystemen. Dock har särskilda risker tillkommit i och med att nya tjänsteföreskrifter och ett nytt system för att beräkna personalens löner antogs 2004 och att nya system inom ramen för den nya budgetförordningen har införts (se punkterna 9.5 och 9.6). |
| --- | --- |

9.3

Revisionsrättens tidigare granskningar visar att de fel som påträffats till största delen var formella och inte berodde på allvarliga brister i kontrollsystemen. Dock har särskilda risker tillkommit i och med att nya tjänsteföreskrifter och ett nytt system för att beräkna personalens löner antogs 2004 och att nya system inom ramen för den nya budgetförordningen har införts (se punkterna 9.5 och 9.6).

| 9.3 | KOMMISSIONENS SVAR
  Det nya utbetalningssystemet som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, vilket gäller i samtliga fall då nya datortillämpningar införs (se svaret på punkt 9.5). Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet. |
| --- | --- |

9.3

KOMMISSIONENS SVAR

Det nya utbetalningssystemet som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, vilket gäller i samtliga fall då nya datortillämpningar införs (se svaret på punkt 9.5). Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet.

Tabell 9.2 – Uppföljning av iakttagelser från tidigare årsrapporter

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Behövs ytterligare åtgärder? | Parlamentets svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Stående betalningsuppdrag |
| Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 9.14. |
| Enligt parlamentets interna bestämmelser för genomförandet av det egna budgetavsnittet finns det möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag. När betalningen har gjorts utfärdar utanordnaren ett intyg om riktigheten i uppgifterna i syfte att belasta budgeten med detta belopp (artikel 11.4 i de interna bestämmelserna). För att budgetförordningen skall respekteras måste utgifterna kontrolleras och godkännas före betalning. | Ingen åtgärd har vidtagits: år 2004 gällde fortfarande den interna bestämmelse enligt vilken det finns möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag. | Ja, alla utbetalningar bör göras i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen. | I den ändring som gjordes den 27 april 2005 av de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (artikel 10) anges att betalningar med check hädanefter endast skall kunna göras om det i avtalet med fordringsägaren anges vara den enda accepterade betalningsmetoden. |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av parlamentet |
| Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 9.17 och 9.20. |
| Om tilläggspensionsplanen för parlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt. | Tilläggspensionsplanen har bibehållits utan att det har skapats någon tillräcklig rättslig grund. | Ja, en rättslig grund bör skapas. | I ledamotsstadgan, som skall träda i kraft 2009, anges att Europaparlamentets ledamöter skall ha ett gemensamt pensionssystem och följaktligen försvinner då också systemet med tilläggspensioner. |
| Det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för parlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Inga sådana regler har fastställts. | Ja, lämpliga regler bör införas. | Beträffande det aktuella systemet gjordes en försäkringsstudie under våren 2005. Den bör ge möjlighet att vidta åtgärder för att behålla balansen i fonderna. Resultatet av studien kan även ge utrymme för att på nytt undersöka behörigheter respektive ansvarsområden för parlamentet och den organisation som enligt luxemburgsk rätt förvaltar pensionsfonden under den aktuella perioden fram tills dess att stadgan träder i kraft. |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Behövs ytterligare åtgärder?

Parlamentets svar

Stående betalningsuppdrag

Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 9.14.

Enligt parlamentets interna bestämmelser för genomförandet av det egna budgetavsnittet finns det möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag. När betalningen har gjorts utfärdar utanordnaren ett intyg om riktigheten i uppgifterna i syfte att belasta budgeten med detta belopp (artikel 11.4 i de interna bestämmelserna). För att budgetförordningen skall respekteras måste utgifterna kontrolleras och godkännas före betalning.

Ingen åtgärd har vidtagits: år 2004 gällde fortfarande den interna bestämmelse enligt vilken det finns möjlighet att göra utbetalningar genom att använda ett stående betalningsuppdrag.

Ja, alla utbetalningar bör göras i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen.

I den ändring som gjordes den 27 april 2005 av de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (artikel 10) anges att betalningar med check hädanefter endast skall kunna göras om det i avtalet med fordringsägaren anges vara den enda accepterade betalningsmetoden.

Tilläggspensionsplan för ledamöter av parlamentet

Årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 9.17 och 9.20.

Om tilläggspensionsplanen för parlamentets ledamöter skall bibehållas måste en tillräcklig rättslig grund skapas så snart som möjligt.

Tilläggspensionsplanen har bibehållits utan att det har skapats någon tillräcklig rättslig grund.

Ja, en rättslig grund bör skapas.

I ledamotsstadgan, som skall träda i kraft 2009, anges att Europaparlamentets ledamöter skall ha ett gemensamt pensionssystem och följaktligen försvinner då också systemet med tilläggspensioner.

Det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för parlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Inga sådana regler har fastställts.

Ja, lämpliga regler bör införas.

Beträffande det aktuella systemet gjordes en försäkringsstudie under våren 2005. Den bör ge möjlighet att vidta åtgärder för att behålla balansen i fonderna. Resultatet av studien kan även ge utrymme för att på nytt undersöka behörigheter respektive ansvarsområden för parlamentet och den organisation som enligt luxemburgsk rätt förvaltar pensionsfonden under den aktuella perioden fram tills dess att stadgan träder i kraft.

System för övervakning och kontroll

| 9.4 | Under 2004 fortsatte samtliga institutioner att förbättra sina system för övervakning och kontroll för att uppfylla kraven i den nya budgetförordningen. Ingen av institutionerna hade dock infört normerna för intern kontroll fullt ut (1). |
| --- | --- |

9.4

Under 2004 fortsatte samtliga institutioner att förbättra sina system för övervakning och kontroll för att uppfylla kraven i den nya budgetförordningen. Ingen av institutionerna hade dock infört normerna för intern kontroll fullt ut (1).

| 9.4 | RÅDETS SVAR
  Rådets normer för intern kontroll (ICS) antogs den 20 juli 2005. |
| --- | --- |

9.4

RÅDETS SVAR

Rådets normer för intern kontroll (ICS) antogs den 20 juli 2005.

| 9.4 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen antog standarder för internkontroll 2000 och sedan dess görs en årlig uppföljning av hur baskraven genomförs. Dessutom kontrolleras det regelbundet att genomförandet av baskraven sker på ett korrekt och effektivt sätt. Som revisionsrätten anger i punkt 1.87 uppfylldes 93 % av baskraven, vilket bör kunna anses vara ett fullständigt genomförande i en föränderlig miljö. |
| --- | --- |

9.4

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen antog standarder för internkontroll 2000 och sedan dess görs en årlig uppföljning av hur baskraven genomförs. Dessutom kontrolleras det regelbundet att genomförandet av baskraven sker på ett korrekt och effektivt sätt. Som revisionsrätten anger i punkt 1.87 uppfylldes 93 % av baskraven, vilket bör kunna anses vara ett fullständigt genomförande i en föränderlig miljö.

| 9.4 | DOMSTOLENS SVAR
  Domstolens administration medger att vissa normer för intern kontroll inte har kunnat införas fullt ut under år 2004. En ökning av styrkan av kvalificerad personal bör medföra en snabb förbättring av situationen. |
| --- | --- |

9.4

DOMSTOLENS SVAR

Domstolens administration medger att vissa normer för intern kontroll inte har kunnat införas fullt ut under år 2004. En ökning av styrkan av kvalificerad personal bör medföra en snabb förbättring av situationen.

| 9.4 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Genomförandet av de centrala åtgärderna till följd av att interna kontrollstandarder har antagits är nu schemalagt över en tvåårsperiod (2004–2005). De avser personaladministration (upprättande av en skriftlig beskrivning av samtliga tjänster, aktualisering av beskrivningen av rekryteringsförfarandena), användning av prestationsindikatorer (där man begärde interinstitutionellt samråd) samt systematiskt utnyttjande av en utgiftsplan per kvartal. Dessa togs upp i en konsoliderad åtgärdsplan som generalsekreteraren antog den 8 november 2004. |
| --- | --- |

9.4

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Genomförandet av de centrala åtgärderna till följd av att interna kontrollstandarder har antagits är nu schemalagt över en tvåårsperiod (2004–2005). De avser personaladministration (upprättande av en skriftlig beskrivning av samtliga tjänster, aktualisering av beskrivningen av rekryteringsförfarandena), användning av prestationsindikatorer (där man begärde interinstitutionellt samråd) samt systematiskt utnyttjande av en utgiftsplan per kvartal. Dessa togs upp i en konsoliderad åtgärdsplan som generalsekreteraren antog den 8 november 2004.

| 9.5 | År 2004 använde samtliga institutioner det nya utbetalningssystemet, ett nytt datasystem för att beräkna personallöner som skapats och förvaltas av kommissionens utbetalningskontor. Det nya utbetalningssystemet uppvisade under 2004 olika tekniska brister vilket skapade en ny risk och i många fall ledde till en felaktig beräkning av olika delar av personallönerna. De mest påtagliga felen korrigerades manuellt före betalning. När det gäller en av dessa delar ändrades programmen för det nya utbetalningssystemet i mars 2005 och beloppen som betalats under 2004 beräknades om och korrigerades vid behov. Dessa korrigeringar ledde till återbetalningskrav som uppgick till totalt 1,9 miljoner euro för samtliga institutioner. Manuella uppgifter som förts över till det nya utbetalningssystemet från de datasystem som registrerade omständigheter som kvalificerade personal till särskilda rättigheter utgjorde ytterligare en särskild risk för fel. Kontrollerna stärktes emellertid inte till följd av detta. |
| --- | --- |

9.5

År 2004 använde samtliga institutioner det nya utbetalningssystemet, ett nytt datasystem för att beräkna personallöner som skapats och förvaltas av kommissionens utbetalningskontor. Det nya utbetalningssystemet uppvisade under 2004 olika tekniska brister vilket skapade en ny risk och i många fall ledde till en felaktig beräkning av olika delar av personallönerna. De mest påtagliga felen korrigerades manuellt före betalning. När det gäller en av dessa delar ändrades programmen för det nya utbetalningssystemet i mars 2005 och beloppen som betalats under 2004 beräknades om och korrigerades vid behov. Dessa korrigeringar ledde till återbetalningskrav som uppgick till totalt 1,9 miljoner euro för samtliga institutioner. Manuella uppgifter som förts över till det nya utbetalningssystemet från de datasystem som registrerade omständigheter som kvalificerade personal till särskilda rättigheter utgjorde ytterligare en särskild risk för fel. Kontrollerna stärktes emellertid inte till följd av detta.

| 9.5 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Den nya budgetförordningen infördes nästan samtidigt som de nya tjänsteföreskrifterna och lönesystemet NAP, vilket ledde till stora svårigheter. Man måste dock förstå svårigheternas karaktär. Framför allt har tjänsteföreskrifterna gett upphov till åtskilliga tolkningsproblem. Först sedan dessa problem löstes (vanligtvis av administrativa enhetschefer) kunde en slutlig justering göras av NAP-systemet. Den tidsfördröjning som detta gav upphov till berodde i huvudsak på de återkrav som behövde göras. De renodlat tekniska initiala problemen med NAP var påfrestande och tidsödande för berörda enheter, men kunde identifieras och avhjälpas snabbt. Den manuella inmatningen av löneuppgifter innebar visserligen en riskfaktor, men det systemet är trots allt inte nytt och kräver därför inga särskilda kontrollåtgärder utöver de befintliga. NAP kan däremot innebära att parlamentet måste stärka kontrollerna efter löneutbetalningar. |
| --- | --- |

9.5

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Den nya budgetförordningen infördes nästan samtidigt som de nya tjänsteföreskrifterna och lönesystemet NAP, vilket ledde till stora svårigheter. Man måste dock förstå svårigheternas karaktär. Framför allt har tjänsteföreskrifterna gett upphov till åtskilliga tolkningsproblem. Först sedan dessa problem löstes (vanligtvis av administrativa enhetschefer) kunde en slutlig justering göras av NAP-systemet. Den tidsfördröjning som detta gav upphov till berodde i huvudsak på de återkrav som behövde göras. De renodlat tekniska initiala problemen med NAP var påfrestande och tidsödande för berörda enheter, men kunde identifieras och avhjälpas snabbt. Den manuella inmatningen av löneuppgifter innebar visserligen en riskfaktor, men det systemet är trots allt inte nytt och kräver därför inga särskilda kontrollåtgärder utöver de befintliga. NAP kan däremot innebära att parlamentet måste stärka kontrollerna efter löneutbetalningar.

| 9.5 | RÅDETS SVAR
  Rådets generalsekretariat betonar att kontrollerna faktiskt förstärktes när det tidigare löneprogrammet ersattes med NAP. Rådets generalsekretariat beklagar att slutsatsen om kontroller kan avleda läsarens uppmärksamhet från det faktum att ett bristfälligt datorprogram infördes vid tidpunkten för en genomgripande ändring av tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

9.5

RÅDETS SVAR

Rådets generalsekretariat betonar att kontrollerna faktiskt förstärktes när det tidigare löneprogrammet ersattes med NAP. Rådets generalsekretariat beklagar att slutsatsen om kontroller kan avleda läsarens uppmärksamhet från det faktum att ett bristfälligt datorprogram infördes vid tidpunkten för en genomgripande ändring av tjänsteföreskrifterna.

| 9.5 | KOMMISSIONENS SVAR
  Det nya utbetalningssystemet som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, på samma sätt som det alltid innebär en risk när en ny datortillämpning införs.
  Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet.
  Ändringarna av tjänsteföreskrifterna antogs inte av rådet förrän den 22 mars 2004 och den tidsram som gavs för fastställande av detaljerade föreskrifter för användning och anpassning av det nya utbetalningssystemet blev därför mycket snäv. Kommissionen lyckades emellertid ta med de flesta av de ändringar som införts genom reformen i löneutbetalningarna för maj 2004. Det var inte möjligt att helt och hållet ta hänsyn till alla aspekter från och med den dag då reformen trädde ikraft, då de allmänna genomförandebestämmelserna och förvaltningsbestämmelserna inte var helt klara. Provisoriska system skapades därför för att minska konsekvenserna för de personer som utbetalningarna går till. De ändringar av det nya utbetalningssystemet som gjordes i mars 2005, och som orsakade den nämnda korrigeringen på 1,9 miljoner euro, gjordes till följd av föreskrifter som utfärdades i november 2004 och hade således inte kunnat göras tidigare än när de gjordes.
  I och med att det nya utbetalningssystemet infördes blev det nödvändigt att flytta kvalitetskontrollen av inlagda uppgifter till systemen för förvaltning av rättigheter, som numera levererar uppgifter automatiskt till det nya utbetalningssystemet via ett gränssnitt. Under 2003 utvärderades och omorganiserades de befintliga kontrollerna för att säkra att förvaltningssystemen från och med den 1 januari 2004 iakttar budgetförordningens princip om att initiativet till en transaktion och efterhandskontrollen av densamma skall vara åtskilda funktioner. |
| --- | --- |

9.5

KOMMISSIONENS SVAR

Det nya utbetalningssystemet som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, på samma sätt som det alltid innebär en risk när en ny datortillämpning införs.

Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet.

Ändringarna av tjänsteföreskrifterna antogs inte av rådet förrän den 22 mars 2004 och den tidsram som gavs för fastställande av detaljerade föreskrifter för användning och anpassning av det nya utbetalningssystemet blev därför mycket snäv. Kommissionen lyckades emellertid ta med de flesta av de ändringar som införts genom reformen i löneutbetalningarna för maj 2004. Det var inte möjligt att helt och hållet ta hänsyn till alla aspekter från och med den dag då reformen trädde ikraft, då de allmänna genomförandebestämmelserna och förvaltningsbestämmelserna inte var helt klara. Provisoriska system skapades därför för att minska konsekvenserna för de personer som utbetalningarna går till. De ändringar av det nya utbetalningssystemet som gjordes i mars 2005, och som orsakade den nämnda korrigeringen på 1,9 miljoner euro, gjordes till följd av föreskrifter som utfärdades i november 2004 och hade således inte kunnat göras tidigare än när de gjordes.

I och med att det nya utbetalningssystemet infördes blev det nödvändigt att flytta kvalitetskontrollen av inlagda uppgifter till systemen för förvaltning av rättigheter, som numera levererar uppgifter automatiskt till det nya utbetalningssystemet via ett gränssnitt. Under 2003 utvärderades och omorganiserades de befintliga kontrollerna för att säkra att förvaltningssystemen från och med den 1 januari 2004 iakttar budgetförordningens princip om att initiativet till en transaktion och efterhandskontrollen av densamma skall vara åtskilda funktioner.

| 9.5 | DOMSTOLENS SVAR
  De problem som angetts beror på att NAP-systemet började användas. Införandet av detta system skedde samtidigt som det genomfördes ändringar i tjänsteföreskrifterna, under omständigheter som var långt ifrån optimala och som har medfört en klart ökad arbetsbörda för ”lönekontoret”. Andra institutioner har, liksom domstolen, haft problem med att använda detta system. Dessa problem har vid flera tillfällen påpekats för de tjänstemän vid kommissionen som administrerar NAP-systemet och de har diskuterats vid regelbundna möten med dessa tjänstemän. De flesta problem är nu i huvudsak lösta.
  Vid domstolen utförs överförandet av uppgifter till NAP-systemet av personalen vid ”lönekontoret”, vilket sker direkt på grundval av olika administrativa beslut som ger upphov till rättigheter, och överförandet är föremål för en systematisk kontroll inom denna enhet. Inkodningen sker således inte på grundval av uppgifter som redan lagts in i systemet för personalförvaltning, Centurio. |
| --- | --- |

9.5

DOMSTOLENS SVAR

De problem som angetts beror på att NAP-systemet började användas. Införandet av detta system skedde samtidigt som det genomfördes ändringar i tjänsteföreskrifterna, under omständigheter som var långt ifrån optimala och som har medfört en klart ökad arbetsbörda för ”lönekontoret”. Andra institutioner har, liksom domstolen, haft problem med att använda detta system. Dessa problem har vid flera tillfällen påpekats för de tjänstemän vid kommissionen som administrerar NAP-systemet och de har diskuterats vid regelbundna möten med dessa tjänstemän. De flesta problem är nu i huvudsak lösta.

Vid domstolen utförs överförandet av uppgifter till NAP-systemet av personalen vid ”lönekontoret”, vilket sker direkt på grundval av olika administrativa beslut som ger upphov till rättigheter, och överförandet är föremål för en systematisk kontroll inom denna enhet. Inkodningen sker således inte på grundval av uppgifter som redan lagts in i systemet för personalförvaltning, Centurio.

| 9.5 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Vid EESK förs inga uppgifter in manuellt i det nya utbetalningssystemet. Personalens data kodas in i det personaladministrativa datasystemet av en person och kontrolleras av en annan person. De validerade uppgifterna förs över direkt från detta system till det nya utbetalningssystemet i en automatiserad procedur. De enskilda utbetalningarna från det nya systemet förs också in elektroniskt i redovisningssystemet utan några manuella ingrepp. Liksom alla andra utbetalningar skickas dessa dessutom elektroniskt till banken, efter dubbla elektroniska underskrifter, utan någon som helst omkodning. |
| --- | --- |

9.5

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Vid EESK förs inga uppgifter in manuellt i det nya utbetalningssystemet. Personalens data kodas in i det personaladministrativa datasystemet av en person och kontrolleras av en annan person. De validerade uppgifterna förs över direkt från detta system till det nya utbetalningssystemet i en automatiserad procedur. De enskilda utbetalningarna från det nya systemet förs också in elektroniskt i redovisningssystemet utan några manuella ingrepp. Liksom alla andra utbetalningar skickas dessa dessutom elektroniskt till banken, efter dubbla elektroniska underskrifter, utan någon som helst omkodning.

| 9.6 | Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall kostnader för logi som uppkommit under en tjänsteresa återbetalas upp till ett maximibelopp som fastställts för varje land mot uppvisande av verifierande underlag (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse föreskrivs det i de interna bestämmelserna för alla institutioner, förutom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen, att ett schablonbelopp som uppgår till mellan 30 % och 60 % av det tillåtna maximibeloppet skall betalas ut till personal som inte kan styrka att de har haft kostnader för logi. I de ändrade tjänsteföreskrifterna fastställs även nya, lägre nivåer för dagtraktamenten. Två institutioner behöll dock det system som gällde före maj 2004 och fortsatte att tillämpa de upphävda nivåerna för dagtraktamenten (2). |
| --- | --- |

9.6

Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall kostnader för logi som uppkommit under en tjänsteresa återbetalas upp till ett maximibelopp som fastställts för varje land mot uppvisande av verifierande underlag (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse föreskrivs det i de interna bestämmelserna för alla institutioner, förutom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen, att ett schablonbelopp som uppgår till mellan 30 % och 60 % av det tillåtna maximibeloppet skall betalas ut till personal som inte kan styrka att de har haft kostnader för logi. I de ändrade tjänsteföreskrifterna fastställs även nya, lägre nivåer för dagtraktamenten. Två institutioner behöll dock det system som gällde före maj 2004 och fortsatte att tillämpa de upphävda nivåerna för dagtraktamenten (2).

| 9.6 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Att parlamentets verksamhet är spridd på tre arbetsorter leder till särskilda problem med tjänsteresor, vilket bland annat innebar att parlamentet inte kunde införa de nya reglerna före tidsfristen den 1 maj. Även om det i de nya bestämmelser som infördes 2005 föreskrivs att schablonutbetalningar skall göras anser parlamentet att det nya systemet ger jämvikt mellan de lagstadgade kraven och de praktiska behoven och att det ligger i linje med det rättsliga yttrande som parlamentet fått. |
| --- | --- |

9.6

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Att parlamentets verksamhet är spridd på tre arbetsorter leder till särskilda problem med tjänsteresor, vilket bland annat innebar att parlamentet inte kunde införa de nya reglerna före tidsfristen den 1 maj. Även om det i de nya bestämmelser som infördes 2005 föreskrivs att schablonutbetalningar skall göras anser parlamentet att det nya systemet ger jämvikt mellan de lagstadgade kraven och de praktiska behoven och att det ligger i linje med det rättsliga yttrande som parlamentet fått.

| 9.6 | RÅDETS SVAR
  Rådets generalsekretariat kommer tillsammans med de övriga institutionerna att undersöka möjligheterna att ändra de interna reglerna för ersättning av logikostnader när styrkande underlag saknas. |
| --- | --- |

9.6

RÅDETS SVAR

Rådets generalsekretariat kommer tillsammans med de övriga institutionerna att undersöka möjligheterna att ändra de interna reglerna för ersättning av logikostnader när styrkande underlag saknas.

| 9.6 | KOMMISSIONENS SVAR
  Systemet med att betala ut ett schablonbelopp istället för ett belopp som varierar beroende på de kostnader som kan styrkas, sågs som en tillämpningsföreskrift för en bestämmelse i tjänsteföreskrifterna, som ger förvaltningarna möjlighet att beakta kostnadseffektivitetsaspekten inom de givna ramarna för skönsmässig bedömning. Kommissionen kommer emellertid att undersöka om systemet är lämpligt. |
| --- | --- |

9.6

KOMMISSIONENS SVAR

Systemet med att betala ut ett schablonbelopp istället för ett belopp som varierar beroende på de kostnader som kan styrkas, sågs som en tillämpningsföreskrift för en bestämmelse i tjänsteföreskrifterna, som ger förvaltningarna möjlighet att beakta kostnadseffektivitetsaspekten inom de givna ramarna för skönsmässig bedömning. Kommissionen kommer emellertid att undersöka om systemet är lämpligt.

| 9.6 | EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  EESK:s handledning för tjänsteresor baseras till stor del på kommissionens handledning. Punkt 4.2 är exakt likalydande i båda handledningarna. För att regelverket skall förbli konsekvent mellan institutionerna avser EESK att fortsätta att tillämpa artikel 13.1 i bilaga VII på samma sätt som kommissionen. |
| --- | --- |

9.6

EKONOMOSKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

EESK:s handledning för tjänsteresor baseras till stor del på kommissionens handledning. Punkt 4.2 är exakt likalydande i båda handledningarna. För att regelverket skall förbli konsekvent mellan institutionerna avser EESK att fortsätta att tillämpa artikel 13.1 i bilaga VII på samma sätt som kommissionen.

| 9.7 | Brister konstaterades i de kontrollsystem som gäller överföringen av en del av personalens ersättning med tillämpning av en korrigeringskoefficient. I flera olika fall beviljades överföringar utan att det fanns tillräckliga underlag som styrkte att tjänstemannen i fråga hade rätt till de begärda överföringarna (3). Antalet fall som konstaterades var betydande vid somliga institutioner (4). |
| --- | --- |

9.7

Brister konstaterades i de kontrollsystem som gäller överföringen av en del av personalens ersättning med tillämpning av en korrigeringskoefficient. I flera olika fall beviljades överföringar utan att det fanns tillräckliga underlag som styrkte att tjänstemannen i fråga hade rätt till de begärda överföringarna (3). Antalet fall som konstaterades var betydande vid somliga institutioner (4).

| 9.7 och 9.8 | KOMMISSIONENS SVAR
  De felaktigheter som påpekas gäller andra institutioner än kommissionen. |
| --- | --- |

9.7 och 9.8

KOMMISSIONENS SVAR

De felaktigheter som påpekas gäller andra institutioner än kommissionen.

| 9.7 | DOMSTOLENS SVAR
  Denna punkt rör de fall då följderna av en ändring av en tjänstemans rättigheter på grund av dennes familjesituation inte omedelbart påverkar rätten till överföring av en del av lönen. Det skall emellertid påpekas att domstolens administration regelbundet genomför kontroller och – om det finns skäl för det – vidtar rättelse, genom att kräva återbetalning av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

9.7

DOMSTOLENS SVAR

Denna punkt rör de fall då följderna av en ändring av en tjänstemans rättigheter på grund av dennes familjesituation inte omedelbart påverkar rätten till överföring av en del av lönen. Det skall emellertid påpekas att domstolens administration regelbundet genomför kontroller och – om det finns skäl för det – vidtar rättelse, genom att kräva återbetalning av felaktigt utbetalda belopp.

| 9.7 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Analysen av dokumentunderlaget för överföring av en del av ersättningarna med en korrigeringskoefficient är ett inslag i de systematiska efterhandskontroller som pågår för närvarande. Eventuella korrigeringar som behöver göras utförs i enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

9.7

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Analysen av dokumentunderlaget för överföring av en del av ersättningarna med en korrigeringskoefficient är ett inslag i de systematiska efterhandskontroller som pågår för närvarande. Eventuella korrigeringar som behöver göras utförs i enlighet med de nya tjänsteföreskrifterna.

| 9.8 | Revisionsrätten konstaterade att det saknades kontrollförfaranden avseende pensionsutbetalningar vid somliga insitutioner. Pension som betalats ut till pensionerade tjänstemän som bor i vissa medlemsstater ökar på grund av korrigeringskoefficienten. Ingen kontroll har dock gjorts på senare år för att verifiera vilken bostadsort före detta tjänstemän faktiskt har (5). |
| --- | --- |

9.8

Revisionsrätten konstaterade att det saknades kontrollförfaranden avseende pensionsutbetalningar vid somliga insitutioner. Pension som betalats ut till pensionerade tjänstemän som bor i vissa medlemsstater ökar på grund av korrigeringskoefficienten. Ingen kontroll har dock gjorts på senare år för att verifiera vilken bostadsort före detta tjänstemän faktiskt har (5).

| 9.8 | RÅDETS SVAR
  På grundval av en riskbedömning genomförde rådets generalsekretariat i mars 2005 en undersökning av pensionsutbetalningar till personer bosatta i Förenade kungariket. Undersökningen föranledde korrektioner från administrationen, vilka i sin tur ledde till två mål i domstolen. |
| --- | --- |

9.8

RÅDETS SVAR

På grundval av en riskbedömning genomförde rådets generalsekretariat i mars 2005 en undersökning av pensionsutbetalningar till personer bosatta i Förenade kungariket. Undersökningen föranledde korrektioner från administrationen, vilka i sin tur ledde till två mål i domstolen.

| 9.8 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Efter 2002 beslutade man att kontrollen av pensionärernas bostadsort skulle göras vartannat år. Denna kontroll planerades till slutet av 2004 men försenades på grund av den arbetsbörda som berodde på ”reformen” (nya beräkningar, nya överföringar osv.). Under denna period höll EESK täta kontakter med sina pensionärer genom att skicka ut nyhetsbrev och bevaka att de levererades, vid behov även via korrespondens med enskilda personer. Den fullständiga officiella kontrollen kommer att genomföras mellan juli och oktober 2005. Per 31 augusti 2005 hade över 80 % av pensionärerna blivit kontrollerade. |
| --- | --- |

9.8

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Efter 2002 beslutade man att kontrollen av pensionärernas bostadsort skulle göras vartannat år. Denna kontroll planerades till slutet av 2004 men försenades på grund av den arbetsbörda som berodde på ”reformen” (nya beräkningar, nya överföringar osv.). Under denna period höll EESK täta kontakter med sina pensionärer genom att skicka ut nyhetsbrev och bevaka att de levererades, vid behov även via korrespondens med enskilda personer. Den fullständiga officiella kontrollen kommer att genomföras mellan juli och oktober 2005. Per 31 augusti 2005 hade över 80 % av pensionärerna blivit kontrollerade.

| 9.9 | Med undantag av Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen gjordes iakttagelser om enstaka brister i systemen för övervakning och kontroll när det gäller upphandling. |
| --- | --- |

9.9

Med undantag av Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen gjordes iakttagelser om enstaka brister i systemen för övervakning och kontroll när det gäller upphandling.

| 9.9 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Parlamentet noterar anmärkningen från revisionsrätten och kommer att fortsätta arbetet med att förbättra sina rutiner. |
| --- | --- |

9.9

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Parlamentet noterar anmärkningen från revisionsrätten och kommer att fortsätta arbetet med att förbättra sina rutiner.

| 9.9 | RÅDETS SVAR
  Rådets generalsekretariat anser inte att det finns argument som stöder revisionsrättens uttalande om tillfälliga svagheter i systemet för översyn och kontroll vid upphandling. Rådets generalsekretariat har upprättat en intern organisation i anslutning till enheten för upphandlingssamordning inom GD A IV som säkerställer att konkurrensutsatta anbudsförfaranden genomförs strikt enligt reglerna och i syfte att komma fram till den mest kostnadseffektiva lösningen.
  Inom ramen för den årliga revisionen fällde revisionsrätten en anmärkning mot ett upphandlingsärende gällande tolkningen av budgetförordningen, men som inte rör det interna kontrollsystemets kvalitet. |
| --- | --- |

9.9

RÅDETS SVAR

Rådets generalsekretariat anser inte att det finns argument som stöder revisionsrättens uttalande om tillfälliga svagheter i systemet för översyn och kontroll vid upphandling. Rådets generalsekretariat har upprättat en intern organisation i anslutning till enheten för upphandlingssamordning inom GD A IV som säkerställer att konkurrensutsatta anbudsförfaranden genomförs strikt enligt reglerna och i syfte att komma fram till den mest kostnadseffektiva lösningen.

Inom ramen för den årliga revisionen fällde revisionsrätten en anmärkning mot ett upphandlingsärende gällande tolkningen av budgetförordningen, men som inte rör det interna kontrollsystemets kvalitet.

| 9.9 | KOMMISSIONENS SVAR
  Inom kommissionen har alla berörda avdelningar vidtagit åtgärder för att korrigera bristerna.






  — | De årliga instruktionerna till delegationerna kommer att ses över för att säkra att alla delegationer lämnar in tillräcklig efterhandsinformation. |
| --- | --- | --- |

9.9

KOMMISSIONENS SVAR

Inom kommissionen har alla berörda avdelningar vidtagit åtgärder för att korrigera bristerna.

—

De årliga instruktionerna till delegationerna kommer att ses över för att säkra att alla delegationer lämnar in tillräcklig efterhandsinformation.

| — | Ytterligare två kontroller har införts, en förhandskontroll och en efterhandskontroll, för att förbättra kontrollsystemet avseende upphandling av datorutrustning. |
| --- | --- |

—

Ytterligare två kontroller har införts, en förhandskontroll och en efterhandskontroll, för att förbättra kontrollsystemet avseende upphandling av datorutrustning.

| — | När det gäller upphandling vid OIB vidtogs åtgärder under 2005 för att säkra att artikel 126 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen iakttas. Dessutom planerades anbudsförfarandena under 2005–2006 och genomfördes efterhandskontroller under hela året. |
| --- | --- |

—

När det gäller upphandling vid OIB vidtogs åtgärder under 2005 för att säkra att artikel 126 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen iakttas. Dessutom planerades anbudsförfarandena under 2005–2006 och genomfördes efterhandskontroller under hela året.

| 9.9 | DOMSTOLENS SVAR
  Domstolens administration kommer att bemöda sig om att ytterligare skärpa kontrollerna när det gäller upphandling och att utforma en utbildning för de tjänstemän som arbetar med detta. |
| --- | --- |

9.9

DOMSTOLENS SVAR

Domstolens administration kommer att bemöda sig om att ytterligare skärpa kontrollerna när det gäller upphandling och att utforma en utbildning för de tjänstemän som arbetar med detta.

| 9.9 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  En bakomliggande orsak till bristerna med avseende på planeringen av upphandlingsärendena och den operativa hanteringen av avtalen var alltför långtgående decentralisering av ansvaret för upphandlings- och kontraktshandläggningen till de olika operativa enheterna, som saknar tillräckliga specialkunskaper på området. I början av 2004 föreslog man inrättande av en ny enhet med ansvar för att samordna finans- och kontraktshanteringen i hela EESK:s och ReK:s samfunktioner, som sköter det stora flertalet av upphandlingsaktiviteterna inom EESK. Enheten etablerades formellt den 1 november 2004 och blev efter en rekryteringsfas fullt operativ i februari 2005. I enheten ingår två helt nya tjänster som specifikt arbetar med upphandlings- och kontraktsärenden inom samfunktionerna. Det skall också sägas att aktiviteterna i anslutning till utvidgningen och de båda kommittéernas flytt till nya byggnader har haft ett betydande genomslag på de olika operativa enheterna och bidragit till de svagheter som iakttagits. |
| --- | --- |

9.9

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

En bakomliggande orsak till bristerna med avseende på planeringen av upphandlingsärendena och den operativa hanteringen av avtalen var alltför långtgående decentralisering av ansvaret för upphandlings- och kontraktshandläggningen till de olika operativa enheterna, som saknar tillräckliga specialkunskaper på området. I början av 2004 föreslog man inrättande av en ny enhet med ansvar för att samordna finans- och kontraktshanteringen i hela EESK:s och ReK:s samfunktioner, som sköter det stora flertalet av upphandlingsaktiviteterna inom EESK. Enheten etablerades formellt den 1 november 2004 och blev efter en rekryteringsfas fullt operativ i februari 2005. I enheten ingår två helt nya tjänster som specifikt arbetar med upphandlings- och kontraktsärenden inom samfunktionerna. Det skall också sägas att aktiviteterna i anslutning till utvidgningen och de båda kommittéernas flytt till nya byggnader har haft ett betydande genomslag på de olika operativa enheterna och bidragit till de svagheter som iakttagits.

Iakttagelser om transaktioner

| 9.10 | Revisionsrättens granskning omfattade personalens löner, överföringar av en del av lönen som ökar genom korrigeringskoefficienten till bankkonton i andra medlemsstater än den där personalen är anställd, rekryteringar, ersättningar till institutionernas ledamöter och utgifter för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

9.10

Revisionsrättens granskning omfattade personalens löner, överföringar av en del av lönen som ökar genom korrigeringskoefficienten till bankkonton i andra medlemsstater än den där personalen är anställd, rekryteringar, ersättningar till institutionernas ledamöter och utgifter för offentlig upphandling.

| 9.11 | Flera fall som medför en långvarig ekonomisk inverkan konstaterades när det gäller ersättning till personal där utgifterna inte var styrkta: |
| --- | --- |

9.11

Flera fall som medför en långvarig ekonomisk inverkan konstaterades när det gäller ersättning till personal där utgifterna inte var styrkta:

| 9.11 och 9.12 | KOMMISSIONENS SVAR
  Se svaren till punkt 9.7 och 9.8. |
| --- | --- |

9.11 och 9.12

KOMMISSIONENS SVAR

Se svaren till punkt 9.7 och 9.8.

| 9.11 | |
| --- | --- |

9.11

| a) | Lönegradsplacering av personal som inte stämmer överens med bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren för övriga anställda (6), beviljande av särskild löneförhöjning avsedd för enhetschefer till personer som inte hade några arbetsledande uppgifter (4). |
| --- | --- |

a)

Lönegradsplacering av personal som inte stämmer överens med bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren för övriga anställda (6), beviljande av särskild löneförhöjning avsedd för enhetschefer till personer som inte hade några arbetsledande uppgifter (4).

| a) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  När det gäller lönegradsplacering av personalen syftar revisionsrättens anmärkning på att en tillfälligt anställd inte blivit överförd till annan lönegrad i enlighet med de nya tjänsteföreskrifternas övergångsbestämmelser. Detta fel har korrigerats. Efterhandskontroll har för övrigt visat att detta var ett isolerat fall.
  Beträffande definitionen av enhetschefer skall det sägas att tjänsteföreskrifterna inte anger något minimiantal anställda som en enhetschef skall leda. Vid EESK som är en liten institution gäller följande arbetsledningsalternativ: För att öka individens motivation och kollektivets effektivitet har enhetscheferna det fulla ansvaret, och kan ställas till svars, för organisation och utveckling av verksamheten inom sin sektor och för att administrera sina personella resurser. I EESK:s beslut nr 442/04 A fastställs det att en anställd för att bli utnämnd till enhetschef vid EESK antingen






  — | skall ha betydande ansvarsuppgifter avseende formulering, utveckling och tillämpning av EESK:s policy eller ha betydande ansvarsuppgifter på känsliga områden, eller |
| --- | --- | --- |

a)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

När det gäller lönegradsplacering av personalen syftar revisionsrättens anmärkning på att en tillfälligt anställd inte blivit överförd till annan lönegrad i enlighet med de nya tjänsteföreskrifternas övergångsbestämmelser. Detta fel har korrigerats. Efterhandskontroll har för övrigt visat att detta var ett isolerat fall.

Beträffande definitionen av enhetschefer skall det sägas att tjänsteföreskrifterna inte anger något minimiantal anställda som en enhetschef skall leda. Vid EESK som är en liten institution gäller följande arbetsledningsalternativ: För att öka individens motivation och kollektivets effektivitet har enhetscheferna det fulla ansvaret, och kan ställas till svars, för organisation och utveckling av verksamheten inom sin sektor och för att administrera sina personella resurser. I EESK:s beslut nr 442/04 A fastställs det att en anställd för att bli utnämnd till enhetschef vid EESK antingen

—

skall ha betydande ansvarsuppgifter avseende formulering, utveckling och tillämpning av EESK:s policy eller ha betydande ansvarsuppgifter på känsliga områden, eller

| — | ha betydande ansvarsuppgifter på området för personal- eller finansadministration eller fungera som utanordnare i budgetförordningens bemärkelse på betydelsefulla områden eller för större belopp, eller |
| --- | --- |

—

ha betydande ansvarsuppgifter på området för personal- eller finansadministration eller fungera som utanordnare i budgetförordningens bemärkelse på betydelsefulla områden eller för större belopp, eller

| — | leda en administrativ enhet med minst nio tjänstemän. |
| --- | --- |

—

leda en administrativ enhet med minst nio tjänstemän.

Det är således helt i enlighet med detta beslut som chefen för internrevisionen och chefen för rättstjänsten utnämndes till enhetschefer, med hänsyn till deras ansvarsuppgifters omfattning och karaktär.

| b) | Överföring av en del av lönen med korrigeringskoefficienter beviljades utan erforderliga underlag för alla eller delar av de belopp som förts över (7). |
| --- | --- |

b)

Överföring av en del av lönen med korrigeringskoefficienter beviljades utan erforderliga underlag för alla eller delar av de belopp som förts över (7).

| b) | RÅDETS SVAR
  Revisionsrätten gör samma anmärkning som i punkt 9.7. Eftersom rådets generalsekretariat årligen systematiskt begär in nytt styrkande underlag kan man inte dra slutsatsen att de få fall som revisionsrätten har påträffat skulle ha långvariga finansiella konsekvenser vad gäller avlöningen av personalen. |
| --- | --- |

b)

RÅDETS SVAR

Revisionsrätten gör samma anmärkning som i punkt 9.7. Eftersom rådets generalsekretariat årligen systematiskt begär in nytt styrkande underlag kan man inte dra slutsatsen att de få fall som revisionsrätten har påträffat skulle ha långvariga finansiella konsekvenser vad gäller avlöningen av personalen.

| | DOMSTOLENS SVAR
  Här hänvisas till svaret under punkt 9.7. |
| --- | --- |

DOMSTOLENS SVAR

Här hänvisas till svaret under punkt 9.7.

| | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Se EESK:s kommentarer till punkt 9.7. |
| --- | --- |

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Se EESK:s kommentarer till punkt 9.7.

| 9.12 | Arten och typen av fel som påträffades visade att det fanns brister i hur ovannämnda system för övervakning och kontroll fungerade och gav indikationer på att det krävs förbättringar. |
| --- | --- |

9.12

Arten och typen av fel som påträffades visade att det fanns brister i hur ovannämnda system för övervakning och kontroll fungerade och gav indikationer på att det krävs förbättringar.

Årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från de delegerade utanordnarna

| 9.13 | Utformningen på de delegerade utanordnarnas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar förbättrades 2004. Vissa av dem innehöll reservationer och i de flesta av dem rapporterades om vissa brister i systemen för övervakning och kontroll. Revisionsrätten kunde inte beakta vissa institutioners årliga verksamhetsrapporter eftersom de inte hade sammanställts innan revisionsrättens granskning hade avslutats (8). |
| --- | --- |

9.13

Utformningen på de delegerade utanordnarnas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar förbättrades 2004. Vissa av dem innehöll reservationer och i de flesta av dem rapporterades om vissa brister i systemen för övervakning och kontroll. Revisionsrätten kunde inte beakta vissa institutioners årliga verksamhetsrapporter eftersom de inte hade sammanställts innan revisionsrättens granskning hade avslutats (8).

| 9.13 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen noterar att revisionsrätten pekar på förbättringar i de årliga verksamhetsberättelserna för 2004, vilka alla lagts fram i tid.
  Kommissionens avdelningars årliga verksamhetsberättelser innehöll ett fåtal reservationer och anmärkningar avseende de sammanlagda administrativa utgifterna. Kommissionen anser att de brister i övervaknings- och kontrollsystemen som rapporterats inte är sådana att de påverkar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

9.13

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen noterar att revisionsrätten pekar på förbättringar i de årliga verksamhetsberättelserna för 2004, vilka alla lagts fram i tid.

Kommissionens avdelningars årliga verksamhetsberättelser innehöll ett fåtal reservationer och anmärkningar avseende de sammanlagda administrativa utgifterna. Kommissionen anser att de brister i övervaknings- och kontrollsystemen som rapporterats inte är sådana att de påverkar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 9.13 | DOMSTOLENS SVAR
  Vad beträffar den årliga verksamhetsrapporten skall påpekas att tidsfristen för att överlämna ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna till budgetmyndigheten, vilken i artikel 60.7 i budgetförordningen har fastställts till den 15 juni, endast gäller för kommissionen. Domstolens delegerade utanordnare överlämnade sin årliga verksamhetsrapport till sin institution den 21 juni 2005. Om revisionsrätten uttrycker ett önskemål om att förfoga över årsrapporten ett visst datum, kommer domstolen i framtiden att bemöda sig om att efterkomma detta önskemål. |
| --- | --- |

9.13

DOMSTOLENS SVAR

Vad beträffar den årliga verksamhetsrapporten skall påpekas att tidsfristen för att överlämna ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna till budgetmyndigheten, vilken i artikel 60.7 i budgetförordningen har fastställts till den 15 juni, endast gäller för kommissionen. Domstolens delegerade utanordnare överlämnade sin årliga verksamhetsrapport till sin institution den 21 juni 2005. Om revisionsrätten uttrycker ett önskemål om att förfoga över årsrapporten ett visst datum, kommer domstolen i framtiden att bemöda sig om att efterkomma detta önskemål.

Särskilda iakttagelser

| 9.14 | Följande avsnitt gäller särskilda iakttagelser om varje enskild institution. |
| --- | --- |

9.14

Följande avsnitt gäller särskilda iakttagelser om varje enskild institution.

Parlamentet

| 9.15 | Punkterna 9.6 och 9.9 gäller för parlamentet. I flera fall fungerade inte godkännandet av utgifterna för upphandling som det var avsett. I ett fall var det belopp som utbetalades 0,7 miljoner euro för högt. |
| --- | --- |

9.15

Punkterna 9.6 och 9.9 gäller för parlamentet. I flera fall fungerade inte godkännandet av utgifterna för upphandling som det var avsett. I ett fall var det belopp som utbetalades 0,7 miljoner euro för högt.

| 9.15 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Se ovan för svaren till punkterna 9.6 och 9.9. Det nämnda beloppet härrör från en reducering av momsunderlaget till tomträttsavtalet för DA-D5-byggnaden som ansvariga belgiska myndigheter sent omsider beviljade efter långa förhandlingar. Den politiska uppgörelsen om reducerat momsunderlag uppnåddes alldeles innan avtalet skulle undertecknas. Man blev tvungen att vänta med att meddela de berörda skattemyndigheterna tills några dagar efter det att betalningen skulle ha gjorts i samband med undertecknandet av kontraktet för att företaget skulle få möjlighet att utfärda en kreditnota och en ny faktura. Beloppet på 701 537,76 euro behandlades därför som ett förskott i enlighet med villkoren i avtalet med företaget. |
| --- | --- |

9.15

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Se ovan för svaren till punkterna 9.6 och 9.9. Det nämnda beloppet härrör från en reducering av momsunderlaget till tomträttsavtalet för DA-D5-byggnaden som ansvariga belgiska myndigheter sent omsider beviljade efter långa förhandlingar. Den politiska uppgörelsen om reducerat momsunderlag uppnåddes alldeles innan avtalet skulle undertecknas. Man blev tvungen att vänta med att meddela de berörda skattemyndigheterna tills några dagar efter det att betalningen skulle ha gjorts i samband med undertecknandet av kontraktet för att företaget skulle få möjlighet att utfärda en kreditnota och en ny faktura. Beloppet på 701 537,76 euro behandlades därför som ett förskott i enlighet med villkoren i avtalet med företaget.

| 9.16 | Liksom tidigare år konstaterades även brister (se punkterna 9.21 och 9.22 i revisionsrättens årsrapport för 2002) i de system för övervakning och kontroll som gäller utbetalning av ersättningar till parlamentsledamöter. De förfaranden som tillämpades garanterade inte att den inkomst som före detta parlamentsledamöter fick från vissa verksamheter (avlönat arbete i en internationell institution, medverkande i en nationell eller regional regering, osv.) drogs av från avgångsvederlaget. |
| --- | --- |

9.16

Liksom tidigare år konstaterades även brister (se punkterna 9.21 och 9.22 i revisionsrättens årsrapport för 2002) i de system för övervakning och kontroll som gäller utbetalning av ersättningar till parlamentsledamöter. De förfaranden som tillämpades garanterade inte att den inkomst som före detta parlamentsledamöter fick från vissa verksamheter (avlönat arbete i en internationell institution, medverkande i en nationell eller regional regering, osv.) drogs av från avgångsvederlaget.

| 9.16 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Beträffande sekretariatsersättningen godkändes de nya ändringarna av bestämmelserna om ersättningar till ledamöter 2004 i avsikt att öka kontrollen av ersättningarna, bland annat tjänsteavtalen. Kvestorskollegiet godkände i juli 2005 de praktiska bestämmelserna för genomförandet av ändringarna så att förvaltande enheter kan genomföra dem. Beträffande ersättningen vid mandatets upphörande är parlamentet medvetet om att det innehåller vissa risker. Bestämmelser har verkställts och fler är under arbete för att minimera denna risk ytterligare. |
| --- | --- |

9.16

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Beträffande sekretariatsersättningen godkändes de nya ändringarna av bestämmelserna om ersättningar till ledamöter 2004 i avsikt att öka kontrollen av ersättningarna, bland annat tjänsteavtalen. Kvestorskollegiet godkände i juli 2005 de praktiska bestämmelserna för genomförandet av ändringarna så att förvaltande enheter kan genomföra dem. Beträffande ersättningen vid mandatets upphörande är parlamentet medvetet om att det innehåller vissa risker. Bestämmelser har verkställts och fler är under arbete för att minimera denna risk ytterligare.

Rådet

| 9.17 | Punkterna 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 och 9.11 gäller för rådet. Rådet införde inte miniminormer för intern kontroll (artikel 60.4 i budgetförordningen) och upprättade inte heller en detaljerad beskrivning av utanordnarens och förskottsförvaltarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter (artikel 44 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

9.17

Punkterna 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 och 9.11 gäller för rådet. Rådet införde inte miniminormer för intern kontroll (artikel 60.4 i budgetförordningen) och upprättade inte heller en detaljerad beskrivning av utanordnarens och förskottsförvaltarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter (artikel 44 i genomförandebestämmelserna).

| 9.17 | RÅDETS SVAR
  Kommentarerna från rådets generalsekretariat till punkterna 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 och 9.11 framgår av ovanstående. Det bör också framhållas att rådet nyligen infört en stadga som beskriver räkenskapsförarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter, samt en handbok för förskottskonton. |
| --- | --- |

9.17

RÅDETS SVAR

Kommentarerna från rådets generalsekretariat till punkterna 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 och 9.11 framgår av ovanstående. Det bör också framhållas att rådet nyligen infört en stadga som beskriver räkenskapsförarens uppgifter, rättigheter och skyldigheter, samt en handbok för förskottskonton.

| 9.18 | Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna. Vid utgången av 2004 uppgick den totala extra ledighet som hade beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid och som ännu inte hade tagits ut till cirka 11 800 dagar. I september 2004 betalades ett totalt belopp på cirka 95 000 euro ut för extra ledighet som inte hade tagits ut av tjänstemän i löneklasserna A och B som gick i pension den månaden. |
| --- | --- |

9.18

Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna. Vid utgången av 2004 uppgick den totala extra ledighet som hade beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid och som ännu inte hade tagits ut till cirka 11 800 dagar. I september 2004 betalades ett totalt belopp på cirka 95 000 euro ut för extra ledighet som inte hade tagits ut av tjänstemän i löneklasserna A och B som gick i pension den månaden.

| 9.18 | RÅDETS SVAR
  Rådets generalsekretariat planerar att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997. Det senaste steget i detta förfarande framgår av personalmeddelande nr 80/05 av den 17 maj 2005. Dessa saldon har minskats med 2 500 dagar sedan början av 2005, varefter saldot uppgår till 9 317,5 dagar per den 7 september 2005. |
| --- | --- |

9.18

RÅDETS SVAR

Rådets generalsekretariat planerar att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997. Det senaste steget i detta förfarande framgår av personalmeddelande nr 80/05 av den 17 maj 2005. Dessa saldon har minskats med 2 500 dagar sedan början av 2005, varefter saldot uppgår till 9 317,5 dagar per den 7 september 2005.

Kommissionen (9)

| 9.19 | Punkt 9.9 gäller för kommissionen. Revisionsrätten identifierade också vissa brister i hur några system för övervakning och kontroll fungerade vid publikationsbyrån. Där konstaterades att den mängd papper som registrerats i lagerlistorna skilde sig från den som faktiskt fanns i affären, exemplar av en publikation som inte hade levererats hade betalats och de prisrevideringar som förutsågs i kontrakten i händelse av prisminskningar på pappers- eller råvarumarknaden hade inte efterfrågats. |
| --- | --- |

9.19

Punkt 9.9 gäller för kommissionen. Revisionsrätten identifierade också vissa brister i hur några system för övervakning och kontroll fungerade vid publikationsbyrån. Där konstaterades att den mängd papper som registrerats i lagerlistorna skilde sig från den som faktiskt fanns i affären, exemplar av en publikation som inte hade levererats hade betalats och de prisrevideringar som förutsågs i kontrakten i händelse av prisminskningar på pappers- eller råvarumarknaden hade inte efterfrågats.

| 9.19 | KOMMISSIONENS SVAR
  Publikationsbyrån (OPOCE) godtar revisionsrättens anmärkning om uppenbara skillnader i den lagerhållning som angavs i lagerförvaltningssystemen och den faktiska lagerhållningen i två olika lokaler. Skillnaderna beror på att en felaktig post lades in lagerförvaltningssystemet. Publikationsbyrån arbetar med att ta fram en ny programvara för lagerförvaltningen och huvudparten av lagren har transporterats tillbaka till publikationsbyråns huvudkontor. |
| --- | --- |

9.19

KOMMISSIONENS SVAR

Publikationsbyrån (OPOCE) godtar revisionsrättens anmärkning om uppenbara skillnader i den lagerhållning som angavs i lagerförvaltningssystemen och den faktiska lagerhållningen i två olika lokaler. Skillnaderna beror på att en felaktig post lades in lagerförvaltningssystemet. Publikationsbyrån arbetar med att ta fram en ny programvara för lagerförvaltningen och huvudparten av lagren har transporterats tillbaka till publikationsbyråns huvudkontor.

Publikationsbyrån godtar revisionsrättens anmärkning om en avvikelse på 1,4 % i leveranskvantiteterna för en viss publikation och kommer att vidta åtgärder för att säkra att informationskanalerna förbättras så att den här typen av misstag inte kan uppstå igen.

Publikationsbyrån godtar revisionsrättens anmärkning angående prisändringar och kommer att lägga större vikt vid detta i framtiden.

Domstolen

| 9.20 | Punkterna 9.4, 9.7, 9.9, 9.11, och 9.13 gäller för domstolen. Domstolen antog normerna för intern kontroll i mars 2004. Fem av dem har emellertid inte tillämpats. I ett fall som gällde indexregleringen av hyror, ledde avsaknaden av verifierande underlag för hyresutbetalningsordrar och otillräcklig uppföljning av hyreskontrakt till att domstolen i september 2004 tvingades betala hyresvärden 716 000 euro i hyresskulder på grund av att hyran inte hade indexreglerats sedan 1999. |
| --- | --- |

9.20

Punkterna 9.4, 9.7, 9.9, 9.11, och 9.13 gäller för domstolen. Domstolen antog normerna för intern kontroll i mars 2004. Fem av dem har emellertid inte tillämpats. I ett fall som gällde indexregleringen av hyror, ledde avsaknaden av verifierande underlag för hyresutbetalningsordrar och otillräcklig uppföljning av hyreskontrakt till att domstolen i september 2004 tvingades betala hyresvärden 716 000 euro i hyresskulder på grund av att hyran inte hade indexreglerats sedan 1999.

| 9.20 | DOMSTOLENS SVAR
  Vad beträffar normerna för intern kontroll, hänvisas till svaret under punkt 9.4.
  Påpekandena angående indexreglering av hyror föranleder följande svar: Fram till år 1999, med undantag för åren 1983, 1984 och 1994 under vilka hyrorna var låsta, anpassade domstolen den hyra som skulle betalas för Palais-byggnaden i enlighet med en skrivelse från ägaren, den luxemburgska staten (10). Innan denna skrivelse erhålls görs i samband med utarbetandet av det preliminära förslaget till budget för varje räkenskapsår en värdering av den hyra som skall betalas för det aktuella året, på grundval av den förväntade utvecklingen av den index som gäller för ändring av hyran.
  Efter utrymningen av Palais-byggnaden år 1999 ingicks ett tilläggsavtal till hyreskontraktet avseende Palais-byggnaden av den 5 juni 1973 för att ta hänsyn till användningen av en ersättningsbyggnad (T-byggnaden) på samma villkor som de som gäller för Palais-byggnaden.
  Från år 2001 har skrivelser sänts till de luxemburgska myndigheterna i vilka de anmodats att, mot bakgrund av denna nya situation, ta ställning till tillämpningen av artikel III i hyreskontraktet, enligt vilken hyran skall anpassas i förhållande till utvecklingen av referensindex. Först genom skrivelse av den 28 september 2004 svarade statskassan och begärde betalning av den hyra som var utestående till följd av hyrans anpassning till indexutvecklingen under perioden 1999–2004. |
| --- | --- |

9.20

DOMSTOLENS SVAR

Vad beträffar normerna för intern kontroll, hänvisas till svaret under punkt 9.4.

Påpekandena angående indexreglering av hyror föranleder följande svar: Fram till år 1999, med undantag för åren 1983, 1984 och 1994 under vilka hyrorna var låsta, anpassade domstolen den hyra som skulle betalas för Palais-byggnaden i enlighet med en skrivelse från ägaren, den luxemburgska staten (10). Innan denna skrivelse erhålls görs i samband med utarbetandet av det preliminära förslaget till budget för varje räkenskapsår en värdering av den hyra som skall betalas för det aktuella året, på grundval av den förväntade utvecklingen av den index som gäller för ändring av hyran.

Efter utrymningen av Palais-byggnaden år 1999 ingicks ett tilläggsavtal till hyreskontraktet avseende Palais-byggnaden av den 5 juni 1973 för att ta hänsyn till användningen av en ersättningsbyggnad (T-byggnaden) på samma villkor som de som gäller för Palais-byggnaden.

Från år 2001 har skrivelser sänts till de luxemburgska myndigheterna i vilka de anmodats att, mot bakgrund av denna nya situation, ta ställning till tillämpningen av artikel III i hyreskontraktet, enligt vilken hyran skall anpassas i förhållande till utvecklingen av referensindex. Först genom skrivelse av den 28 september 2004 svarade statskassan och begärde betalning av den hyra som var utestående till följd av hyrans anpassning till indexutvecklingen under perioden 1999–2004.

| 9.21 | Internrevisorn fungerar som chef för ”verifieringsenheten” som utför förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. En sådan inblandning i utförandet av finansiella transaktioner är inte förenlig med en oberoende internrevisors uppgifter. Sedan internrevisorn utnämndes 2003 har han inte slutfört någon av de granskningar som ingår i hans arbetsprogram. |
| --- | --- |

9.21

Internrevisorn fungerar som chef för ”verifieringsenheten” som utför förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. En sådan inblandning i utförandet av finansiella transaktioner är inte förenlig med en oberoende internrevisors uppgifter. Sedan internrevisorn utnämndes 2003 har han inte slutfört någon av de granskningar som ingår i hans arbetsprogram.

| 9.21 | DOMSTOLENS SVAR
  Förhandskontrollen och den interna revisionen utförs av olika personer. Med hänsyn till domstolens storlek har det beslutats att placera de personer som utför kontrollen under den administrativa tillsynen av en enda tjänsteman, som även kallas internrevisor. Detta administrativa ansvar påverkar inte den interna revisorns oberoende i samband med att han utför sitt revisionsuppdrag.
  Det är riktigt att enheten för internrevision under år 2004 hade brist på kvalificerad personal, vilket medförde att det var omöjligt att slutföra planerade revisionsåtgärder. Ansträngningarna att avhjälpa denna situation ledde till att en revisor anställdes som extraanställd i december 2004 och en revisor som tillfälligt anställd i juni 2005. Slutligen förstärktes detta arbetslag i september 2005 med en tjänsteman i tjänstekategori A*, vilken rekryterats från en reservlista. Enheten kan från och med nu utöva sin verksamhet till fullo. |
| --- | --- |

9.21

DOMSTOLENS SVAR

Förhandskontrollen och den interna revisionen utförs av olika personer. Med hänsyn till domstolens storlek har det beslutats att placera de personer som utför kontrollen under den administrativa tillsynen av en enda tjänsteman, som även kallas internrevisor. Detta administrativa ansvar påverkar inte den interna revisorns oberoende i samband med att han utför sitt revisionsuppdrag.

Det är riktigt att enheten för internrevision under år 2004 hade brist på kvalificerad personal, vilket medförde att det var omöjligt att slutföra planerade revisionsåtgärder. Ansträngningarna att avhjälpa denna situation ledde till att en revisor anställdes som extraanställd i december 2004 och en revisor som tillfälligt anställd i juni 2005. Slutligen förstärktes detta arbetslag i september 2005 med en tjänsteman i tjänstekategori A*, vilken rekryterats från en reservlista. Enheten kan från och med nu utöva sin verksamhet till fullo.

Revisionsrätten

| 9.22 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om lagligheten och riktigheten i årsredovisningen per den 31 december 2004 samt en rapport om de administrativa rutinerna och redovisningsrutinerna, om huruvida den ekonomiska förvaltningen har varit sund och om systemet för intern kontroll. I rapporten anges det att enligt revisorns uppfattning garanterar de nuvarande bestämmelserna för intern kontroll att de operativa målen uppnås på ett tillfredsställande sätt, att årsredovisningarna upprättas på ett tillförlitligt sätt och att den rättsliga ramen efterlevs. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.22

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om lagligheten och riktigheten i årsredovisningen per den 31 december 2004 samt en rapport om de administrativa rutinerna och redovisningsrutinerna, om huruvida den ekonomiska förvaltningen har varit sund och om systemet för intern kontroll. I rapporten anges det att enligt revisorns uppfattning garanterar de nuvarande bestämmelserna för intern kontroll att de operativa målen uppnås på ett tillfredsställande sätt, att årsredovisningarna upprättas på ett tillförlitligt sätt och att den rättsliga ramen efterlevs. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ekonomiska och sociala kommittén

| 9.23 | Punkterna 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 och 9.11 gäller för Ekonomiska och sociala kommittén. Normerna för intern kontroll godkändes i juli 2004. Alla åtgärder som krävs för att uppnå fullständig efterlevnad av dem har ännu inte vidtagits. |
| --- | --- |

9.23

Punkterna 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 och 9.11 gäller för Ekonomiska och sociala kommittén. Normerna för intern kontroll godkändes i juli 2004. Alla åtgärder som krävs för att uppnå fullständig efterlevnad av dem har ännu inte vidtagits.

| 9.23 | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Se EESK:s kommentarer till dessa punkter och till punkt 9.4. |
| --- | --- |

9.23

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Se EESK:s kommentarer till dessa punkter och till punkt 9.4.

Regionkommittén

| 9.24 | Punkterna 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 och 9.13 gäller för Regionkommittén. Normerna för intern kontroll godkändes inte förrän i november 2004, och alla de åtgärder som krävs för att uppnå fullständig efterlevnad av dem vidtogs inte. Internrevisionsfunktionen innehades av en tillfälligt anställd som var anställd på korttidskontrakt som kan förlängas. I maj 2005 utsågs en tjänsteman till internrevisor. |
| --- | --- |

9.24

Punkterna 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 och 9.13 gäller för Regionkommittén. Normerna för intern kontroll godkändes inte förrän i november 2004, och alla de åtgärder som krävs för att uppnå fullständig efterlevnad av dem vidtogs inte. Internrevisionsfunktionen innehades av en tillfälligt anställd som var anställd på korttidskontrakt som kan förlängas. I maj 2005 utsågs en tjänsteman till internrevisor.

| 9.24 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  ReK gjorde under 2004 stora ansträngningar för att rekrytera en ny internrevisor och övrig personal till enheten för internrevision. Mycket få kvalificerade tjänstemän sökte dock de lediga tjänsterna, och kommittén kunde därför inte tillsätta dem alla på permanent basis vid detta tillfälle. |
| --- | --- |

9.24

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

ReK gjorde under 2004 stora ansträngningar för att rekrytera en ny internrevisor och övrig personal till enheten för internrevision. Mycket få kvalificerade tjänstemän sökte dock de lediga tjänsterna, och kommittén kunde därför inte tillsätta dem alla på permanent basis vid detta tillfälle.

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen

| 9.25 | Granskningen gav inte upphov till några iakttagelser. |
| --- | --- |

9.25

Granskningen gav inte upphov till några iakttagelser.

Allmänna slutsatser och rekommendationer

| 9.26 | Samtliga institutioner har gjort förbättringar för att anpassa sina system för övervakning och kontroll till kraven i den nya budgetförordningen. De risker som identifierades 2003 i samband med införandet av den nya budgetförordningen (11), tillsammans med de risker som införandet av de nya tjänsteföreskrifterna och de datoriserade systemen för att beräkna löner och pensioner (se punkt 9.6) medför, har dock inte beaktats på ett tillfredsställande sätt i systemen för övervakning och kontroll under 2004. |
| --- | --- |

9.26

Samtliga institutioner har gjort förbättringar för att anpassa sina system för övervakning och kontroll till kraven i den nya budgetförordningen. De risker som identifierades 2003 i samband med införandet av den nya budgetförordningen (11), tillsammans med de risker som införandet av de nya tjänsteföreskrifterna och de datoriserade systemen för att beräkna löner och pensioner (se punkt 9.6) medför, har dock inte beaktats på ett tillfredsställande sätt i systemen för övervakning och kontroll under 2004.

| 9.26 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Det kommer att ta tid att till fullo kunna följa kraven i den nya budgetförordningen. Införandet av lönesystemet NAP och de nya tjänsteföreskrifterna har bidragit till att öka riskerna 2004, men de svårigheter som tjänsteenheterna mötte berodde i början framför allt på tekniska problem med lönesystemet eller tolkningen av tjänsteföreskrifterna. Dessa gav visserligen upphov till många återkrav, men antalet konkreta fel som glömdes bort blev trots allt lågt, framför allt på grund av den kontrollnivå som tillsättningsmyndigheten omfattas av. Kontroll- och övervakningssystemen, och särskilt efterhandskontrollerna av löneutbetalningarna, borde ändå stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

9.26

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Det kommer att ta tid att till fullo kunna följa kraven i den nya budgetförordningen. Införandet av lönesystemet NAP och de nya tjänsteföreskrifterna har bidragit till att öka riskerna 2004, men de svårigheter som tjänsteenheterna mötte berodde i början framför allt på tekniska problem med lönesystemet eller tolkningen av tjänsteföreskrifterna. Dessa gav visserligen upphov till många återkrav, men antalet konkreta fel som glömdes bort blev trots allt lågt, framför allt på grund av den kontrollnivå som tillsättningsmyndigheten omfattas av. Kontroll- och övervakningssystemen, och särskilt efterhandskontrollerna av löneutbetalningarna, borde ändå stärkas ytterligare.

| 9.26 | KOMMISSIONENS SVAR
  Det nya utbetalningssystem som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, vilket gäller i samtliga fall då nya datortillämpningar införs. Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet.
  I och med att det nya utbetalningssystemet infördes blev det nödvändigt att flytta kvalitetskontrollen av inlagda uppgifter till systemen för förvaltning av rättigheter, som numera levererar uppgifter automatiskt till löneavdelningen via ett gränssnitt. Under 2003 utvärderades och omorganiserades de befintliga kontrollerna för att säkra att budgetförordningens princip om att initiativet till en transaktion och efterhandskontrollen av densamma skall vara åtskilda funktioner iakttas inom förvaltningssystemen från och med den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

9.26

KOMMISSIONENS SVAR

Det nya utbetalningssystem som infördes stegvis under 2003 och i början av 2004 innebar en ny risk, vilket gäller i samtliga fall då nya datortillämpningar införs. Kommissionens avdelningar undanröjde risken genom att det gjordes ett stort antal manuella kontroller av de provisoriska beräkningarna av månadslönerna och att eventuella fel som konstaterades korrigerades omedelbart innan de slutliga månadslönerna fastställdes och utbetalades. Antalet fel som konstaterades i efterhand var mycket litet.

I och med att det nya utbetalningssystemet infördes blev det nödvändigt att flytta kvalitetskontrollen av inlagda uppgifter till systemen för förvaltning av rättigheter, som numera levererar uppgifter automatiskt till löneavdelningen via ett gränssnitt. Under 2003 utvärderades och omorganiserades de befintliga kontrollerna för att säkra att budgetförordningens princip om att initiativet till en transaktion och efterhandskontrollen av densamma skall vara åtskilda funktioner iakttas inom förvaltningssystemen från och med den 1 januari 2004.

| 9.27 | Revisionsrätten identifierade fel som förekom ofta, de flesta av formell art. De fel som identifierats avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet påverkade inte i väsentlig grad de administrativa utgifterna som helhet. |
| --- | --- |

9.27

Revisionsrätten identifierade fel som förekom ofta, de flesta av formell art. De fel som identifierats avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet påverkade inte i väsentlig grad de administrativa utgifterna som helhet.

| 9.27 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen noterar att de formella felen inte påverkade de administrativa utgifterna i någon väsentlig grad. Kommissionen kommer emellertid att fortsätta att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att felen återkommer. |
| --- | --- |

9.27

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen noterar att de formella felen inte påverkade de administrativa utgifterna i någon väsentlig grad. Kommissionen kommer emellertid att fortsätta att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att felen återkommer.

| 9.28 | Som ett resultat av granskningen anser revisionsrätten att om man skall kunna hantera de risker som identifierats bör förbättringar göras i systemen för övervakning och kontroll på följande områden: |
| --- | --- |

9.28

Som ett resultat av granskningen anser revisionsrätten att om man skall kunna hantera de risker som identifierats bör förbättringar göras i systemen för övervakning och kontroll på följande områden:

| 9.28 | |
| --- | --- |

9.28

| a) | Dokumentation av förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Dokumentation av förfaranden.

| a) | KOMMISSIONENS SVAR
  Till följd av tidigare anmärkningar från revisionsrätten har kommissionen inlett en särskild åtgärd för att dokumentera de administrativa förfarandena inom personalförvaltningen. Resultaten av åtgärden kommer att synas på den nya webbplatsen för personal och administration som gradvis kommer att lanseras under slutet av 2005. |
| --- | --- |

a)

KOMMISSIONENS SVAR

Till följd av tidigare anmärkningar från revisionsrätten har kommissionen inlett en särskild åtgärd för att dokumentera de administrativa förfarandena inom personalförvaltningen. Resultaten av åtgärden kommer att synas på den nya webbplatsen för personal och administration som gradvis kommer att lanseras under slutet av 2005.

| a) och b) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Som redan nämnts i EESK:s kommentarer till revisionsrättens årsrapport om 2003 års budget (punkt 9.40 b)) finns det faktiskt en rad förfaranden, och de är faktiskt dokumenterade. I EESK:s handledning för riskanalys har införande av skriftliga förfaranden fastställts som standardåtgärd för att reducera risker. Det har följaktligen permanent karaktär. I den konsoliderade åtgärdsplan som antogs i slutet av 2004 planeras beskrivningar av en lång rad förfaranden under 2005. |
| --- | --- |

a) och b)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Som redan nämnts i EESK:s kommentarer till revisionsrättens årsrapport om 2003 års budget (punkt 9.40 b)) finns det faktiskt en rad förfaranden, och de är faktiskt dokumenterade. I EESK:s handledning för riskanalys har införande av skriftliga förfaranden fastställts som standardåtgärd för att reducera risker. Det har följaktligen permanent karaktär. I den konsoliderade åtgärdsplan som antogs i slutet av 2004 planeras beskrivningar av en lång rad förfaranden under 2005.

| b) | Definition av den sorts verifierande underlag som gör det möjligt att kontrollera att utgifterna är i enlighet med kontraktsvillkoren eller med förordningar och bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Definition av den sorts verifierande underlag som gör det möjligt att kontrollera att utgifterna är i enlighet med kontraktsvillkoren eller med förordningar och bestämmelser.

| b) | KOMMISSIONENS SVAR
  Rekommendationen har redan följts i samband med utarbetande av nya särskilda avtal, som ramavtalet om dragning av kablar och installation av utrustning i Jean Monnet-byggnaden. Kostnaderna för tjänster definieras tydligare för att motverka de risker som revisionsrätten nämner. |
| --- | --- |

b)

KOMMISSIONENS SVAR

Rekommendationen har redan följts i samband med utarbetande av nya särskilda avtal, som ramavtalet om dragning av kablar och installation av utrustning i Jean Monnet-byggnaden. Kostnaderna för tjänster definieras tydligare för att motverka de risker som revisionsrätten nämner.

| c) | Lönegradsplacering av personal enligt de nya tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

c)

Lönegradsplacering av personal enligt de nya tjänsteföreskrifterna.

| c) och d) | KOMMISSIONENS SVAR
  Se svaren till punkt 9.7 och 9.8. Kommissionen kommer för sin del att se till att de nya bestämmelserna genomförs korrekt. |
| --- | --- |

c) och d)

KOMMISSIONENS SVAR

Se svaren till punkt 9.7 och 9.8. Kommissionen kommer för sin del att se till att de nya bestämmelserna genomförs korrekt.

| c) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Se EESK:s kommentarer till punkt 9.11. |
| --- | --- |

c)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Se EESK:s kommentarer till punkt 9.11.

| d) | Ersättningar, särskilt betalning av bidrag och överföringar av en del av personalens ersättning med tillämpning av en korrigeringskoefficient. |
| --- | --- |

d)

Ersättningar, särskilt betalning av bidrag och överföringar av en del av personalens ersättning med tillämpning av en korrigeringskoefficient.

| d) | EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR
  Se EESK:s kommentarer till punkt 9.7. |
| --- | --- |

d)

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SVAR

Se EESK:s kommentarer till punkt 9.7.

| 9.28 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Regionkommittén kommer till fullo att följa revisionsrättens rekommendationer i punkt 9.28 i utkastet till revisionsrapport, fortsätta sina ansträngningar att förbättra den befintliga dokumentationen av förfaranden och särskilt uppmärksamma frågan om efterhandskontroller av utgifternas korrekthet. |
| --- | --- |

9.28

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Regionkommittén kommer till fullo att följa revisionsrättens rekommendationer i punkt 9.28 i utkastet till revisionsrapport, fortsätta sina ansträngningar att förbättra den befintliga dokumentationen av förfaranden och särskilt uppmärksamma frågan om efterhandskontroller av utgifternas korrekthet.

Huvudsakliga iakttagelser i särskilda rapporter

Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

| 9.29 | Revisionsrättens särskilda rapport samt kommissionens svar offentliggjordes i EUT C 202 den 18 augusti 2005. |
| --- | --- |

9.29

Revisionsrättens särskilda rapport samt kommissionens svar offentliggjordes i EUT C 202 den 18 augusti 2005.

Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet

| 9.30 | Syftet med revisionsrättens granskning var att fastställa om den ekonomiska förvaltningen av tolktjänster vid parlamentet, kommissionen och rådet varit sund. |
| --- | --- |

9.30

Syftet med revisionsrättens granskning var att fastställa om den ekonomiska förvaltningen av tolktjänster vid parlamentet, kommissionen och rådet varit sund.

| 9.30 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Total flerspråkighet såsom Europaparlamentet vill att den skall utformas medför stora kostnader, framför allt på grund av politiska beslut om hur arbetet skall organiseras (tidsplaner och arbetsorter) och behovet av att snabbt kunna reagera på politiska förhållanden som ibland är svåra att planera. För att förbättra villkoren för tillgång till tolkning fastlade parlamentet en ram för tolkningen i form av en uppförandekod som antogs 1999 och ändrades 2004. |
| --- | --- |

9.30

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Total flerspråkighet såsom Europaparlamentet vill att den skall utformas medför stora kostnader, framför allt på grund av politiska beslut om hur arbetet skall organiseras (tidsplaner och arbetsorter) och behovet av att snabbt kunna reagera på politiska förhållanden som ibland är svåra att planera. För att förbättra villkoren för tillgång till tolkning fastlade parlamentet en ram för tolkningen i form av en uppförandekod som antogs 1999 och ändrades 2004.

Parlamentets enheter arbetar å sin sida för att förbättra kontrollerna av utgifter i samband med anlitandet av tolkar, framför allt reseersättningarna, och medverkar positivt till inrättandet av en gemensam interinstitutionell enhet med ansvar för all betalning av tillfälligt anställda konferenstolkar. De enheter inom parlamentet som utnyttjar tolkning kommer dessutom att undersöka vilken bästa praxis som följs inom andra institutioner för att därmed kunna förbättra arbetets planering och samtidigt följa de politiska kraven från högre nivå.

| 9.30 | RÅDETS SVAR
  Rådets generalsekretariat vill fästa uppmärksamheten på att det inte bara är genom större förutseende från mötesorganisatörernas sida som tolkningsutgifterna kan sänkas ytterligare. Enligt revisionsrättens särskilda rapport kan utgifterna sänkas även på andra sätt, t.ex. genom lägre kostnader för frilanstolkar (ACI) eller genom bättre samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

9.30

RÅDETS SVAR

Rådets generalsekretariat vill fästa uppmärksamheten på att det inte bara är genom större förutseende från mötesorganisatörernas sida som tolkningsutgifterna kan sänkas ytterligare. Enligt revisionsrättens särskilda rapport kan utgifterna sänkas även på andra sätt, t.ex. genom lägre kostnader för frilanstolkar (ACI) eller genom bättre samarbete mellan institutionerna.

| 9.31 | Granskningen visade att kvaliteten på tolkningen oftast uppfyller behoven och förväntningarna, men att ett antal åtgärder måste vidtas för att minska kostnaderna och för att undvika att tolkning först begärs och tillhandahålls men sedan inte används. Institutionerna har visserligen lyckats begränsa tolkningen, men ytterligare besparingar skulle kunna göras om man undvek sent inställda möten, förfrågningar om tolkning i sista minuten, en ojämn fördelning av möten under veckans och årets lopp och höga resekostnader för extraanställda konferenstolkar. Eftersom tolkavdelningarna till stor del inte kan påverka dessa faktorer, är besparingar endast möjliga om mötesarrangörerna blir mer förutseende. |
| --- | --- |

9.31

Granskningen visade att kvaliteten på tolkningen oftast uppfyller behoven och förväntningarna, men att ett antal åtgärder måste vidtas för att minska kostnaderna och för att undvika att tolkning först begärs och tillhandahålls men sedan inte används. Institutionerna har visserligen lyckats begränsa tolkningen, men ytterligare besparingar skulle kunna göras om man undvek sent inställda möten, förfrågningar om tolkning i sista minuten, en ojämn fördelning av möten under veckans och årets lopp och höga resekostnader för extraanställda konferenstolkar. Eftersom tolkavdelningarna till stor del inte kan påverka dessa faktorer, är besparingar endast möjliga om mötesarrangörerna blir mer förutseende.

| 9.31 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen kommer att fortsätta sin politik för att hålla kostnaderna nere genom sin strategi för att koncentrera resurserna på de verkliga behoven. Kommissionen kommer också att fortsätta att försöka minska antalet tillfällen då tolkning beställs, men inte utnyttjas. Kommissionen kommer också att förbättra personalutnyttjandet inom tolkningen genom ett samarbete med de andra institutionernas tolktjänster och kommer dessutom, i väntan på att de andra institutionerna godkänner en omförhandling av de befintliga avtalen, att försöka att minska kostnaderna för utomstående konferenstolkar, särskilt resekostnaderna. |
| --- | --- |

9.31

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen kommer att fortsätta sin politik för att hålla kostnaderna nere genom sin strategi för att koncentrera resurserna på de verkliga behoven. Kommissionen kommer också att fortsätta att försöka minska antalet tillfällen då tolkning beställs, men inte utnyttjas. Kommissionen kommer också att förbättra personalutnyttjandet inom tolkningen genom ett samarbete med de andra institutionernas tolktjänster och kommer dessutom, i väntan på att de andra institutionerna godkänner en omförhandling av de befintliga avtalen, att försöka att minska kostnaderna för utomstående konferenstolkar, särskilt resekostnaderna.

GEMENSKAPSORGAN OCH ÖVRIGA DECENTRALISERADE ORGAN

| 9.32 | Granskningen av Europeiska unionens gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ redovisas i särskilda årsrapporter (12). Budgeten för gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ uppgick till totalt 872,3 miljoner euro 2004 mot 778 miljoner euro 2003. Antalet beviljade tjänster för dem tillsammans ökade från 2 009 år 2003 till 2 233 år 2004. De huvudsakliga uppgifterna om gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ finns i
  tabell 9.3

   (13). |
| --- | --- |

9.32

Granskningen av Europeiska unionens gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ redovisas i särskilda årsrapporter (12). Budgeten för gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ uppgick till totalt 872,3 miljoner euro 2004 mot 778 miljoner euro 2003. Antalet beviljade tjänster för dem tillsammans ökade från 2 009 år 2003 till 2 233 år 2004. De huvudsakliga uppgifterna om gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ finns i
  tabell 9.3

   (13).

Tabell 9.3 – Gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ – huvudsakliga uppgifter

| Europeiska unionens gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ | Huvudkontor | Etableringsår | Budget (miljoner euro) | Beviljade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1975 | 16,6 | 14,7 | 88 | 83 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1975 | 18,1 | 16,8 | 91 | 88 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1990 | 33,6 | 27,5 | 115 | 111 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1990 | 18,4 | 17,2 | 104 | 104 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (14) | Lissabon | 1993 | 12,2 | 10,5 | 77 | 63 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1993 | 99,1 | 84,2 | 314 | 287 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1994 | 29,8 | 29,0 | 181 | 158 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1994 | 11,3 | 11,1 | 38 | 35 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden, varumärken och mönster | Alicante | 1994 | 190 | 157,4 | 675 | 675 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1995 | 10,7 | 14,6 | 38 | 33 |
| Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet | Wien | 1997 | 7,9 | 6,6 | 34 | 30 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad (15) | Thessaloniki | 2000 | 374,6 | 358,6 | 114 | 120 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 8,1 | 76 | 53 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln (16) | 2002 | 11,3 | 4,7 | 95 | 80 |
| Europeiska byrån för sjösäkerhet | Lissabon (16) | 2002 | 13,3 | 4,5 | 55 | 40 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma (16) | 2002 | 29,1 | 12,6 | 138 | 49 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (17) | Heraklion (16) | 2003 | — | — | — | — |
| Europeiska järnvägsbyrån (17) | Valencia | 2003 | — | — | — | — |
| Totalt | 885,3 | 778,1 | 2 233 | 2 009 |

Europeiska unionens gemenskapsorgan och övriga decentraliserade organ

Huvudkontor

Etableringsår

Budget (miljoner euro)

Beviljade tjänster

2004

2003

2004

2003

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1975

16,6

14,7

88

83

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1975

18,1

16,8

91

88

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1990

33,6

27,5

115

111

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1990

18,4

17,2

104

104

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (14)

Lissabon

1993

12,2

10,5

77

63

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1993

99,1

84,2

314

287

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1994

29,8

29,0

181

158

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1994

11,3

11,1

38

35

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden, varumärken och mönster

Alicante

1994

190

157,4

675

675

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1995

10,7

14,6

38

33

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

Wien

1997

7,9

6,6

34

30

Europeiska byrån för återuppbyggnad (15)

Thessaloniki

2000

374,6

358,6

114

120

Eurojust

Haag

2002

9,3

8,1

76

53

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln (16)

2002

11,3

4,7

95

80

Europeiska byrån för sjösäkerhet

Lissabon (16)

2002

13,3

4,5

55

40

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma (16)

2002

29,1

12,6

138

49

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (17)

Heraklion (16)

2003

—

—

—

—

Europeiska järnvägsbyrån (17)

Valencia

2003

—

—

—

—

Totalt

885,3

778,1

2 233

2 009

| 9.33 | Fall där principen om budgetens ettårighet inte har respekterats identifierades, främst överföringar av anslag som inte var styrkta på ett tillfredsställande sätt. Revisionsrätten konstaterade också några fall där man inte hade respekterat principen om specificering (felaktigt eller otillräckligt styrkta överföringar av anslag), principen om universalitet (anslag som tagits upp i budgeten balanserades mot negativa utgifter) och principen om budgetens riktighet (belopp togs upp i budgeten som inte motsvarade budgetårets behov). |
| --- | --- |

9.33

Fall där principen om budgetens ettårighet inte har respekterats identifierades, främst överföringar av anslag som inte var styrkta på ett tillfredsställande sätt. Revisionsrätten konstaterade också några fall där man inte hade respekterat principen om specificering (felaktigt eller otillräckligt styrkta överföringar av anslag), principen om universalitet (anslag som tagits upp i budgeten balanserades mot negativa utgifter) och principen om budgetens riktighet (belopp togs upp i budgeten som inte motsvarade budgetårets behov).

| 9.33 och 9.34 | KOMMISSIONENS SVAR
  Gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ är oberoende och tillämpar ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet när det gäller de administrativa utgifterna. Revisionsrättens anmärkningar bör således riktas direkt till organen. Kommissionen kan vid behov bistå organen i tolkningen av lagstiftningen och hjälpa till att införa internkontroll. |
| --- | --- |

9.33 och 9.34

KOMMISSIONENS SVAR

Gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ är oberoende och tillämpar ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet när det gäller de administrativa utgifterna. Revisionsrättens anmärkningar bör således riktas direkt till organen. Kommissionen kan vid behov bistå organen i tolkningen av lagstiftningen och hjälpa till att införa internkontroll.

| 9.34 | Revisionsrätten konstaterade att i vissa fall behövde de system för intern kontroll som utvecklats vid gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ förbättras, främst på grund av att det saknades en tillfredsställande riskanalys. |
| --- | --- |

9.34

Revisionsrätten konstaterade att i vissa fall behövde de system för intern kontroll som utvecklats vid gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ förbättras, främst på grund av att det saknades en tillfredsställande riskanalys.

| 9.35 | Revisionsrätten konstaterade en rad brister när det gäller förfarandena för rekrytering av personal och för offentlig upphandling: De förfaranden som använts vid urvalet av sökande eller avtalsparter var felaktiga eller inte välgrundade, beslut om att godkänna eller avslå ansökningar och anbud var inte tillräckligt väl underbyggda. Dessutom visade revisionsrättens granskning av enskilda anställdas handlingar att de dokument som styrkte bidrag och ekonomiska ersättningar inte uppdaterades systematiskt. |
| --- | --- |

9.35

Revisionsrätten konstaterade en rad brister när det gäller förfarandena för rekrytering av personal och för offentlig upphandling: De förfaranden som använts vid urvalet av sökande eller avtalsparter var felaktiga eller inte välgrundade, beslut om att godkänna eller avslå ansökningar och anbud var inte tillräckligt väl underbyggda. Dessutom visade revisionsrättens granskning av enskilda anställdas handlingar att de dokument som styrkte bidrag och ekonomiska ersättningar inte uppdaterades systematiskt.

| 9.35 | KOMMISSIONENS SVAR
  Organen skall följa budgetförordningens bestämmelser om offentlig upphandling.
  Då 2004 var det andra året då den nya budgetförordningen och genomförandebestämmelserna tillämpades behövde vissa gemenskapsorgan och andra decentraliserade organ, särskilt de som inrättats nyligen, en övergångsperiod. Kommissionen bistod gemenskapsorganen och de andra decentraliserade organen till fullo under perioden. Ett antal organ, men inte alla, utnyttjade möjligheten. |
| --- | --- |

9.35

KOMMISSIONENS SVAR

Organen skall följa budgetförordningens bestämmelser om offentlig upphandling.

Då 2004 var det andra året då den nya budgetförordningen och genomförandebestämmelserna tillämpades behövde vissa gemenskapsorgan och andra decentraliserade organ, särskilt de som inrättats nyligen, en övergångsperiod. Kommissionen bistod gemenskapsorganen och de andra decentraliserade organen till fullo under perioden. Ett antal organ, men inte alla, utnyttjade möjligheten.

| 9.36 | Nära var tredje gemenskapsorgan eller övriga decentraliserade organ lade fram sin årsredovisning enligt en periodiserad redovisning. De övriga är i regel på god väg att förbereda räkenskaperna för denna redovisningsmetod under 2005 såsom anges i den nya budgetförordningen. Vid de gemenskapsorgan eller övriga decentraliserade organ som håller på att förbereda för periodiserad redovisning konstaterades problem när det gäller att identifiera överföringar som skall betraktas som kostnader för budgetåret. |
| --- | --- |

9.36

Nära var tredje gemenskapsorgan eller övriga decentraliserade organ lade fram sin årsredovisning enligt en periodiserad redovisning. De övriga är i regel på god väg att förbereda räkenskaperna för denna redovisningsmetod under 2005 såsom anges i den nya budgetförordningen. Vid de gemenskapsorgan eller övriga decentraliserade organ som håller på att förbereda för periodiserad redovisning konstaterades problem när det gäller att identifiera överföringar som skall betraktas som kostnader för budgetåret.

| 9.36 | KOMMISSIONENS SVAR
  Gemenskapens redovisningsregler, som antogs av kommissionens räkenskapsförare i december 2004, skall tillämpas av alla organ som omfattas av artikel 185 i budgetförordningen.
  Kommissionen fortsätter regelbundet att bistå gemenskapsorganen och de decentraliserade organen med riktlinjer för att säkra att de kommer att vara redo för den periodiserade redovisningen och konsolideringskraven. Kommissionen har också bistått gemenskapsorganen och de decentraliserade organen med särskild dokumentation för att hjälpa dem i arbetet med att identifiera vilka anpassningar som behöver göras. Bland annat har de fått ta del av redovisningsformulär från IPSAS, ett rapporteringspaket för konsolideringen och riktlinjer och formulär för den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005. Kommunikationen med gemenskapsorganen och de andra decentraliserade organen kommer också att intensifieras under andra halvåret 2005 för att säkra att organens första konsolidering blir bra. |
| --- | --- |

9.36

KOMMISSIONENS SVAR

Gemenskapens redovisningsregler, som antogs av kommissionens räkenskapsförare i december 2004, skall tillämpas av alla organ som omfattas av artikel 185 i budgetförordningen.

Kommissionen fortsätter regelbundet att bistå gemenskapsorganen och de decentraliserade organen med riktlinjer för att säkra att de kommer att vara redo för den periodiserade redovisningen och konsolideringskraven. Kommissionen har också bistått gemenskapsorganen och de decentraliserade organen med särskild dokumentation för att hjälpa dem i arbetet med att identifiera vilka anpassningar som behöver göras. Bland annat har de fått ta del av redovisningsformulär från IPSAS, ett rapporteringspaket för konsolideringen och riktlinjer och formulär för den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005. Kommunikationen med gemenskapsorganen och de andra decentraliserade organen kommer också att intensifieras under andra halvåret 2005 för att säkra att organens första konsolidering blir bra.

| 9.37 | Kvaliteten på övervakningen av fasta tillgångar varierar mellan de olika gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ. Vid några av dem har ett lämpligt övervakningssystem ännu inte inrättats medan andra inte har uppfyllt kraven för det inrättade systemet på ett tillfredsställande sätt. Detta har lett till att räkenskaperna och den fysiska inventeringen inte stämmer överens med varandra. |
| --- | --- |

9.37

Kvaliteten på övervakningen av fasta tillgångar varierar mellan de olika gemenskapsorganen och övriga decentraliserade organ. Vid några av dem har ett lämpligt övervakningssystem ännu inte inrättats medan andra inte har uppfyllt kraven för det inrättade systemet på ett tillfredsställande sätt. Detta har lett till att räkenskaperna och den fysiska inventeringen inte stämmer överens med varandra.

| 9.37 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen vill också understryka att det slutliga ansvaret för årsredovisningen ligger hos räkenskapsföraren vid varje gemenskapsorgan och decentraliserat organ. |
| --- | --- |

9.37

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen vill också understryka att det slutliga ansvaret för årsredovisningen ligger hos räkenskapsföraren vid varje gemenskapsorgan och decentraliserat organ.

EUROPASKOLORNA

| 9.38 | Granskningen av Europaskolorna ägnas en särskild årsrapport (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning), som överlämnas till Europaskolornas högsta råd och rektorer. Budgeten för skolorna uppgick till 222,1 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (118,4 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (47,3 miljoner euro). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna visas i
  tabell 9.4
  . |
| --- | --- |

9.38

Granskningen av Europaskolorna ägnas en särskild årsrapport (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning), som överlämnas till Europaskolornas högsta råd och rektorer. Budgeten för skolorna uppgick till 222,1 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (118,4 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (47,3 miljoner euro). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna visas i
  tabell 9.4
  .

Tabell 9.4 – Europaskolorna – huvudsakliga uppgifter

| Europaskolorna | Land | Etableringsår | Budget (18)
   (19)

  (miljoner euro) | Bidrag från kommissionen (19)

  (miljoner euro) | Antal elever vid skolorna (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Kontor | Belgien | 1957 | 7,9 | 7,2 | 5,7 | 6,1 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 1953 | 34,6 | 31,9 | 20,3 | 19,1 | 3 101 | 3 753 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 2004 | 2,7 | — | 1,2 | — | 827 | — |
| Bryssel I Uccle | Belgien | 1958 | 26,0 | 24,3 | 17,0 | 15,8 | 2 394 | 2 289 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgien | 1974 | 27,1 | 25,0 | 17,7 | 15,9 | 2 917 | 2 769 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgien | 1999 | 24,2 | 22,7 | 15,7 | 15,0 | 2 773 | 2 592 |
| Mol | Belgien | 1960 | 10,9 | 10,7 | 6,4 | 6,5 | 643 | 641 |
| Varese | Italien | 1960 | 15,8 | 15,3 | 7,8 | 7,5 | 1 317 | 1 323 |
| Karlsruhe | Tyskland | 1962 | 11,8 | 11,5 | 3,9 | 4,1 | 1 074 | 1 091 |
| München | Tyskland | 1977 | 18,6 | 16,4 | 1 | 1,0 | 1 504 | 1 455 |
| Frankfurt | Tyskland | 2002 | 8,8 | 6,1 | 4,2 | 2,9 | 809 | 633 |
| Alicante | Spanien | 2002 | 9,9 | 6,2 | 5,7 | 3,4 | 950 | 858 |
| Bergen | Nederländerna | 1963 | 11,5 | 11,9 | 6,3 | 6,4 | 664 | 695 |
| Culham | Förenade kungariket | 1978 | 12,3 | 12,3 | 5,5 | 6,1 | 889 | 884 |
| Totalt | 222,1 | 201,5 | 118,4 | 109,8 | 19 862 | 18 983 |
| Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar. |

Europaskolorna

Land

Etableringsår

Budget (18)
   (19)

(miljoner euro)

Bidrag från kommissionen (19)

(miljoner euro)

Antal elever vid skolorna (20)

2004

2003

2004

2003

2004

2003

Kontor

Belgien

1957

7,9

7,2

5,7

6,1

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

1953

34,6

31,9

20,3

19,1

3 101

3 753

Luxemburg II

Luxemburg

2004

2,7

—

1,2

—

827

—

Bryssel I Uccle

Belgien

1958

26,0

24,3

17,0

15,8

2 394

2 289

Bryssel II (Woluwé)

Belgien

1974

27,1

25,0

17,7

15,9

2 917

2 769

Bryssel III (Ixelles)

Belgien

1999

24,2

22,7

15,7

15,0

2 773

2 592

Mol

Belgien

1960

10,9

10,7

6,4

6,5

643

641

Varese

Italien

1960

15,8

15,3

7,8

7,5

1 317

1 323

Karlsruhe

Tyskland

1962

11,8

11,5

3,9

4,1

1 074

1 091

München

Tyskland

1977

18,6

16,4

1

1,0

1 504

1 455

Frankfurt

Tyskland

2002

8,8

6,1

4,2

2,9

809

633

Alicante

Spanien

2002

9,9

6,2

5,7

3,4

950

858

Bergen

Nederländerna

1963

11,5

11,9

6,3

6,4

664

695

Culham

Förenade kungariket

1978

12,3

12,3

5,5

6,1

889

884

Totalt

222,1

201,5

118,4

109,8

19 862

18 983

Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar.

| 9.39 | Vid revisionsrättens granskning av budgetåret 2004 framkom inte något väsentligt som måste tas upp i revisionsrättens årsrapport. |
| --- | --- |

9.39

Vid revisionsrättens granskning av budgetåret 2004 framkom inte något väsentligt som måste tas upp i revisionsrättens årsrapport.

| 9.39 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen noterar revisionsrättens anmärkning. |
| --- | --- |

9.39

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen noterar revisionsrättens anmärkning.

---

(1)  Rådet införde inte någon av normerna för intern kontroll, domstolen tillämpade inte ett flertal normer för intern kontroll och vid de övriga institutionerna har man ännu inte fullt ut uppfyllt kraven för alla de normer för intern kontroll som antagits.

(2)  Parlamentet fram till februari 2005 och Regionkommittén fram till augusti 2004.

(3)  Domstolen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och rådet.

(4)  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

(5)  Rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

(6)  Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

(7)  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, domstolen och rådet.

(8)  Domstolen och Regionkommittén.

(9)  Följande avdelningar inom kommissionen är ansvariga för den största delen av de administrativa utgifterna: Generaldirektoratet för personal och administration, Generaldirektoratet för översättning, Generaldirektoratet för tolkning, Generaldirektoratet för press och kommunikation, Generaldirektoratet för yttre förbindelser, Infrastruktur- och logistikbyrån – Luxemburg, Infrastruktur- och logistikbyrån – Bryssel, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar, Europeiska rekryteringsbyrån, publikationsbyrån.

(10)  Detta tillvägagångssätt är inte ovanligt med beaktande av att det till exempel i punkt 5.1 fjärde stycket i hyreskontraktet för GEOS-byggnaden föreskrivs följande: ”De belopp som skall betalas till följd av indexregleringen skall betalas till hyresvärden 45 dagar efter mottagandet av hyresgästens begäran om indexreglering”.

(11)  Årsrapporten för budgetåret 2003, punkt 9.68.

(12)  Kommer att offentliggöras i EUT.

(13)  Under 2004 förvaltades budgeten för Europeiska järnvägsbyrån och Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet direkt av kommissionen. Därför kommer ingen särskild årsrapport att offentliggöras om dessa.

(14)  Inbegriper Phare-programmen.

(15)  Totalt antal tjänster, inbegripet tjänster som gjorts tillgängliga för lokal personal, uppgick till 309 år 2004 (321 år 2003).

(16)  År 2004 hade detta organ sitt provisoriska huvudkontor i Bryssel under hela eller delar av året.

(17)  År 2004 ansvarade kommissionen för förvaltningen av detta organs budget. Det finns inga särskilda rapporter om genomförandet av denna budget.

(18)  Inkomster och utgifter totalt enligt budgeten för varje Europaskola och kontoret inklusive alla ändringar i de budgetar som ursprungligen antogs.

(19)  Källa: Europaskolorna.

(20)  Källa: Generalsekreterarens årsrapport för 2005 till Europaskolornas rektorer.

Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar.

---

KAPITEL 10

Finansiella instrument och bankverksamhet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Kommissionens övervakning av sina kapitalandelar

Översikt över tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning

Garantifonden för externa åtgärder

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 10.1 | Gemenskapens finansiella instrument när det gäller bankverksamhet består av följande:






  — | Lån från budgetmedel eller ur upplånade medel. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

10.1

Gemenskapens finansiella instrument när det gäller bankverksamhet består av följande:

—

Lån från budgetmedel eller ur upplånade medel.

| — | Räntesubventioner från budgetmedel. |
| --- | --- |

—

Räntesubventioner från budgetmedel.

| — | Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part. |
| --- | --- |

—

Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part.

| — | Andelar i organ av gemensamt intresse (1). |
| --- | --- |

—

Andelar i organ av gemensamt intresse (1).

| — | Deltagande i särskilda verksamheter, till exempel tillhandahållande av riskkapital. |
| --- | --- |

—

Deltagande i särskilda verksamheter, till exempel tillhandahållande av riskkapital.

10.2

| 10.2 | Dessa finansiella instrument används både i medlemsstaterna och, i högre grad, utanför unionen som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag (SMF) genom åtgärder för att förbättra deras tillgång till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner. |
| --- | --- |

Dessa finansiella instrument används både i medlemsstaterna och, i högre grad, utanför unionen som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag (SMF) genom åtgärder för att förbättra deras tillgång till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner.

10.3

| 10.3 | Revisionsrättens granskning omfattade följande:






  — | Kommissionens övervakning av sina kapitalandelar. |
| --- | --- | --- |

Revisionsrättens granskning omfattade följande:

—

Kommissionens övervakning av sina kapitalandelar.

| — | Översikt över tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning. |
| --- | --- |

—

Översikt över tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning.

| — | Verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder (se
  tabell 10.1
  ). |
| --- | --- |

—

Verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder (se
  tabell 10.1
  ).

| — | Verksamheter vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se
  tabell 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

Verksamheter vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se
  tabell 10.2
  ).

Tabell 10.1 – Ställningen för garantifonden  (2)

| (miljoner euro) |
| --- |
| Budgetår | Totala utestående garantier per den 31 december  (3) | Totala fondmedel per den 31 december  (4) | Täckningsgrad (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |
| 2004 | 12 068 | 1 273,3 (5) | 10,6 |
| Källa: kommissionen. |

(miljoner euro)

Budgetår

Totala utestående garantier per den 31 december  (3)

Totala fondmedel per den 31 december  (4)

Täckningsgrad (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

2004

12 068

1 273,3 (5)

10,6

Källa: kommissionen.

Tabell 10.2 – EKSG under avveckling – Balansräkning (utveckling sedan EKSG-fördraget upphörde att gälla) och utestående åtaganden från EKSG:s driftsbudget per den 31 december 2004

EKSG under avveckling – Balansräkning per den 31 december 2004

| | 31 december 2004 | 31 december 2003 | 31 december 2002 | 23 juli 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoner euro | % | miljoner euro | % | miljoner euro | % | miljoner euro | % |
| Tillgångar |
| Lån och förskott till banker | 103,38 | 4,82 | 133,43 | 6,49 | 113,57 | 4,75 | 155,62 | 6,36 |
| Lån och förskott till kunder | 315,35 | 14,71 | 361,66 | 17,59 | 628,95 | 26,33 | 682,42 | 27,87 |
| Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning | 1 488,96 | 69,46 | 1 485,91 | 72,25 | 1 551,46 | 64,94 | 1 528,90 | 62,44 |
| Aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning | 7,09 | 0,33 | 15,75 | 0,77 | 18,77 | 0,79 | 28,00 | 1,14 |
| Övriga tillgångar | 171,68 | 8,01 | 3,28 | 0,16 | 3,31 | 0,14 | 6,02 | 0,25 |
| Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter | 57,07 | 2,66 | 56,46 | 2,75 | 73,04 | 3,06 | 47,57 | 1,94 |
| Tillgångar totalt | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |
| Skulder |
| Skulder till tredje man | 456,34 | 21,29 | 468,33 | 22,77 | 764,13 | 31,98 | 801,68 | 32,74 |
| EKSG:s driftsbudget | 109,24 | 5,10 | 222,46 | 10,82 | 342,56 | 14,34 | 400,92 | 16,37 |
| Avsättningar för risker och kostnader | 213,22 | 9,95 | 247,15 | 12,02 | 554,74 | 23,22 | 586,01 | 23,93 |
| Budget för finansiering av forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin | 296,30 | 13,82 | 293,00 | 14,25 | 240,00 | 10,05 | 240,00 | 9,80 |
| Reserver och resultat | 1 068,43 | 49,84 | 825,55 | 40,14 | 487,67 | 20,41 | 419,92 | 17,15 |
| Skulder totalt | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |

31 december 2004

31 december 2003

31 december 2002

23 juli 2002

miljoner euro

%

miljoner euro

%

miljoner euro

%

miljoner euro

%

Tillgångar

Lån och förskott till banker

103,38

4,82

133,43

6,49

113,57

4,75

155,62

6,36

Lån och förskott till kunder

315,35

14,71

361,66

17,59

628,95

26,33

682,42

27,87

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

1 488,96

69,46

1 485,91

72,25

1 551,46

64,94

1 528,90

62,44

Aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning

7,09

0,33

15,75

0,77

18,77

0,79

28,00

1,14

Övriga tillgångar

171,68

8,01

3,28

0,16

3,31

0,14

6,02

0,25

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

57,07

2,66

56,46

2,75

73,04

3,06

47,57

1,94

Tillgångar totalt

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Skulder

Skulder till tredje man

456,34

21,29

468,33

22,77

764,13

31,98

801,68

32,74

EKSG:s driftsbudget

109,24

5,10

222,46

10,82

342,56

14,34

400,92

16,37

Avsättningar för risker och kostnader

213,22

9,95

247,15

12,02

554,74

23,22

586,01

23,93

Budget för finansiering av forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin

296,30

13,82

293,00

14,25

240,00

10,05

240,00

9,80

Reserver och resultat

1 068,43

49,84

825,55

40,14

487,67

20,41

419,92

17,15

Skulder totalt

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Utestående åtaganden från EKSG:s driftsbudget per den 31 december 2004

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp 23 juli 2002 | Belopp 31 december 2002 | Belopp 31 december 2003 | Betalningar 2004 | Tillbakadragna åtaganden 2004 | Belopp 31 december 2004 |
| Omställning | 132,61 | 121,24 | 75,76 | 22,24 | 9,78 | 43,74 |
| Forskning | 180,83 | 158,71 | 99,11 | 44,25 | 6,22 | 48,64 |
| Räntesubventioner (artikel 56) | 16,84 | 16,05 | 11,21 | 0,25 | 9,99 | 0,97 |
| Sociala åtgärder kol (Rechar) | 70,64 | 46,56 | 36,39 | 17,54 | 2,96 | 15,89 |
| Totalt | 400,92 | 342,56 | 222,47 | 84,28 | 28,95 | 109,24 |
| Källa: EKSG under avveckling – Bokslut per den 31 december 2004. |

(miljoner euro)

Belopp 23 juli 2002

Belopp 31 december 2002

Belopp 31 december 2003

Betalningar 2004

Tillbakadragna åtaganden 2004

Belopp 31 december 2004

Omställning

132,61

121,24

75,76

22,24

9,78

43,74

Forskning

180,83

158,71

99,11

44,25

6,22

48,64

Räntesubventioner (artikel 56)

16,84

16,05

11,21

0,25

9,99

0,97

Sociala åtgärder kol (Rechar)

70,64

46,56

36,39

17,54

2,96

15,89

Totalt

400,92

342,56

222,47

84,28

28,95

109,24

Källa: EKSG under avveckling – Bokslut per den 31 december 2004.

KOMMISSIONENS ÖVERVAKNING AV SINA KAPITALANDELAR

| 10.4 | EU innehar kapitalandelar i två finansinstitut: Europeiska investeringsfonden (EIF) (6) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) (7). Dessa båda kapitalplaceringar i närstående organisationer uppgick till totalt 277,5 miljoner euro per den 31 december 2004 (8). |
| --- | --- |

10.4

EU innehar kapitalandelar i två finansinstitut: Europeiska investeringsfonden (EIF) (6) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) (7). Dessa båda kapitalplaceringar i närstående organisationer uppgick till totalt 277,5 miljoner euro per den 31 december 2004 (8).

10.5

| 10.5 | Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning (9) av sina båda andelar i finansinstitut genom att bedöma






  a) | om de övervakningsåtgärder som kommissionen har vidtagit (i finansiellt hänseende men också med avseende på framtida risker) är tillräckliga för att garantera en effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk uppföljning av dess kapitalplaceringar, |
| --- | --- | --- |

Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning (9) av sina båda andelar i finansinstitut genom att bedöma

a)

om de övervakningsåtgärder som kommissionen har vidtagit (i finansiellt hänseende men också med avseende på framtida risker) är tillräckliga för att garantera en effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk uppföljning av dess kapitalplaceringar,

| b) | om kommissionen genom övervaknings- och förvaltningsinformationen uppnår rimlig säkerhet om att de verksamheter som är en följd av dess deltagande i närstående organisationer överensstämmer med EU:s politik och inte strider mot tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

om kommissionen genom övervaknings- och förvaltningsinformationen uppnår rimlig säkerhet om att de verksamheter som är en följd av dess deltagande i närstående organisationer överensstämmer med EU:s politik och inte strider mot tillämplig EU-lagstiftning.

10.6

| 10.6 | Kommissionen utser två medlemmar (10) (och två suppleanter) till EIF:s styrelse, vilka utnämns av EIF:s bolagsstämma, och ytterligare en person (utan suppleant) till medlem av EIF:s revisionsorgan. Enligt EIF:s uppförandekod får de som regel inte sprida information utanför EIF annat än till personer som bistår dem när de utför sina uppgifter i egenskap av styrelseledamöter. Det finns inga uppgifter som visar att kommissionsavdelningar vid behov informeras och konsulteras för att kontrollera att gemenskapens politik eller regler följs. |
| --- | --- |

Kommissionen utser två medlemmar (10) (och två suppleanter) till EIF:s styrelse, vilka utnämns av EIF:s bolagsstämma, och ytterligare en person (utan suppleant) till medlem av EIF:s revisionsorgan. Enligt EIF:s uppförandekod får de som regel inte sprida information utanför EIF annat än till personer som bistår dem när de utför sina uppgifter i egenskap av styrelseledamöter. Det finns inga uppgifter som visar att kommissionsavdelningar vid behov informeras och konsulteras för att kontrollera att gemenskapens politik eller regler följs.

| 10.6 | Europeiska investeringsfondens (EIF) verksamhet är främst avsedd för stöd till små och medelstora företag. De av kommissionen utsedda medlemmarna i EIF:s styrelse är högre tjänstemän i de tre generaldirektoraten med störst intresse av och kunskaper om denna sektor (näringsliv, ekonomiska och finansiella frågor och regionalpolitik). Dessa generaldirektorat samordnar sina ställningstaganden inför varje styrelsemöte. De samråder ibland informellt med andra generaldirektorat på ad hoc-basis om särskilda frågor (t.ex. statligt stöd), men kommissionen anser inte att det är nödvändigt att systematiskt samråda med dessa.
  När det gäller förenligheten med gemenskapens mål anser dock kommissionen att den funktion för överensstämmelse som infördes i EIF i mitten på 2005 (på begäran av styrelsen och med fullt stöd från de medlemmar som kommissionen utsett) är ännu ett viktigt steg mot att säkerställa överensstämmelsen med gemenskapens politik. |
| --- | --- |

10.6

Europeiska investeringsfondens (EIF) verksamhet är främst avsedd för stöd till små och medelstora företag. De av kommissionen utsedda medlemmarna i EIF:s styrelse är högre tjänstemän i de tre generaldirektoraten med störst intresse av och kunskaper om denna sektor (näringsliv, ekonomiska och finansiella frågor och regionalpolitik). Dessa generaldirektorat samordnar sina ställningstaganden inför varje styrelsemöte. De samråder ibland informellt med andra generaldirektorat på ad hoc-basis om särskilda frågor (t.ex. statligt stöd), men kommissionen anser inte att det är nödvändigt att systematiskt samråda med dessa.

När det gäller förenligheten med gemenskapens mål anser dock kommissionen att den funktion för överensstämmelse som infördes i EIF i mitten på 2005 (på begäran av styrelsen och med fullt stöd från de medlemmar som kommissionen utsett) är ännu ett viktigt steg mot att säkerställa överensstämmelsen med gemenskapens politik.

| 10.7 | Vad beträffar deltagandet i EIF förlitar sig kommissionen helt på de rapporter (11) som tillhandahålls andelsinnehavarna vid EIF:s bolagsstämma. Revisionsrätten har inte fått några uppgifter som visar att det sker någon efterföljande övervakning av viktiga frågor som uppkommer. |
| --- | --- |

10.7

Vad beträffar deltagandet i EIF förlitar sig kommissionen helt på de rapporter (11) som tillhandahålls andelsinnehavarna vid EIF:s bolagsstämma. Revisionsrätten har inte fått några uppgifter som visar att det sker någon efterföljande övervakning av viktiga frågor som uppkommer.

| 10.7 | Beträffande den ekonomiska redovisningen i relation till EIF har kommissionen fullt förtroende för de oberoende interna och externa revisorernas arbete och EIF:s revisionsorgan. Revisorerna har inte tagit upp några väsentliga frågor i samband med EIF:s redovisningar.
  På aktieägarnas ordinarie årsmöte behandlas godkännandet av årsrapporten och därtill hörande redovisningar samt frågor i anknytning till utnämnandet av medlemmar. Alla extraordinära beslut skall fattas av kommissionen efter ett formellt samråd mellan avdelningarna. Styrelsen övervakar alla beslut som fattas av aktieägarna tillika med eventuella rekommendationer i anknytning till årsrapporten från revisionsorganet. |
| --- | --- |

10.7

Beträffande den ekonomiska redovisningen i relation till EIF har kommissionen fullt förtroende för de oberoende interna och externa revisorernas arbete och EIF:s revisionsorgan. Revisorerna har inte tagit upp några väsentliga frågor i samband med EIF:s redovisningar.

På aktieägarnas ordinarie årsmöte behandlas godkännandet av årsrapporten och därtill hörande redovisningar samt frågor i anknytning till utnämnandet av medlemmar. Alla extraordinära beslut skall fattas av kommissionen efter ett formellt samråd mellan avdelningarna. Styrelsen övervakar alla beslut som fattas av aktieägarna tillika med eventuella rekommendationer i anknytning till årsrapporten från revisionsorganet.

| 10.8 | Det förekommer ett nära samarbete mellan EIF och behöriga organ vid EIB. EIF:s verksamhet samordnas med EIB:s verksamhetsplan. Det finns inga uppgifter som tyder på liknande samordning och samarbete med kommissionen. För att garantera redovisningsskyldighet bör kommissionen kunna visa att den får samma information om förvaltningen av finansinstitutet (EIF) som den största andelsinnehavaren, EIB, får. |
| --- | --- |

10.8

Det förekommer ett nära samarbete mellan EIF och behöriga organ vid EIB. EIF:s verksamhet samordnas med EIB:s verksamhetsplan. Det finns inga uppgifter som tyder på liknande samordning och samarbete med kommissionen. För att garantera redovisningsskyldighet bör kommissionen kunna visa att den får samma information om förvaltningen av finansinstitutet (EIF) som den största andelsinnehavaren, EIB, får.

| 10.8 | Då EIB är majoritetsaktieägare med ungefär 60 % av aktierna omfattas det av särskilda gruppkrav som kommissionen med sina 30 % inte omfattas av. Detta gäller både verksamhetsplanen och konsolideringsprocessen.
  EIF:s verksamhetsplan ses först över och godkänns av EIF:s styrelse innan den införlivas i EIB-gruppens plan. Innan ett ställningstagande tas i styrelsen granskas utkastet till plan noga av den personal som bistår de styrelsemedlemmar som kommissionen utsett.
  För konsolideringsprocessen gör EIF:s redovisningstjänst vissa finansiella uppgifter tillgängliga för EIB i samband med EIB-gruppens redovisning, där det förekommer mycket speciella konsolideringskrav. Kommissionen har inte kännedom om några andra skillnader vad gäller behandlingen av aktieägarna. |
| --- | --- |

10.8

Då EIB är majoritetsaktieägare med ungefär 60 % av aktierna omfattas det av särskilda gruppkrav som kommissionen med sina 30 % inte omfattas av. Detta gäller både verksamhetsplanen och konsolideringsprocessen.

EIF:s verksamhetsplan ses först över och godkänns av EIF:s styrelse innan den införlivas i EIB-gruppens plan. Innan ett ställningstagande tas i styrelsen granskas utkastet till plan noga av den personal som bistår de styrelsemedlemmar som kommissionen utsett.

För konsolideringsprocessen gör EIF:s redovisningstjänst vissa finansiella uppgifter tillgängliga för EIB i samband med EIB-gruppens redovisning, där det förekommer mycket speciella konsolideringskrav. Kommissionen har inte kännedom om några andra skillnader vad gäller behandlingen av aktieägarna.

| 10.9 | När det gäller deltagandet i EBRD (12) har kommissionen en ledamot (13) och en suppleant i EBRD:s styrelse, vilka regelbundet rapporterar om läget och utvecklingen till den ansvariga kommissionsledamoten och generaldirektören vid Generaldirektoratet för ekonomi och finans. |
| --- | --- |

10.9

När det gäller deltagandet i EBRD (12) har kommissionen en ledamot (13) och en suppleant i EBRD:s styrelse, vilka regelbundet rapporterar om läget och utvecklingen till den ansvariga kommissionsledamoten och generaldirektören vid Generaldirektoratet för ekonomi och finans.

10.10

| 10.10 | Enligt kommissionen är ett av syftena med EU:s deltagande i EBRD att garantera överensstämmelse med EU:s politik, till exempel när det gäller miljönormer som inte är rättsligt bindande i icke-medlemsstater. Regelbunden uppföljning sker inom GD Ekonomi och finans. Övervakningsprocessen inom kommissionen är operativ, och genom den ser man även till att överensstämmelsen med gemenskapens politik och regler bedöms och beaktas i det arbete som kommissionens ledamot i styrelsen utför. |
| --- | --- |

Enligt kommissionen är ett av syftena med EU:s deltagande i EBRD att garantera överensstämmelse med EU:s politik, till exempel när det gäller miljönormer som inte är rättsligt bindande i icke-medlemsstater. Regelbunden uppföljning sker inom GD Ekonomi och finans. Övervakningsprocessen inom kommissionen är operativ, och genom den ser man även till att överensstämmelsen med gemenskapens politik och regler bedöms och beaktas i det arbete som kommissionens ledamot i styrelsen utför.

| 10.10 | EU har ett väsentligt intresse av att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppfyller sina mål, nämligen att främja övergången till marknadsorienterade ekonomier och att främja utvecklingen av den privata sektorn. Genom att delta säkerställer EU också överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen, t.ex. på miljöområdet, och att banken främjat internationella standarder i tredjeländer som inte omfattas av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

10.10

EU har ett väsentligt intresse av att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppfyller sina mål, nämligen att främja övergången till marknadsorienterade ekonomier och att främja utvecklingen av den privata sektorn. Genom att delta säkerställer EU också överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen, t.ex. på miljöområdet, och att banken främjat internationella standarder i tredjeländer som inte omfattas av gemenskapslagstiftningen.

| 10.11 | Övervakningen sköts visserligen av samma generaldirektorat, men den tillgängliga informationen om övervakningen av EBRD är mer detaljerad än när det gäller EIF och inbegriper resultaten av samråd med andra avdelningar. |
| --- | --- |

10.11

Övervakningen sköts visserligen av samma generaldirektorat, men den tillgängliga informationen om övervakningen av EBRD är mer detaljerad än när det gäller EIF och inbegriper resultaten av samråd med andra avdelningar.

| 10.11 | Kommissionen anser att övervakningen av dess deltagande i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och EIF måste genomföras med hänsyn tagen till de rättsliga ramar som gäller för varje institution.
  Som anges i punkt 10.6 anser inte kommissionen att, vad gäller EIF, det är nödvändigt att bedriva systematiska samråd med andra generaldirektorat än de som har medlemmar som har utnämnts till styrelsen. |
| --- | --- |

10.11

Kommissionen anser att övervakningen av dess deltagande i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och EIF måste genomföras med hänsyn tagen till de rättsliga ramar som gäller för varje institution.

Som anges i punkt 10.6 anser inte kommissionen att, vad gäller EIF, det är nödvändigt att bedriva systematiska samråd med andra generaldirektorat än de som har medlemmar som har utnämnts till styrelsen.

| 10.12 | Vid granskningen framkom att kommissionen genom övervaknings- och förvaltningsinformationen om EBRD uppnår rimlig säkerhet om att EBRD:s verksamhet överensstämmer med EU:s politik och inte strider mot tillämplig EU-lagstiftning. För att kommissionen skall uppnå samma säkerhet när det gäller deltagandet i EIF, bör övervaknings- och förvaltningsinformationen om EIF förbättras. |
| --- | --- |

10.12

Vid granskningen framkom att kommissionen genom övervaknings- och förvaltningsinformationen om EBRD uppnår rimlig säkerhet om att EBRD:s verksamhet överensstämmer med EU:s politik och inte strider mot tillämplig EU-lagstiftning. För att kommissionen skall uppnå samma säkerhet när det gäller deltagandet i EIF, bör övervaknings- och förvaltningsinformationen om EIF förbättras.

| 10.12 | Som anges i punkterna 10.6 och 10.11 kan deltagandet i styrelsen av högre tjänstemän från de tre generaldirektoraten med det största politiska intresset i EIF:s verksamhet i stor utsträckning förklara den skillnad som revisionsrätten iakttagit vad gäller Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Dessa högre tjänstemäns deltagande i styrelsen är den bästa garantin för skyddet av gemenskapens intressen.
  Införandet av en funktion för överensstämmelse i EIF i mitten på 2005, med uppgift att säkerställa att det finns lämpliga åtgärder som garanterar att EU:s politik och lagstiftning iakttas, gör det möjligt att ytterligare öka denna säkerhet. Kommissionen skall i nära samarbete med EIF bidra till att säkerställa denna nya funktions effektivitet.
  Dessutom kommer kommissionen att undersöka behovet av att i den samrådsprocess som bedrivs på ad hoc-basis, som det hänvisas till i punkt 10.6, förtydliga de interna förfarandena för det relevanta generaldirektoratet. |
| --- | --- |

10.12

Som anges i punkterna 10.6 och 10.11 kan deltagandet i styrelsen av högre tjänstemän från de tre generaldirektoraten med det största politiska intresset i EIF:s verksamhet i stor utsträckning förklara den skillnad som revisionsrätten iakttagit vad gäller Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Dessa högre tjänstemäns deltagande i styrelsen är den bästa garantin för skyddet av gemenskapens intressen.

Införandet av en funktion för överensstämmelse i EIF i mitten på 2005, med uppgift att säkerställa att det finns lämpliga åtgärder som garanterar att EU:s politik och lagstiftning iakttas, gör det möjligt att ytterligare öka denna säkerhet. Kommissionen skall i nära samarbete med EIF bidra till att säkerställa denna nya funktions effektivitet.

Dessutom kommer kommissionen att undersöka behovet av att i den samrådsprocess som bedrivs på ad hoc-basis, som det hänvisas till i punkt 10.6, förtydliga de interna förfarandena för det relevanta generaldirektoratet.

ÖVERSIKT ÖVER TILLGÅNGAR SOM FÖRVALTAS AV FINANSINSTITUT FÖR KOMMISSIONENS RÄKNING

| 10.13 | Förutom kommissionens andelar kräver tillgångar som ställts under finansinstituts förvaltning också noggrann övervakning. Dessa tillgångar tillhandahålls för åtgärder som vidtas av finansinstitut för kommissionens räkning i syfte att genomföra viss EU-politik (14). |
| --- | --- |

10.13

Förutom kommissionens andelar kräver tillgångar som ställts under finansinstituts förvaltning också noggrann övervakning. Dessa tillgångar tillhandahålls för åtgärder som vidtas av finansinstitut för kommissionens räkning i syfte att genomföra viss EU-politik (14).

10.14

| 10.14 | Revisionsrätten bedömde om kommissionen har en fullständig och aktuell översikt över de tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning. |
| --- | --- |

Revisionsrätten bedömde om kommissionen har en fullständig och aktuell översikt över de tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning.

10.15

| 10.15 | När det gäller finansinstitut finns avtal med framför allt EIB, EBRD, EIF, Europarådets utvecklingsbank och tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Enligt kommissionen uppgick beloppet (15) på de förvaltningskonton och de särskilda konton som står under GD Ekonomi och finans tillsyn till totalt 360,9 miljoner euro i slutet av 2004. |
| --- | --- |

När det gäller finansinstitut finns avtal med framför allt EIB, EBRD, EIF, Europarådets utvecklingsbank och tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Enligt kommissionen uppgick beloppet (15) på de förvaltningskonton och de särskilda konton som står under GD Ekonomi och finans tillsyn till totalt 360,9 miljoner euro i slutet av 2004.

10.16

| 10.16 | Vid granskningen konstaterades följande: |
| --- | --- |

Vid granskningen konstaterades följande:

| 10.16 | |
| --- | --- |

10.16

| a) | Kommissionen har uppgifter om alla konton som förvaltas av EBRD men saknar en fullständig översikt över konton som förvaltas av EIF och EIB för samtliga generaldirektorats räkning. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har uppgifter om alla konton som förvaltas av EBRD men saknar en fullständig översikt över konton som förvaltas av EIF och EIB för samtliga generaldirektorats räkning.

b)

| b) | Ett bidrag till en bankverksamhet som Kreditanstalt für Wiederaufbau bedriver i Bosnien och Hercegovina, för vilken 44,25 miljoner euro betalades, betraktades inte som en tillgång av kommissionen, varför det inte bokfördes i räkenskaperna. |
| --- | --- |

Ett bidrag till en bankverksamhet som Kreditanstalt für Wiederaufbau bedriver i Bosnien och Hercegovina, för vilken 44,25 miljoner euro betalades, betraktades inte som en tillgång av kommissionen, varför det inte bokfördes i räkenskaperna.

| b) | Beloppen i fråga har förts upp i de slutliga årsräkenskaperna för 2004 under rubriken ”finansiella mellanhänder”. |
| --- | --- |

b)

Beloppen i fråga har förts upp i de slutliga årsräkenskaperna för 2004 under rubriken ”finansiella mellanhänder”.

| c) | EU-finansiering på totalt 16 miljoner euro har tillhandahållits Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) för bankverksamhet i Kosovo, Montenegro och Serbien, förvaltad av KfW, för bostadskrediter och för finansiering avseende landsbygdssamhällen och små och medelstora företag. Varken kommissionen eller Europeiska byrån för återuppbyggnad hade inkluderat dessa belopp i sina preliminära räkenskaper för 2004. |
| --- | --- |

c)

EU-finansiering på totalt 16 miljoner euro har tillhandahållits Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR) för bankverksamhet i Kosovo, Montenegro och Serbien, förvaltad av KfW, för bostadskrediter och för finansiering avseende landsbygdssamhällen och små och medelstora företag. Varken kommissionen eller Europeiska byrån för återuppbyggnad hade inkluderat dessa belopp i sina preliminära räkenskaper för 2004.

| c) | Beloppen i fråga har förts upp i de slutliga årsräkenskaperna för 2004 under rubriken ”finansiella mellanhänder”. |
| --- | --- |

c)

Beloppen i fråga har förts upp i de slutliga årsräkenskaperna för 2004 under rubriken ”finansiella mellanhänder”.

Även om de sistnämnda punkterna har korrigerats och därför inte påverkar räkenskapernas tillförlitlighet, är de ett exempel på den avsaknad av fullständig översikt över dessa konton som nämns ovan.

10.17

| 10.17 | Kommissionen saknar en fullständig överblick över befintliga tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning. |
| --- | --- |

Kommissionen saknar en fullständig överblick över befintliga tillgångar som förvaltas av finansinstitut för kommissionens räkning.

| 10.17 | Det åligger var och en av utanordnarna att säkerställa att de tillgångar de kontrollerar omfattas av regelbunden och tillräcklig övervakning. Förvaltningen och övervakningen av tillgångarna utförs av de olika ansvariga generaldirektoraten, vilka också säkerställer att dessa korrekt och fullständigt förs in i redovisningssystemet. På grundval av den information som generaldirektoraten lämnat utarbetar generaldirektoratet för budget årsredovisningen. Redovisningen ger en översikt över kommissionens olika tillgångar, inklusive dem som innehas av finansinstitut. Kommissionen upprättar dock inte sina räkenskaper per finansinstitut, utan per tillgångsslag i balansräkningen i enlighet med redovisningsreglerna. |
| --- | --- |

10.17

Det åligger var och en av utanordnarna att säkerställa att de tillgångar de kontrollerar omfattas av regelbunden och tillräcklig övervakning. Förvaltningen och övervakningen av tillgångarna utförs av de olika ansvariga generaldirektoraten, vilka också säkerställer att dessa korrekt och fullständigt förs in i redovisningssystemet. På grundval av den information som generaldirektoraten lämnat utarbetar generaldirektoratet för budget årsredovisningen. Redovisningen ger en översikt över kommissionens olika tillgångar, inklusive dem som innehas av finansinstitut. Kommissionen upprättar dock inte sina räkenskaper per finansinstitut, utan per tillgångsslag i balansräkningen i enlighet med redovisningsreglerna.

| 10.18 | En sådan överblick bör garantera att tillgångarna är föremål för regelbunden och lämplig övervakning. Kommissionen bör utnyttja den sakkunskap som finns tillgänglig vid GD Ekonomi och finans i syfte att harmonisera de aktuella konventionerna och garantera större insyn för budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

10.18

En sådan överblick bör garantera att tillgångarna är föremål för regelbunden och lämplig övervakning. Kommissionen bör utnyttja den sakkunskap som finns tillgänglig vid GD Ekonomi och finans i syfte att harmonisera de aktuella konventionerna och garantera större insyn för budgetmyndigheten.

| 10.18 | Det åligger redan var och en av utanordnarna att säkerställa att de tillgångar de kontrollerar omfattas av regelbunden och tillräcklig övervakning (se artikel 60 i budgetförordningen). Utanordnarna skall också föra in denna information i redovisningssystemet så att den kan tas upp i årsredovisningen.
  Genom införandet av det nya redovisningssystemet under 2005 är utanordnarna bättre rustade att övervaka de tillgångar de ansvarar för. Informationen har också centraliserats bättre i systemet, vilket ger en bättre översikt över situationen i sin helhet vilket i sin tur gör att den situation som revisionsrätten beskriver kan undvikas. |
| --- | --- |

10.18

Det åligger redan var och en av utanordnarna att säkerställa att de tillgångar de kontrollerar omfattas av regelbunden och tillräcklig övervakning (se artikel 60 i budgetförordningen). Utanordnarna skall också föra in denna information i redovisningssystemet så att den kan tas upp i årsredovisningen.

Genom införandet av det nya redovisningssystemet under 2005 är utanordnarna bättre rustade att övervaka de tillgångar de ansvarar för. Informationen har också centraliserats bättre i systemet, vilket ger en bättre översikt över situationen i sin helhet vilket i sin tur gör att den situation som revisionsrätten beskriver kan undvikas.

GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 10.19 | Gemenskapsbudgeten är särskilt exponerad för kreditrisker när det gäller de garantier som ställs för lån till tredjeländer. Syftet med garantifonden för externa åtgärder (16) är att ersätta gemenskapens borgenärer (17) om en gäldenär inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

10.19

Gemenskapsbudgeten är särskilt exponerad för kreditrisker när det gäller de garantier som ställs för lån till tredjeländer. Syftet med garantifonden för externa åtgärder (16) är att ersätta gemenskapens borgenärer (17) om en gäldenär inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten.

10.20

| 10.20 | GD Ekonomi och finans svarar för den administrativa förvaltningen av fonden, och EIB ansvarar för likviditetsförvaltningen. Revisionsrättens granskning koncentrerades på frågan om den ekonomiska förvaltningen av fonden varit sund under budgetåret 2004 (18). |
| --- | --- |

GD Ekonomi och finans svarar för den administrativa förvaltningen av fonden, och EIB ansvarar för likviditetsförvaltningen. Revisionsrättens granskning koncentrerades på frågan om den ekonomiska förvaltningen av fonden varit sund under budgetåret 2004 (18).

10.21

| 10.21 | I
  tabell 10.1
  visas hur fonden har utvecklats under de tio åren fram till slutet av 2004. Motsvarande målbelopp (19) uppgick till totalt 1 086 miljoner euro i slutet av 2004. Det överskott som skall återbetalas till budgeten uppgick således till 187 miljoner euro. |
| --- | --- |

I
  tabell 10.1
  visas hur fonden har utvecklats under de tio åren fram till slutet av 2004. Motsvarande målbelopp (19) uppgick till totalt 1 086 miljoner euro i slutet av 2004. Det överskott som skall återbetalas till budgeten uppgick således till 187 miljoner euro.

10.22

| 10.22 | Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2004. |
| --- | --- |

Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2004.

10.23

| 10.23 | GD Ekonomi och finans bör formellt fastställa och dokumentera kontroller av de uppgifter som EIB lämnar, särskilt när det gäller utestående belopp för de lån som beviljats tredje parter under gemenskapsgarantier. |
| --- | --- |

GD Ekonomi och finans bör formellt fastställa och dokumentera kontroller av de uppgifter som EIB lämnar, särskilt när det gäller utestående belopp för de lån som beviljats tredje parter under gemenskapsgarantier.

| 10.23 | Kommissionen för diskussioner med EIB för att i framtiden få ett revisionsintyg om utestående belopp i samband med de lån som täcks av garantifonden. Därefter kommer manualen för förfarandena att uppdateras, så att den integrerar de dokumentkontroller som redan genomförts. |
| --- | --- |

10.23

Kommissionen för diskussioner med EIB för att i framtiden få ett revisionsintyg om utestående belopp i samband med de lån som täcks av garantifonden. Därefter kommer manualen för förfarandena att uppdateras, så att den integrerar de dokumentkontroller som redan genomförts.

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN UNDER AVVECKLING

| 10.24 | Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla den 23 juli 2002. EKSG:s tillgångar och skulder överfördes till Europeiska gemenskapen (20): nettovärdet av dessa tillgångar, som kallas Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, anslås till forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. |
| --- | --- |

10.24

Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla den 23 juli 2002. EKSG:s tillgångar och skulder överfördes till Europeiska gemenskapen (20): nettovärdet av dessa tillgångar, som kallas Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling, anslås till forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.

10.25

| 10.25 | Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå rimlig säkerhet om att den lagstiftning som reglerar EKSG under avveckling har tillämpats på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå rimlig säkerhet om att den lagstiftning som reglerar EKSG under avveckling har tillämpats på vederbörligt sätt.

10.26

| 10.26 | Liksom tidigare år har räkenskaperna för EKSG under avveckling granskats av en extern revisor, som har lämnat en ren revisionsberättelse (21). |
| --- | --- |

Liksom tidigare år har räkenskaperna för EKSG under avveckling granskats av en extern revisor, som har lämnat en ren revisionsberättelse (21).

10.27

| 10.27 | I
  tabell 10.2
  visas hur balansräkningen och utestående åtaganden från driftsbudgeten för EKSG under avveckling har utvecklats. Avvecklingen av EKSG under avvecklings ekonomiska transaktioner sker i enlighet med tillämplig lagstiftning, inbegripet de fleråriga ekonomiska riktlinjer som fastställts av rådet och som innehåller stränga regler för förvaltningen av EKSG under avvecklings tillgångar. |
| --- | --- |

I
  tabell 10.2
  visas hur balansräkningen och utestående åtaganden från driftsbudgeten för EKSG under avveckling har utvecklats. Avvecklingen av EKSG under avvecklings ekonomiska transaktioner sker i enlighet med tillämplig lagstiftning, inbegripet de fleråriga ekonomiska riktlinjer som fastställts av rådet och som innehåller stränga regler för förvaltningen av EKSG under avvecklings tillgångar.

10.28

| 10.28 | Revisionsrätten har uppnått rimlig säkerhet om att de bestämmelser som reglerar EKSG under avveckling har tillämpats på vederbörligt sätt. Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen fullt ut bör respektera de fleråriga ekonomiska riktlinjerna när det gäller löptidsrestriktioner och kreditvärdighetsgränser för alla värdepapper. |
| --- | --- |

Revisionsrätten har uppnått rimlig säkerhet om att de bestämmelser som reglerar EKSG under avveckling har tillämpats på vederbörligt sätt. Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen fullt ut bör respektera de fleråriga ekonomiska riktlinjerna när det gäller löptidsrestriktioner och kreditvärdighetsgränser för alla värdepapper.

| 10.28 | Kommissionen följer redan alla löptidsrestriktioner och kreditvärdighetsgränser för investeringar som gjorts sedan riktlinjerna trädde i kraft och tillämpar strikta förfaranden för att säkerställa att dessa regler följs. Innan riktlinjerna trädde i kraft ingick kommissionen en särskild derivattransaktion (”hedging”) med en AAA-motpart för att täcka två långfristiga lån. Detta var nödvändigt för att skydda EKSG:s intressen efter en omläggning av ett större infrastrukturlån under 1998, där alla långivare behandlades lika och som ledde till konvertering av tre av EKSG:s lånetrancher till olika instrument. |
| --- | --- |

10.28

Kommissionen följer redan alla löptidsrestriktioner och kreditvärdighetsgränser för investeringar som gjorts sedan riktlinjerna trädde i kraft och tillämpar strikta förfaranden för att säkerställa att dessa regler följs. Innan riktlinjerna trädde i kraft ingick kommissionen en särskild derivattransaktion (”hedging”) med en AAA-motpart för att täcka två långfristiga lån. Detta var nödvändigt för att skydda EKSG:s intressen efter en omläggning av ett större infrastrukturlån under 1998, där alla långivare behandlades lika och som ledde till konvertering av tre av EKSG:s lånetrancher till olika instrument.

---

(1)  Till exempel Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

(2)  I rådets förordning (EG) nr 2728/94 fastställs att garantifonden måste uppnå en lämplig nivå (målbelopp) för potentiella betalningar, som från och med 1999 fastställts till 9 % av det garanterade beloppet. Fonden finansieras genom betalningar från budgeten i början av budgetåret, vilket sker på grundval av preliminära beräkningar. I slutet av budgetåret kan garantifondens tillgångar överskrida målbeloppet, varvid en återbetalning görs.

(3)  Inklusive förfallna räntor som inte hade betalats den 31 december.

(4)  Efter avdrag av EIB:s avgifter som inte hade erlagts den 31 december.

(5)  Efter utvidgningen sänktes genom rådets förordning (EG) nr 2273/2004 av den 22 december 2004 målbeloppet för fonden med 338,8 miljoner euro som överfördes till gemenskapsbudgeten med den 10 januari 2005 som valutadag.

Källa: kommissionen.

(6)  20 % har frigjorts (120 miljoner euro, som värderades till 176 miljoner euro per den 31 december 2004 i gemenskapernas konsoliderade balansräkning) av ett deltagande på 600 miljoner euro (30 % av det auktoriserade kapitalet, som uppgår till totalt 2 000 miljoner euro).

(7)  26,25 % har frigjorts (157,5 miljoner euro: 138,9 miljoner euro har betalats och återstående 18,6 miljoner euro skall betalas under perioden 2005–2009) av ett deltagande på 600 miljoner euro (3 % av det auktoriserade kapitalet, som uppgår till totalt 20 000 miljoner euro).

(8)  Utöver detta deltagande har gemenskapen tecknat andelar i det gemensamma företaget Galileo till ett belopp av 282 miljoner euro (frigjort belopp per den 31 december 2004 och värderat till 192,7 miljoner euro per den 31 december 2004 i gemenskapernas konsoliderade balansräkning) av ett deltagande på 520 miljoner euro (90 % av kapitalet, som uppgår till totalt 575 miljoner euro). Gemenskapernas konsoliderade balansräkning innehåller dessutom andra finansiella anläggningstillgångar som uppgår till totalt 1 810,9 miljoner euro och som inte ingick i granskningen av kommissionens övervakning.

(9)  Vad beträffar EU:s deltagande i Europeiska investeringsfonden gäller ett trepartsavtal mellan revisionsrätten, kommissionen och EIF. Avtalet förlängdes för en tvåårsperiod som löper ut den 25 september 2005. Det kan förlängas automatiskt för ytterligare en tvåårsperiod.

(10)  Ordföranden under 2004 i EIF:s styrelse utsågs av kommissionen. Han hade ingen funktion vid kommissionen eftersom han hade pensionerats.

(11)  Till exempel årsredovisningen och revisionsorganets rapport.

(12)  Avtal om upprättande av EBRD, undertecknat i Paris den 29 maj 1990 (de grundläggande dokumenten beträffande EBRD i april 1991).

(13)  Den ledamot av EBRD:s styrelse som kommissionen utsett är baserad i London.

(14)  Mellan kommissionen och finansinstituten ingås konventioner som reglerar detaljerna i uppdraget (t.ex. förfaranden, rapporteringsskyldigheter och finansieringen ur den allmänna budgeten).

(15)  Avistakonton, inlåning med fast löptid och kapitalinvesteringar.

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1), ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1149/1999 (EGT L 139, 2.6.1999, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2273/2004 (EUT L 396, 31.12.2004, s. 28).

(17)  Huvudsakligen EIB, men även extern utlåning från Euratom och lån till tredjeland i form av makroekonomiskt stöd från EU.

(18)  Den granskning som revisionsrätten utförde bygger på ett särskilt trepartsavtal mellan revisionsrätten, EIB och kommissionen som undertecknades i januari 1996.

(19)  Målbeloppet har fastställts till 9 % av det utestående beloppet för garanterade lån.

(20)  Protokoll som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

(21)  I finansrapporten om EKSG under avveckling per den 31 december 2004 (s. 19) drog den externa revisorn slutsatsen att bokslutet ger en rättvisande bild av tillgångarna och den ekonomiska ställningen för EKSG under avveckling per den 31 december 2004 och av resultatet för räkenskapsåret med samma slutdatum.

---

| 30.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 301/249 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 301/249

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

(2005/C 301/02)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| | Inledning |
| --- | --- |

| Kapitel I | – | Genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- | --- |

Kapitel I

–

Genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

| Kapitel II | – | Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF |
| --- | --- | --- |

Kapitel II

–

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

| Kapitel III | – | Uppföljning av tidigare iakttagelser |
| --- | --- | --- |

Kapitel III

–

Uppföljning av tidigare iakttagelser

| Kapitel IV | – | Huvudsakliga iakttagelser i de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan det senaste förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet |
| --- | --- | --- |

Kapitel IV

–

Huvudsakliga iakttagelser i de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan det senaste förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Kapitel I – Genomförandet av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen vidarebefordrades sent

Det krävs ytterligare förklaringar om centrala frågor

De åtgärder som skall vidtas måste anges tydligare

Kommunikationen om den ekonomiska förvaltningen måste förbättras

Slutsatser

Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2004

Information till stöd för revisionsförklaringen

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas laglighet och korrekthet

Förändringar som påverkar hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Kapitel III – Uppföljning av tidigare iakttagelser

Infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

Uttalande från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Kommissionens uppföljning

Slutsats

Kapitel IV – Huvudsakliga iakttagelser i de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan det senaste förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

Särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna”

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1 | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1) mellan Europeiska unionens medlemsstater och länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1) mellan Europeiska unionens medlemsstater och länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) samt genom rådets beslut om associering av 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT).

| 2 | Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta merparten av EUF, nämligen bidragsdelen. Sedan den 1 april 2003 är EIB nu ensam ansvarig för förvaltningen av resterande delar av EUF – investeringsstödet – vilket inte omfattas av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (2)
   (3)
   (4). |
| --- | --- |

2

Kommissionen har ansvaret för att i samarbete med AVS-staterna förvalta merparten av EUF, nämligen bidragsdelen. Sedan den 1 april 2003 är EIB nu ensam ansvarig för förvaltningen av resterande delar av EUF – investeringsstödet – vilket inte omfattas av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (2)
   (3)
   (4).

| 3 | De ekonomiska anslagen till var och en av de fyra Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2004, förutom de delar som förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelas mellan följande områden:






  a) | Programbistånd (5) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av anslagen). |
| --- | --- | --- |

3

De ekonomiska anslagen till var och en av de fyra Europeiska utvecklingsfonderna som var under genomförande 2004, förutom de delar som förvaltas av EIB såsom ensam ansvarig, fördelas mellan följande områden:

a)

Programbistånd (5) avsett för genomförande av utvecklingsprojekt (ungefär hälften av anslagen).

| b) | Programbistånd (5) avsett för budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av anslagen). |
| --- | --- |

b)

Programbistånd (5) avsett för budgetstöd till mottagarstaterna (nästan en fjärdedel av anslagen).

| c) | Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom humanitärt bistånd och katastrofbistånd, stöd till exportintäkter (Stabex och Sysmin eller numera FLEX) eller finansiella bidrag såsom riskkapital (6) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av anslagen). |
| --- | --- |

c)

Icke programbistånd, avsett för specifika samarbetsområden såsom humanitärt bistånd och katastrofbistånd, stöd till exportintäkter (Stabex och Sysmin eller numera FLEX) eller finansiella bidrag såsom riskkapital (6) och avbetalning av skulder (drygt en fjärdedel av anslagen).

| 4 | När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden) efter samtycke från EUF-kommittén (7) (som består av företrädare för medlemsstaterna). Inom ramen för finansieringsöverenskommelser fastställer därefter kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (8) i det aktuella landet. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen i enlighet med förfarandena för att genomföra EUF. |
| --- | --- |

4

När planeringsstadiet är avslutat används EUF:s medel i två steg. Efter begäran från ett AVS-land fattar kommissionen i egenskap av chefsutanordnare beslut om finansiering (bokförs som finansiella åtaganden) efter samtycke från EUF-kommittén (7) (som består av företrädare för medlemsstaterna). Inom ramen för finansieringsöverenskommelser fastställer därefter kommissionen och AVS-landet hur dessa beslut skall genomföras av den nationella utanordnaren (8) i det aktuella landet. Den nationella utanordnaren ingår avtal (som bokförs som enskilda rättsliga åtaganden) och godkänner betalningar som skall kontrolleras och verkställas av kommissionen i enlighet med förfarandena för att genomföra EUF.

| 5 | Budgetstödet ingår inte i detta förvaltningssystem. Kommissionen är ensam utanordnare. Finansieringsöverenskommelser utgör i sig själva rättsliga åtaganden och ger upphov till betalningar utan att ytterligare rättsliga åtaganden ingås. När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den, endast med sin egen underskrift, en första överföring av medel till stöd för mottagarländernas budgetar. När medlen har överförts blir de en del av AVS-ländernas budgetar och används och granskas i enlighet med mottagarstaternas gällande lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de viktigaste av övriga internationella bidragsgivare, de förbättringar som gjorts av förvaltningen av de offentliga finanserna i dessa länder och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar ser den till att de villkor som fastställts i finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts. |
| --- | --- |

5

Budgetstödet ingår inte i detta förvaltningssystem. Kommissionen är ensam utanordnare. Finansieringsöverenskommelser utgör i sig själva rättsliga åtaganden och ger upphov till betalningar utan att ytterligare rättsliga åtaganden ingås. När kommissionen har försäkrat sig om att villkoren i Cotonouavtalet och finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts genomför den, endast med sin egen underskrift, en första överföring av medel till stöd för mottagarländernas budgetar. När medlen har överförts blir de en del av AVS-ländernas budgetar och används och granskas i enlighet med mottagarstaternas gällande lagstiftning och förfaranden. Kommissionen utvärderar, tillsammans med de viktigaste av övriga internationella bidragsgivare, de förbättringar som gjorts av förvaltningen av de offentliga finanserna i dessa länder och resultatet i form av minskad fattigdom. Innan kommissionen genomför ytterligare delbetalningar ser den till att de villkor som fastställts i finansieringsöverenskommelsen har uppfyllts.

| 6 | Under 2000 beslutade kommissionen att delegera en stor del av sina uppgifter och resurser (förutom bland annat godkännande av finansieringsförslag, beslut om betalning av budgetstöd och förvaltning av projekt inom AVS-länderna) till delegationerna i AVS-länderna. Detta innebar att förvaltningen av ungefär 80 % av EUF-betalningarna skulle vara delegerad. I slutet av 2004 var det bara vid 4 av 44 delegationer i AVS-länderna som förvaltningen ännu inte hade delegerats. |
| --- | --- |

6

Under 2000 beslutade kommissionen att delegera en stor del av sina uppgifter och resurser (förutom bland annat godkännande av finansieringsförslag, beslut om betalning av budgetstöd och förvaltning av projekt inom AVS-länderna) till delegationerna i AVS-länderna. Detta innebar att förvaltningen av ungefär 80 % av EUF-betalningarna skulle vara delegerad. I slutet av 2004 var det bara vid 4 av 44 delegationer i AVS-länderna som förvaltningen ännu inte hade delegerats.

| 6 | I juli 2005 har delegeringsprocessen genomförts i samtliga AVS-delegationer. |
| --- | --- |

6

I juli 2005 har delegeringsprocessen genomförts i samtliga AVS-delegationer.

KAPITEL I – GENOMFÖRANDET AV SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUF (9)

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen vidarebefordrades sent

| 7 | Rapporten om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2004 om sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF överlämnades av kommissionen till revisionsrätten den 7 juli 2005, det vill säga efter den 31 maj som är den tidsfrist som anges i artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för nionde EUF. |
| --- | --- |

7

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2004 om sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF överlämnades av kommissionen till revisionsrätten den 7 juli 2005, det vill säga efter den 31 maj som är den tidsfrist som anges i artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för nionde EUF.

| 7 | Kommissionen skall sträva efter att iaktta tidsfristen. |
| --- | --- |

7

Kommissionen skall sträva efter att iaktta tidsfristen.

Det krävs ytterligare förklaringar om centrala frågor

| 8. | I rapporten förmedlas de viktigaste punkterna i förvaltningen av EUF under 2004. Där jämförs de mål som uppnåtts under 2004 med det föregående årets mål och resultat när det gäller finansiella åtaganden, rättsliga åtaganden och betalningar (se
  tabellerna 1 och 2
  ), och där finns närmare uppgifter om särskilda händelser som inverkade på den ekonomiska förvaltningen på kommissionens samtliga förvaltningsområden. Rapporten hade kunnat vara ännu tydligare och klarare och dess informationsvärde hade varit större om vissa förhållanden tydligare sattes i sitt sammanhang. Särskilt följande punkter var betydelsefulla när det gällde den ekonomiska förvaltningen av EUF under 2004 och borde ha beskrivits i rapporten: |
| --- | --- |

8.

I rapporten förmedlas de viktigaste punkterna i förvaltningen av EUF under 2004. Där jämförs de mål som uppnåtts under 2004 med det föregående årets mål och resultat när det gäller finansiella åtaganden, rättsliga åtaganden och betalningar (se
  tabellerna 1 och 2
  ), och där finns närmare uppgifter om särskilda händelser som inverkade på den ekonomiska förvaltningen på kommissionens samtliga förvaltningsområden. Rapporten hade kunnat vara ännu tydligare och klarare och dess informationsvärde hade varit större om vissa förhållanden tydligare sattes i sitt sammanhang. Särskilt följande punkter var betydelsefulla när det gällde den ekonomiska förvaltningen av EUF under 2004 och borde ha beskrivits i rapporten:

| 8 | Rapporten omfattar nu 35 sidor inklusive åtta bilagor som avser särskild samlad begäran om ytterligare upplysningar och analyser från revisionsrätten och Europaparlamentet i samband med det årliga förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet. Kommissionen påpekar dock i nedanstående svar att den i nästa års rapport kommer att lämna kompletterande upplysningar vad gäller vissa punkter. |
| --- | --- |

8

Rapporten omfattar nu 35 sidor inklusive åtta bilagor som avser särskild samlad begäran om ytterligare upplysningar och analyser från revisionsrätten och Europaparlamentet i samband med det årliga förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet. Kommissionen påpekar dock i nedanstående svar att den i nästa års rapport kommer att lämna kompletterande upplysningar vad gäller vissa punkter.

| a) | De centrala faktorer som ledde till att nionde EUF:s medel ökade (105 miljoner euro extra för Demokratiska republiken Kongo). |
| --- | --- |

a)

De centrala faktorer som ledde till att nionde EUF:s medel ökade (105 miljoner euro extra för Demokratiska republiken Kongo).

| a) | Rapporten om den ekonomiska förvaltningen belyser de viktigaste händelserna och detaljerade upplysningar framgår av de årsredovisningar som bifogas rapporten (när det gäller förstärkningen av nionde EUF:s resurser till Demokratiska Republiken Kongo hänvisas till fotnot 1 i räkenskaperna). |
| --- | --- |

a)

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen belyser de viktigaste händelserna och detaljerade upplysningar framgår av de årsredovisningar som bifogas rapporten (när det gäller förstärkningen av nionde EUF:s resurser till Demokratiska Republiken Kongo hänvisas till fotnot 1 i räkenskaperna).

| b) | Den höga betalningsnivån (2 414 miljoner euro netto under 2004) som liksom tidigare år delvis berodde på de instrument som gör det möjligt att snabbt betala ut stora belopp (budgetstöd, skuldlättnad m.m.). |
| --- | --- |

b)

Den höga betalningsnivån (2 414 miljoner euro netto under 2004) som liksom tidigare år delvis berodde på de instrument som gör det möjligt att snabbt betala ut stora belopp (budgetstöd, skuldlättnad m.m.).

| b) | Beloppen för budgetstöd ges i tabellen på sidan 16 i rapporten och utvecklingen vad gäller användningen av budgetstöd presenteras i avsnitt 2.2. Den rekordhöga betalningsnivån under 2004 speglar förbättringar i förvaltningen av samtliga instrument. I själva verket var andelen budgetstöd, skuldlättnad m.m. lägre under 2004 än under 2003. Ungefär 724 miljoner euro (brutto) betalades under 2004 genom HIPC, Stabex, Världshälsofonden och makroekonomiska budgetstödsinstrument. Motsvarande belopp för tidigare år uppgår till: 2003 – 976 miljoner euro, 2002 – 567 miljoner euro, 2001 – 1 021 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Beloppen för budgetstöd ges i tabellen på sidan 16 i rapporten och utvecklingen vad gäller användningen av budgetstöd presenteras i avsnitt 2.2. Den rekordhöga betalningsnivån under 2004 speglar förbättringar i förvaltningen av samtliga instrument. I själva verket var andelen budgetstöd, skuldlättnad m.m. lägre under 2004 än under 2003. Ungefär 724 miljoner euro (brutto) betalades under 2004 genom HIPC, Stabex, Världshälsofonden och makroekonomiska budgetstödsinstrument. Motsvarande belopp för tidigare år uppgår till: 2003 – 976 miljoner euro, 2002 – 567 miljoner euro, 2001 – 1 021 miljoner euro.

Tabell 1 – Ackumulerat utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2004

| (miljoner euro) |
| --- |
| | | Läget i slutet av 2003 (12) | Budgetgenomförande under budgetåret 2004 (12) | Läget i slutet av 2004 (12) |
| Totalt belopp | Genomförandegrad % (11) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF | Nionde EUF | Totalt belopp | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF | Nionde EUF | Totalt belopp
   (12) | Genomförandegrad % (11) |
| A – | Medel
   (10) | 43 408,7 | | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 656,0 | 393,1 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 13 904,1 | 43 801,8 | |
| B – |
| Utnyttjande |
| | 1. Finansiella åtaganden | 33 317,0 | 76,8 | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 2 638,1 | 2 375,2 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 5 794,5 | 35 692,2 | 81,5 |
| | 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 27 566,9 | 63,5 | 28,7 | 121,4 | 848,7 | 1 747,5 | 2 746,3 | 7 378,3 | 10 418,5 | 9 775,2 | 2 741,2 | 30 313,2 | 69,2 |
| | 3. Betalningar
   (11) | 23 504,1 | 54,1 | 30,0 | 244,5 | 1 191,9 | 947,6 | 2 413,9 | 7 312,1 | 9 849,6 | 7 531,1 | 1 225,2 | 25 918,0 | 59,2 |
| C – | Utestående betalningar (B1–B3) | 9 812,9 | 22,6 | | | | | | 127,3 | 1 018,1 | 4 059,5 | 4 569,3 | 9 774,1 | 22,3 |
| D – | Tillgängligt resterande belopp (A–B1) | 10 091,7 | 23,2 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 8 109,6 | 8 109,6 | 18,5 |
| Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i årsredovisningen för EUF per den 31 december 2004. |

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2003 (12)

Budgetgenomförande under budgetåret 2004 (12)

Läget i slutet av 2004 (12)

Totalt belopp

Genomförandegrad % (11)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF

Nionde EUF

Totalt belopp

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF

Nionde EUF

Totalt belopp
   (12)

Genomförandegrad % (11)

A –

Medel
   (10)

43 408,7

–32,2

–58,4

– 172,3

656,0

393,1

7 439,4

10 867,7

11 590,6

13 904,1

43 801,8

B –

Utnyttjande

1. Finansiella åtaganden

33 317,0

76,8

–32,2

–58,4

– 172,3

2 638,1

2 375,2

7 439,4

10 867,7

11 590,6

5 794,5

35 692,2

81,5

2. Enskilda rättsliga åtaganden

27 566,9

63,5

28,7

121,4

848,7

1 747,5

2 746,3

7 378,3

10 418,5

9 775,2

2 741,2

30 313,2

69,2

3. Betalningar
   (11)

23 504,1

54,1

30,0

244,5

1 191,9

947,6

2 413,9

7 312,1

9 849,6

7 531,1

1 225,2

25 918,0

59,2

C –

Utestående betalningar (B1–B3)

9 812,9

22,6

127,3

1 018,1

4 059,5

4 569,3

9 774,1

22,3

D –

Tillgängligt resterande belopp (A–B1)

10 091,7

23,2

0,0

0,0

0,0

8 109,6

8 109,6

18,5

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i årsredovisningen för EUF per den 31 december 2004.

Tabell 2 – Budgetgenomförande under budgetåren 2000–2004

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (13) | 2004 (13) |
| 1. Finansiella åtaganden | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 |
| 2. Enskilda rättsliga åtaganden | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 |
| 3. Betalningar | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 293,1 | 2 413,9 |
| Källa: Revisionsrätten. |

(miljoner euro)

2000

2001

2002

2003 (13)

2004 (13)

1. Finansiella åtaganden

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 395,8

2 375,2

2. Enskilda rättsliga åtaganden

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 742,7

2 746,3

3. Betalningar

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 293,1

2 413,9

Källa: Revisionsrätten.

| c) | De föreslagna lösningarna på de återkommande likviditetsproblemen. |
| --- | --- |

c)

De föreslagna lösningarna på de återkommande likviditetsproblemen.

| c) | Budgetförordningen (för nionde EUF) som gäller till utgången av 2007 ger inga möjligheter till några större ändringar. Inför framtiden (efter nionde EUF) har kommissionen föreslagit att EUF skall integreras i den allmänna budgeten. EUF:s finansiering görs genom tre betalningar per år vilket tredubblar risken för detta slags likviditetsproblem jämfört med den allmänna budgeten.
  Det skall understrykas att kommissionen och medlemsstaterna gemensamt har ansvar för att tillhandahålla de ekonomiska medel som behövs. Medlemsstaterna skall fatta beslut om och betala bidragen inom lagligt fastställda tidsfrister. En del av likviditetsbristen vid utgången av 2003 och bristen vid utgången av 2004 berodde på medlemsstaternas alltför sena betalningar.
  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra planeringen av betalningarna och under 2005 har uppmaningarna om inbetalning anpassats till denna. |
| --- | --- |

c)

Budgetförordningen (för nionde EUF) som gäller till utgången av 2007 ger inga möjligheter till några större ändringar. Inför framtiden (efter nionde EUF) har kommissionen föreslagit att EUF skall integreras i den allmänna budgeten. EUF:s finansiering görs genom tre betalningar per år vilket tredubblar risken för detta slags likviditetsproblem jämfört med den allmänna budgeten.

Det skall understrykas att kommissionen och medlemsstaterna gemensamt har ansvar för att tillhandahålla de ekonomiska medel som behövs. Medlemsstaterna skall fatta beslut om och betala bidragen inom lagligt fastställda tidsfrister. En del av likviditetsbristen vid utgången av 2003 och bristen vid utgången av 2004 berodde på medlemsstaternas alltför sena betalningar.

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra planeringen av betalningarna och under 2005 har uppmaningarna om inbetalning anpassats till denna.

| d) | De allt högre belopp som ägnas verksamheter med större internationella organisationer (cirka 300 miljoner euro i nya rättsliga åtaganden under 2004). |
| --- | --- |

d)

De allt högre belopp som ägnas verksamheter med större internationella organisationer (cirka 300 miljoner euro i nya rättsliga åtaganden under 2004).

| d) | Kommission kommer att inkludera denna information i nästa rapport om den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

d)

Kommission kommer att inkludera denna information i nästa rapport om den ekonomiska förvaltningen.

| e) | De administrativa kostnaderna för att genomföra EUF som det inte ges någon överblick över (till skillnad från unionens allmänna budget som är organiserad per verksamhet för att man skall få en god överblick över förvaltningskostnaderna), trots att kommissionen åtog sig att undersöka detta (14). |
| --- | --- |

e)

De administrativa kostnaderna för att genomföra EUF som det inte ges någon överblick över (till skillnad från unionens allmänna budget som är organiserad per verksamhet för att man skall få en god överblick över förvaltningskostnaderna), trots att kommissionen åtog sig att undersöka detta (14).

| e) | Kommissionen tar upp denna fråga i sin rapport om uppföljningen av 2003 års förfarande för att bevilja ansvarsfrihet. Administrativa kostnader kopplade till genomförandet av utvecklingsbistånd i AVS-länderna (EUF och budgetposter) ingår huvudsakligen i politikområde 21 ”Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna” i EU:s allmänna budget. De totala kostnaderna för detta politikområde uppgick 2004 till 238,9 miljoner euro. I detta belopp ingår kostnader för personal anställd vid huvudkontoret, på delegationer, extern personal, samt utgifter för byggnader och därtill kopplade utgifter.
  Då verksamheten i anslutning till EUF är integrerad i kommissionens övriga verksamhet som rör utvecklingsbistånd och politiska förbindelser med utvecklingsländer, kan inte de totala administrativa kostnader som åläggs den allmänna budgeten delas mellan EUF:s verksamhet och annan verksamhet på ett meningsfullt sätt.
  Det bör dessutom noteras att den nionde EUF gjorde det möjligt att finansiera vissa administrativa kostnader direkt från EUF. Dessa kostnader uppgår till totalt 233 miljoner euro för hela femårsperioden för den nionde EUF. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen tar upp denna fråga i sin rapport om uppföljningen av 2003 års förfarande för att bevilja ansvarsfrihet. Administrativa kostnader kopplade till genomförandet av utvecklingsbistånd i AVS-länderna (EUF och budgetposter) ingår huvudsakligen i politikområde 21 ”Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna” i EU:s allmänna budget. De totala kostnaderna för detta politikområde uppgick 2004 till 238,9 miljoner euro. I detta belopp ingår kostnader för personal anställd vid huvudkontoret, på delegationer, extern personal, samt utgifter för byggnader och därtill kopplade utgifter.

Då verksamheten i anslutning till EUF är integrerad i kommissionens övriga verksamhet som rör utvecklingsbistånd och politiska förbindelser med utvecklingsländer, kan inte de totala administrativa kostnader som åläggs den allmänna budgeten delas mellan EUF:s verksamhet och annan verksamhet på ett meningsfullt sätt.

Det bör dessutom noteras att den nionde EUF gjorde det möjligt att finansiera vissa administrativa kostnader direkt från EUF. Dessa kostnader uppgår till totalt 233 miljoner euro för hela femårsperioden för den nionde EUF.

De åtgärder som skall vidtas måste anges tydligare

| 9 | Den konsultfirma som på kommissionens uppdrag gjort en inventering av Stabex-medlen konstaterade i sin slutrapport, som har funnits tillgänglig sedan september 2004, att ”av de totala överföringarna på 2 164 miljoner euro per den 31 december 2002 har inga uppgifter ännu lämnats avseende överföringar till nio länder för totalt 46,5 miljoner euro. När det gäller de övriga 36 länderna har endast ett fåtal kunnat lämna fullständiga och tillförlitliga uppgifter”. En stor del av den information som krävs kommer aldrig att bli tillgänglig. I rapporten anges inte vilka åtgärder kommissionen skall vidta för att komma till rätta med dessa reservationer (se även punkt 16 om räkenskapernas tillförlitlighet). I årsrapporten för 2003 betonade dessutom revisionsrätten att den rapport om utnyttjandet av medel som det mottagande AVS-landet skall överlämna till kommissionen har en central betydelse (artikel 212 i den omarbetade Lomé-konventionen). Det finns inga uppgifter i rapporten om vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att se till att dessa rapporter upprättas. |
| --- | --- |

9

Den konsultfirma som på kommissionens uppdrag gjort en inventering av Stabex-medlen konstaterade i sin slutrapport, som har funnits tillgänglig sedan september 2004, att ”av de totala överföringarna på 2 164 miljoner euro per den 31 december 2002 har inga uppgifter ännu lämnats avseende överföringar till nio länder för totalt 46,5 miljoner euro. När det gäller de övriga 36 länderna har endast ett fåtal kunnat lämna fullständiga och tillförlitliga uppgifter”. En stor del av den information som krävs kommer aldrig att bli tillgänglig. I rapporten anges inte vilka åtgärder kommissionen skall vidta för att komma till rätta med dessa reservationer (se även punkt 16 om räkenskapernas tillförlitlighet). I årsrapporten för 2003 betonade dessutom revisionsrätten att den rapport om utnyttjandet av medel som det mottagande AVS-landet skall överlämna till kommissionen har en central betydelse (artikel 212 i den omarbetade Lomé-konventionen). Det finns inga uppgifter i rapporten om vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att se till att dessa rapporter upprättas.

| 9 | Åtgärder har vidtagits och en fullständig redogörelse av dessa kommer att lämnas i 2005 års rapport. Kommissionens delegationer har fått instruktioner om att säkerställa att årsrapporterna om AVS-länderna utarbetas efter ett givet format. I allmänhet rekryteras lokala revisorer för att utarbeta rapporten när den nationella utanordnarens egen personal inte kan åta sig uppgiften. Kvalitetskontroll är givetvis en viktig aspekt av genomförandet. Kommissionen har i sitt arbete prioriterat avslutandet av alla ”primära” åtaganden i Stabex, vilket innebär godkännande av alla nya ramar av ömsesidiga åtaganden, en översyn av befintliga ramar av ömsesidiga åtaganden och avslutning av tidigare eller föråldrade ramar av ömsesidiga åtaganden. För att lyckas med detta måste de 43 Stabex-mottagande länderna lägga fram trovärdiga årsräkenskaper om användningen av Stabex-medlen. |
| --- | --- |

9

Åtgärder har vidtagits och en fullständig redogörelse av dessa kommer att lämnas i 2005 års rapport. Kommissionens delegationer har fått instruktioner om att säkerställa att årsrapporterna om AVS-länderna utarbetas efter ett givet format. I allmänhet rekryteras lokala revisorer för att utarbeta rapporten när den nationella utanordnarens egen personal inte kan åta sig uppgiften. Kvalitetskontroll är givetvis en viktig aspekt av genomförandet. Kommissionen har i sitt arbete prioriterat avslutandet av alla ”primära” åtaganden i Stabex, vilket innebär godkännande av alla nya ramar av ömsesidiga åtaganden, en översyn av befintliga ramar av ömsesidiga åtaganden och avslutning av tidigare eller föråldrade ramar av ömsesidiga åtaganden. För att lyckas med detta måste de 43 Stabex-mottagande länderna lägga fram trovärdiga årsräkenskaper om användningen av Stabex-medlen.

| 10 | EUF skall övergå till periodiserad redovisning och ansluta sig till IPSAS (15) den 1 januari 2005. Utöver det värdefulla och tekniskt detaljerade innehåll som kommissionen har lämnat i sina lägesrapporter varje kvartal till Europaparlamentet och rådet borde det i rapporten om den ekonomiska förvaltningen i stora drag ha framgått vilka åtgärder som vidtagits under 2004 med tanke på den mycket viktiga tidsfristen, särskilt när det gäller upprättandet av den ingående balansen för budgetåret 2005. |
| --- | --- |

10

EUF skall övergå till periodiserad redovisning och ansluta sig till IPSAS (15) den 1 januari 2005. Utöver det värdefulla och tekniskt detaljerade innehåll som kommissionen har lämnat i sina lägesrapporter varje kvartal till Europaparlamentet och rådet borde det i rapporten om den ekonomiska förvaltningen i stora drag ha framgått vilka åtgärder som vidtagits under 2004 med tanke på den mycket viktiga tidsfristen, särskilt när det gäller upprättandet av den ingående balansen för budgetåret 2005.

| 10 | Denna fråga nämns kortfattat i avsnitt 5.1.1.2 i 2004 års rapport om den ekonomiska förvaltningen. Utvecklingen av projektet med periodiserad redovisning kommer att tas upp mer detaljerat i 2005 års rapport. |
| --- | --- |

10

Denna fråga nämns kortfattat i avsnitt 5.1.1.2 i 2004 års rapport om den ekonomiska förvaltningen. Utvecklingen av projektet med periodiserad redovisning kommer att tas upp mer detaljerat i 2005 års rapport.

Kommunikationen om den ekonomiska förvaltningen måste förbättras

| 11 | I rapporten om den ekonomiska förvaltningen kommenteras de finansiella uppgifter som finns i årsräkenskaperna. Enligt den nuvarande arbetsmetoden (artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för nionde EUF) föreligger rapporten i sin slutversion redan den 31 maj och grundas på förslaget till räkenskaper som upprättas den 30 april. Räkenskaperna offentliggörs i sin slutliga form den 31 oktober. Därför kan det hända att de finansiella uppgifterna i rapporten om den ekonomiska förvaltningen inte längre stämmer överens med de slutliga offentliggjorda räkenskaperna. Revisionsrätten rekommenderar att den slutliga versionen av rapporten bygger på de slutliga räkenskaperna och offentliggörs samtidigt som EUF:s årsräkenskaper. |
| --- | --- |

11

I rapporten om den ekonomiska förvaltningen kommenteras de finansiella uppgifter som finns i årsräkenskaperna. Enligt den nuvarande arbetsmetoden (artiklarna 102 och 135 i budgetförordningen för nionde EUF) föreligger rapporten i sin slutversion redan den 31 maj och grundas på förslaget till räkenskaper som upprättas den 30 april. Räkenskaperna offentliggörs i sin slutliga form den 31 oktober. Därför kan det hända att de finansiella uppgifterna i rapporten om den ekonomiska förvaltningen inte längre stämmer överens med de slutliga offentliggjorda räkenskaperna. Revisionsrätten rekommenderar att den slutliga versionen av rapporten bygger på de slutliga räkenskaperna och offentliggörs samtidigt som EUF:s årsräkenskaper.

| 11 | Tidsfristerna i budgetförordningen för EUF innebär att rapporten följer de preliminära och inte de slutliga räkenskaperna.
  Rapporten om den ekonomiska förvaltningen är huvudsakligen en förvaltningsrapport om EUF:s resultat under budgetåret i fråga i förhållande till fastställda mål. |
| --- | --- |

11

Tidsfristerna i budgetförordningen för EUF innebär att rapporten följer de preliminära och inte de slutliga räkenskaperna.

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen är huvudsakligen en förvaltningsrapport om EUF:s resultat under budgetåret i fråga i förhållande till fastställda mål.

Slutsatser

| 12 | Revisionsrätten konstaterar främst att |
| --- | --- |

12

Revisionsrätten konstaterar främst att

| 12 | |
| --- | --- |

12

| a) | ett antal centrala informationsfrågor bör ingå, kompletteras eller bättre sättas i sitt sammanhang i rapporten om den ekonomiska förvaltningen, |
| --- | --- |

a)

ett antal centrala informationsfrågor bör ingå, kompletteras eller bättre sättas i sitt sammanhang i rapporten om den ekonomiska förvaltningen,

| a) | Rapporten om den ekonomiska förvaltningen belyser de viktigaste händelserna, medan närmare upplysningar lämnas i årsredovisningarna. |
| --- | --- |

a)

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen belyser de viktigaste händelserna, medan närmare upplysningar lämnas i årsredovisningarna.

| b) | kommissionen inte har fastställt i rapporten vilka huvudåtgärder som återstår att vidta till följd av Stabex-inventeringen i AVS-länderna, |
| --- | --- |

b)

kommissionen inte har fastställt i rapporten vilka huvudåtgärder som återstår att vidta till följd av Stabex-inventeringen i AVS-länderna,

| b) | Kommissionens delegationer har fått instruktioner om att samarbeta med de nationella utanordnarna i de 43 Stabex-mottagande länderna för att få nödvändiga uppgifter och säkerställa en korrekt användning av de Stabex-medel som ännu inte är utbetalda. Med tanke på de mottagna upplysningarnas varierande kvalitet är det svårt att lämna en allmän beskrivning av de resultat som hittills har uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens delegationer har fått instruktioner om att samarbeta med de nationella utanordnarna i de 43 Stabex-mottagande länderna för att få nödvändiga uppgifter och säkerställa en korrekt användning av de Stabex-medel som ännu inte är utbetalda. Med tanke på de mottagna upplysningarnas varierande kvalitet är det svårt att lämna en allmän beskrivning av de resultat som hittills har uppnåtts.

| c) | det vore bättre om rapporten om den ekonomiska förvaltningen stämde överens med de slutliga uppgifterna och offentliggjordes samtidigt som de slutliga årsräkenskaperna. |
| --- | --- |

c)

det vore bättre om rapporten om den ekonomiska förvaltningen stämde överens med de slutliga uppgifterna och offentliggjordes samtidigt som de slutliga årsräkenskaperna.

| c) | Se svaret på punkt 11. |
| --- | --- |

c)

Se svaret på punkt 11.

KAPITEL II – REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2004

I.

| I. | Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2004. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, rapporterna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (16). Enligt de finansiella bestämmelserna är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen sköter det finansiella genomförandet (17). Revisionsrätten har genomfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan. |
| --- | --- |

Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) har granskat sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2004. Räkenskaperna innehåller årsredovisningarna, rapporterna om det finansiella genomförandet och de årsredovisningar och den information som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken (EIB) (16). Enligt de finansiella bestämmelserna är revisionsrätten skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller den del av EUF:s medel för vilken kommissionen sköter det finansiella genomförandet (17). Revisionsrätten har genomfört granskningen i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd revisionssed och har anpassats till EUF-sammanhang. På detta sätt har revisionsrätten uppnått en rimlig grund för uttalandena nedan.

II.   Räkenskapernas tillförlitlighet 





  a)

| a) | Tillgångssidan är inte fullständig, eftersom kommissionen inte i tillräcklig utsträckning har utrett vilken del av de utestående förskotten som skall återbetalas till EUF av gäldenärerna (se punkt 14). |
| --- | --- |

Tillgångssidan är inte fullständig, eftersom kommissionen inte i tillräcklig utsträckning har utrett vilken del av de utestående förskotten som skall återbetalas till EUF av gäldenärerna (se punkt 14).

| b) | Ofullständiga reserver för osäkra fordringar, som inte speglar den verkliga nivån på fordringar som inte går att återkräva (se punkt 15). |
| --- | --- |

b)

Ofullständiga reserver för osäkra fordringar, som inte speglar den verkliga nivån på fordringar som inte går att återkräva (se punkt 15).

| c) | Stabex-medlens saldo, som finns i en rapport bifogad till årsredovisningarna (832 miljoner euro) (se punkt 16), är inte tillförlitligt. |
| --- | --- |

c)

Stabex-medlens saldo, som finns i en rapport bifogad till årsredovisningarna (832 miljoner euro) (se punkt 16), är inte tillförlitligt.

III.   De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthetAnalys av systemen för övervakning och kontrollRevisionsrätten granskade införandet av kommissionens normer för intern kontroll och kontrollerade ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll. Framsteg har gjorts men det behövs ytterligare förbättringar på följande områden:





  a)

| a) | Riskhantering (se punkterna 20–22). |
| --- | --- |

Riskhantering (se punkterna 20–22).

| b) | Kontrollsystemet (se punkterna 23–33). |
| --- | --- |

b)

Kontrollsystemet (se punkterna 23–33).

| c) | Delegationernas rapporteringsskyldighet när det gäller intern kontroll (se punkterna 34 och 35). |
| --- | --- |

c)

Delegationernas rapporteringsskyldighet när det gäller intern kontroll (se punkterna 34 och 35).

| d) | Den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör (se punkt 36). |
| --- | --- |

d)

Den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör (se punkt 36).

28 september 2005

Hubert WEBER

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| Information till stöd för revisionsförklaringen |
| --- |
| Räkenskapernas tillförlitlighet |
| 13 | De iakttagelser som redovisas under punkt II i revisionsförklaringen bygger på nedanstående resultat. |

Information till stöd för revisionsförklaringen

Räkenskapernas tillförlitlighet

13

De iakttagelser som redovisas under punkt II i revisionsförklaringen bygger på nedanstående resultat.

| 14 | Beloppet på 18 miljoner euro för de återbetalningskrav som utfärdats och som ännu inte hade inkasserats vid utgången av 2004 motsvarar inte fordringarnas totala värde. Eftersom kommissionen inte i tillräckligt hög grad (18) har utrett alla förskott som betalats ut till stödmottagare kan den inte identifiera de belopp som skall återkrävas. När det gäller de utestående förskott som skall utredas (19) hade kommissionen inte kvantifierat beloppet vid utgången av 2004 (20). |
| --- | --- |

14

Beloppet på 18 miljoner euro för de återbetalningskrav som utfärdats och som ännu inte hade inkasserats vid utgången av 2004 motsvarar inte fordringarnas totala värde. Eftersom kommissionen inte i tillräckligt hög grad (18) har utrett alla förskott som betalats ut till stödmottagare kan den inte identifiera de belopp som skall återkrävas. När det gäller de utestående förskott som skall utredas (19) hade kommissionen inte kvantifierat beloppet vid utgången av 2004 (20).

18

19

20

| 14 | Kommissionen har, i enlighet med budgetförordningen, analyserat och systematiskt följt upp de förskott som skall återkrävas. Detta arbete behandlas i ett kapitel i förvaltningsrapporten.
  Kommissionen fortsätter sina strävanden att identifiera de förskott som skall återkrävas. |
| --- | --- |

14

Kommissionen har, i enlighet med budgetförordningen, analyserat och systematiskt följt upp de förskott som skall återkrävas. Detta arbete behandlas i ett kapitel i förvaltningsrapporten.

Kommissionen fortsätter sina strävanden att identifiera de förskott som skall återkrävas.

| 15 | Det saldo för reserver för osäkra fordringar som bokförts i räkenskaperna (0,03 miljoner euro) speglar inte den verkliga storleken på fordringar som inte går att återkräva (21) i de återbetalningskrav på 18 miljoner euro som utfärdats. I och med övergången till periodiserad redovisning från 2005 och framåt kommer det att bli ännu viktigare att identifiera osäkra fordringar och motsvarande reserver (20). |
| --- | --- |

15

Det saldo för reserver för osäkra fordringar som bokförts i räkenskaperna (0,03 miljoner euro) speglar inte den verkliga storleken på fordringar som inte går att återkräva (21) i de återbetalningskrav på 18 miljoner euro som utfärdats. I och med övergången till periodiserad redovisning från 2005 och framåt kommer det att bli ännu viktigare att identifiera osäkra fordringar och motsvarande reserver (20).

21

20

| 15 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens iakttagelser och planerar att genomföra detta under budgetåret 2005. |
| --- | --- |

15

Kommissionen instämmer i revisionsrättens iakttagelser och planerar att genomföra detta under budgetåret 2005.

| 16 | Under 2004 slutförde kommissionen inventeringen av Stabex-medlen. Dessa medel redovisas i en rapport som bifogas årsredovisningen (22) trots att de redan tillhör AVS-länderna eftersom kommissionen delar förvaltningen av dem och godkänner utbetalningar från de lokala bankkontona. Vid inventeringen av Stabex-medlen visade det sig att det finns AVS-länder som inte kommer att lämna fler uppgifter och andra som kanske inte kommer att kunna lämna den information som krävs i form av bankutdrag eller förteckningar över utbetalningar främst på grund av den tid som förflutit. Som en följd av detta har en okänd del av det banksaldo på 832 miljoner euro som återkrävts, inte fastställts av kommissionen utifrån tillförlitliga underlag. |
| --- | --- |

16

Under 2004 slutförde kommissionen inventeringen av Stabex-medlen. Dessa medel redovisas i en rapport som bifogas årsredovisningen (22) trots att de redan tillhör AVS-länderna eftersom kommissionen delar förvaltningen av dem och godkänner utbetalningar från de lokala bankkontona. Vid inventeringen av Stabex-medlen visade det sig att det finns AVS-länder som inte kommer att lämna fler uppgifter och andra som kanske inte kommer att kunna lämna den information som krävs i form av bankutdrag eller förteckningar över utbetalningar främst på grund av den tid som förflutit. Som en följd av detta har en okänd del av det banksaldo på 832 miljoner euro som återkrävts, inte fastställts av kommissionen utifrån tillförlitliga underlag.

22

| 16 | Kommissionen strävar efter att genom sina delegationer få en klarare bild av användningen av Stabex-medel med hjälp av de årliga Stabex-rapporterna, som skall läggas fram i standardformat för att underlätta en övergripande rapportering. Nu när inventeringen av Stabex-medlen har avslutats, följer man en land-för-land-metod i enlighet med kommissionens politik om delegering av befogenheter till sina delegationer i AVS-länderna för att klargöra situationen och ingå åtaganden för och utbetala resterande Stabex-medel. |
| --- | --- |

16

Kommissionen strävar efter att genom sina delegationer få en klarare bild av användningen av Stabex-medel med hjälp av de årliga Stabex-rapporterna, som skall läggas fram i standardformat för att underlätta en övergripande rapportering. Nu när inventeringen av Stabex-medlen har avslutats, följer man en land-för-land-metod i enlighet med kommissionens politik om delegering av befogenheter till sina delegationer i AVS-länderna för att klargöra situationen och ingå åtaganden för och utbetala resterande Stabex-medel.

Transaktionernas laglighet och korrekthet

| 17 | De iakttagelser som redovisas under punkt III i revisionsförklaringen bygger på följande:






  a) | Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll både vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel (huvudkontor), särskilt EuropeAid, och vid fyra delegationer (Ouagadougou, Conakry, Abuja och Georgetown) (23). |
| --- | --- | --- |

17

De iakttagelser som redovisas under punkt III i revisionsförklaringen bygger på följande:

a)

Utvärdering av systemen för övervakning och kontroll både vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel (huvudkontor), särskilt EuropeAid, och vid fyra delegationer (Ouagadougou, Conakry, Abuja och Georgetown) (23).

23

| b) | Ingående granskning av transaktioner på grundval av handlingar och granskning på plats. |
| --- | --- |

b)

Ingående granskning av transaktioner på grundval av handlingar och granskning på plats.

| c) | Granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid EuropeAid och processen vid utarbetandet av den. |
| --- | --- |

c)

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören vid EuropeAid och processen vid utarbetandet av den.

| 18 | Revisionsrätten understryker att fall av medvetna oegentligheter och medveten korruption som begåtts utanför kommissionens kontrollmiljö av naturliga skäl inte kan upptäckas systematiskt genom tillämpning av revisionsrättens principer och normer för revision. |
| --- | --- |

18

Revisionsrätten understryker att fall av medvetna oegentligheter och medveten korruption som begåtts utanför kommissionens kontrollmiljö av naturliga skäl inte kan upptäckas systematiskt genom tillämpning av revisionsrättens principer och normer för revision.

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

Allmän förbättring av systemen för övervakning och kontroll

| 19 | Införandet av kommissionens normer för intern kontroll vid både kommissionens huvudkontor och delegationerna fortsatte kontinuerligt under 2004 och bidrog till att systemen för övervakning och kontroll fungerade bättre. Det krävs dock ytterligare förbättringar på följande områden (se punkterna 20–36). |
| --- | --- |

19

Införandet av kommissionens normer för intern kontroll vid både kommissionens huvudkontor och delegationerna fortsatte kontinuerligt under 2004 och bidrog till att systemen för övervakning och kontroll fungerade bättre. Det krävs dock ytterligare förbättringar på följande områden (se punkterna 20–36).

Riskhanteringen har förbättrats men är fortfarande alltför allmän

| 20 | Cirka 2 500 miljoner euro används varje år via många olika enheter. I denna mycket komplexa miljö arbetar fem generaldirektorat (Generaldirektoratet för yttre förbindelser, EuropeAid, Kontoret för humanitärt bistånd, Generaldirektoratet för bistånd och Generaldirektoratet för budget (24)), 44 delegationer (nästan alla delegerade) (25), 76 samarbetsländer som är bland de fattigaste i världen och som har strukturella administrativa brister (26) och tusentals genomförandeorgan med varierande förvaltningskapacitet (privata entreprenörer, frivilligorganisationer, internationella organisationer, lokala förvaltningsenheter m.fl.). |
| --- | --- |

20

Cirka 2 500 miljoner euro används varje år via många olika enheter. I denna mycket komplexa miljö arbetar fem generaldirektorat (Generaldirektoratet för yttre förbindelser, EuropeAid, Kontoret för humanitärt bistånd, Generaldirektoratet för bistånd och Generaldirektoratet för budget (24)), 44 delegationer (nästan alla delegerade) (25), 76 samarbetsländer som är bland de fattigaste i världen och som har strukturella administrativa brister (26) och tusentals genomförandeorgan med varierande förvaltningskapacitet (privata entreprenörer, frivilligorganisationer, internationella organisationer, lokala förvaltningsenheter m.fl.).

24

25

26

| 20 | Kommissionen är medveten om att förvaltningen av EUF innebär vissa risker. Införandet av effektivare kontrollsystem, övervakning och regelbundna revisioner gör det möjligt att minimera dessa risker. |
| --- | --- |

20

Kommissionen är medveten om att förvaltningen av EUF innebär vissa risker. Införandet av effektivare kontrollsystem, övervakning och regelbundna revisioner gör det möjligt att minimera dessa risker.

| 21 | EuropeAid har ansträngt sig för att förbättra sin operativa och finansiella riskhantering genom att följa tillämpliga anvisningar från kommissionen. År 2003 gjorde byrån en övergripande riskbedömning av det externa stödet som helhet (inbegripet EUF), och ledningen gjorde en egenbedömning av risker. EuropeAid har därmed identifierat de risker som är förenade med omorganisationen (som började gälla i mitten av mars 2005) och med genomförandet av infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

21

EuropeAid har ansträngt sig för att förbättra sin operativa och finansiella riskhantering genom att följa tillämpliga anvisningar från kommissionen. År 2003 gjorde byrån en övergripande riskbedömning av det externa stödet som helhet (inbegripet EUF), och ledningen gjorde en egenbedömning av risker. EuropeAid har därmed identifierat de risker som är förenade med omorganisationen (som började gälla i mitten av mars 2005) och med genomförandet av infrastrukturprojekt.

| 22 | Särskilda finansiella risker (projektportfölj och personalresurser, det nationella revisionsorganets kapacitet att fullgöra sina uppgifter och projektförvaltningskapacitet) har dock inte identifierats i tillräcklig utsträckning av varje delegation. Delegationerna kan känna till sådana risker men de har inte fått några anvisningar om hur man skall bedöma dem och rapportera om dem. Därför är det inte säkert att återstående särskilda risker (27) identifieras och beaktas på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

22

Särskilda finansiella risker (projektportfölj och personalresurser, det nationella revisionsorganets kapacitet att fullgöra sina uppgifter och projektförvaltningskapacitet) har dock inte identifierats i tillräcklig utsträckning av varje delegation. Delegationerna kan känna till sådana risker men de har inte fått några anvisningar om hur man skall bedöma dem och rapportera om dem. Därför är det inte säkert att återstående särskilda risker (27) identifieras och beaktas på ett tillfredsställande sätt.

27

| 22 | Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att identifiera de risker som revisionsrätten nämner, särskilt genom att införa en standardiserad metod för delegationernas egenbedömning av riskerna under 2004 som skall tillämpas från 2005. Vidare skall det noteras att processen med att identifiera och finansiera projekt eller program inbegriper en analys av de restriktioner och villkor som är nödvändiga för ett lyckat genomförande av projektet eller programmet, inklusive hållbarhetsaspekter (slutmottagarens kapacitet). Regelbunden övervakning och ”in cursu”–revisioner av projekt ger kommissionen möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera eller omvärdera projekt.
  Genom kontrollbesök före delegeringen bedöms alla nödvändiga förutsättningar, inklusive delegationens kapacitet. Vid behov får den nationella utanordnaren stöd av kommissionen genom särskilda kapacitetsuppbyggande åtgärder. |
| --- | --- |

22

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att identifiera de risker som revisionsrätten nämner, särskilt genom att införa en standardiserad metod för delegationernas egenbedömning av riskerna under 2004 som skall tillämpas från 2005. Vidare skall det noteras att processen med att identifiera och finansiera projekt eller program inbegriper en analys av de restriktioner och villkor som är nödvändiga för ett lyckat genomförande av projektet eller programmet, inklusive hållbarhetsaspekter (slutmottagarens kapacitet). Regelbunden övervakning och ”in cursu”–revisioner av projekt ger kommissionen möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera eller omvärdera projekt.

in cursu

Genom kontrollbesök före delegeringen bedöms alla nödvändiga förutsättningar, inklusive delegationens kapacitet. Vid behov får den nationella utanordnaren stöd av kommissionen genom särskilda kapacitetsuppbyggande åtgärder.

Kontrollsystemet måste bygga på en bättre riskhantering

| 23 | Transaktionernas laglighet och korrekthet kan i regel garanteras när följande system fungerar ändamålsenligt: teknisk och finansiell övervakning som utförs av AVS-länderna, delegationerna och EuropeAid, förhands- och efterhandskontroller vid EuropeAid, granskningar som inleds av delegationerna och EuropeAid samt EuropeAids internrevisionsfunktion. En bättre riskhantering skulle göra det möjligt att upprätta ett mer sammanhängande och lämpligt kontrollsystem. |
| --- | --- |

23

Transaktionernas laglighet och korrekthet kan i regel garanteras när följande system fungerar ändamålsenligt: teknisk och finansiell övervakning som utförs av AVS-länderna, delegationerna och EuropeAid, förhands- och efterhandskontroller vid EuropeAid, granskningar som inleds av delegationerna och EuropeAid samt EuropeAids internrevisionsfunktion. En bättre riskhantering skulle göra det möjligt att upprätta ett mer sammanhängande och lämpligt kontrollsystem.

| 23 | Kommissionen arbetar ständigt för att stärka och förbättra riskhanteringen.
  Kommissionen anser att hela det kontrollsystem som inrättats för EUF, och som beskrivs av revisionsrätten, gör det möjligt att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Detta system gör det möjligt att ingripa för att korrigera de lokala myndigheternas eventuella brister. Revisionsrättens kontroll av transaktionerna har för övrigt kunnat bekräfta att felaktigheterna inte är väsentliga. |
| --- | --- |

23

Kommissionen arbetar ständigt för att stärka och förbättra riskhanteringen.

Kommissionen anser att hela det kontrollsystem som inrättats för EUF, och som beskrivs av revisionsrätten, gör det möjligt att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Detta system gör det möjligt att ingripa för att korrigera de lokala myndigheternas eventuella brister. Revisionsrättens kontroll av transaktionerna har för övrigt kunnat bekräfta att felaktigheterna inte är väsentliga.

Förbättringar i den tekniska och finansiella övervakningen

| 24 | I samband med delegeringen överfördes huvudansvaret för den tekniska och finansiella övervakningen av projekt till delegationerna medan EuropeAid ansvarar för den övergripande övervakningen. Övervakningen innefattar ett brett urval av verksamheter från skrivbordsgranskning till granskning av dokumentation på plats, analys av uppgifter i bokföringssystemet och utvärdering av förvaltningen på samtliga nivåer. Många verktyg finns tillgängliga för både delegationerna och EuropeAid: förvaltningsrapporter om externt stöd (EAMR), datoriserat informationssystem (CRIS), årliga seminarier för kommissionens huvudkontor och delegationerna i vart och ett av de sex geografiska områdena, dagliga kontakter mellan delegationerna och de geografiska samordnarna vid kommissionens huvudkontor, checklistor, kommissionspersonalens tjänsteresor till delegationerna och vice versa. |
| --- | --- |

24

I samband med delegeringen överfördes huvudansvaret för den tekniska och finansiella övervakningen av projekt till delegationerna medan EuropeAid ansvarar för den övergripande övervakningen. Övervakningen innefattar ett brett urval av verksamheter från skrivbordsgranskning till granskning av dokumentation på plats, analys av uppgifter i bokföringssystemet och utvärdering av förvaltningen på samtliga nivåer. Många verktyg finns tillgängliga för både delegationerna och EuropeAid: förvaltningsrapporter om externt stöd (EAMR), datoriserat informationssystem (CRIS), årliga seminarier för kommissionens huvudkontor och delegationerna i vart och ett av de sex geografiska områdena, dagliga kontakter mellan delegationerna och de geografiska samordnarna vid kommissionens huvudkontor, checklistor, kommissionspersonalens tjänsteresor till delegationerna och vice versa.

| 25 | Tack vare dessa verktyg är övervakningens ändamålsenlighet tillfredsställande på ett övergripande plan. En tydligare och mer detaljerad precisering av uppgifter och funktioner både vid kommissionens huvudkontor och delegationerna skulle dock göra verktygen mer ändamålsenliga. |
| --- | --- |

25

Tack vare dessa verktyg är övervakningens ändamålsenlighet tillfredsställande på ett övergripande plan. En tydligare och mer detaljerad precisering av uppgifter och funktioner både vid kommissionens huvudkontor och delegationerna skulle dock göra verktygen mer ändamålsenliga.

| 25 | Målsättningen med omorganiseringen av EuropeAid under början på 2005 är att förbättra huvudkontorets övervakning och stödfunktion. |
| --- | --- |

25

Målsättningen med omorganiseringen av EuropeAid under början på 2005 är att förbättra huvudkontorets övervakning och stödfunktion.

Den sekundära förhandskontrollen var tillfredsställande

| 26 | EuropeAid införde en frivillig förhandskontroll under senare delen av 2003. I den ingår det att undersöka handlingar i ett dagligt urval av betalningar och åtaganden, som slumpmässigt väljs ut bland dem som skall godkännas för verkställande efter det att standardkontroller (28) som utförs under utanordnarens överinseende har slutförts. Sådana sekundära kontroller faller under det direktorat som ansvarar för AVS-länderna, vilket i de allra flesta fall garanterar oberoende i förhållande till utanordnaren (med undantag av transaktioner som godkänns av direktören själv, särskilt dem som gäller budgetstöd). Syftet med denna kontroll är att garantera en smidig övergång från en fullständigt centraliserad ekonomisk kontroll till en fullständigt decentraliserad ekonomisk kontroll (dvs. under utanordnarens överinseende) och att upprätta en ändamålsenlig efterhandskontroll. Den frivilliga förhandskontrollen upphörde 2005 efter EuropeAids omorganisering. |
| --- | --- |

26

EuropeAid införde en frivillig förhandskontroll under senare delen av 2003. I den ingår det att undersöka handlingar i ett dagligt urval av betalningar och åtaganden, som slumpmässigt väljs ut bland dem som skall godkännas för verkställande efter det att standardkontroller (28) som utförs under utanordnarens överinseende har slutförts. Sådana sekundära kontroller faller under det direktorat som ansvarar för AVS-länderna, vilket i de allra flesta fall garanterar oberoende i förhållande till utanordnaren (med undantag av transaktioner som godkänns av direktören själv, särskilt dem som gäller budgetstöd). Syftet med denna kontroll är att garantera en smidig övergång från en fullständigt centraliserad ekonomisk kontroll till en fullständigt decentraliserad ekonomisk kontroll (dvs. under utanordnarens överinseende) och att upprätta en ändamålsenlig efterhandskontroll. Den frivilliga förhandskontrollen upphörde 2005 efter EuropeAids omorganisering.

28

| 27 | Vid förhandskontrollen granskades 6 % av de transaktioner som gjordes under 2004, och olika typer av fel identifierades i 6 % av dem vilket gjorde det möjligt att vidta korrigerande åtgärder. Dessa fel rangordnades inte i förhållande till sin potentiella inverkan, men det tycks som om de flesta av felen berodde på att vissa mindre viktiga interna förfaranden inte följdes. Revisionsrätten granskade ett slumpmässigt urval av 23 transaktioner som hade kontrollerats vid den sekundära förhandskontrollen och konstaterade att kontrollen fungerade ändamålsenligt förutom i några fall av mindre betydelse. |
| --- | --- |

27

Vid förhandskontrollen granskades 6 % av de transaktioner som gjordes under 2004, och olika typer av fel identifierades i 6 % av dem vilket gjorde det möjligt att vidta korrigerande åtgärder. Dessa fel rangordnades inte i förhållande till sin potentiella inverkan, men det tycks som om de flesta av felen berodde på att vissa mindre viktiga interna förfaranden inte följdes. Revisionsrätten granskade ett slumpmässigt urval av 23 transaktioner som hade kontrollerats vid den sekundära förhandskontrollen och konstaterade att kontrollen fungerade ändamålsenligt förutom i några fall av mindre betydelse.

Efterhandskontrollen måste dokumenteras bättre

| 28 | EuropeAid införde en efterhandskontroll i juni 2004 avsedd för granskning av transaktioner som redan hade gjorts. Målet med kontrollen, som enbart bestod av skrivbordsgranskning av verifierande underlag, var att kontrollera 3 % av betalningarna, inbegripet godkännanden av förskott (29), och på det sättet identifiera enstaka och återkommande fel, se om det fanns utrymme att förbättra förfarandena och uppnå ytterligare säkerhet om att betalningarna var lagliga och korrekta. Kontrollernas täckning var mer riktad än den frivilliga förhandskontrollen. |
| --- | --- |

28

EuropeAid införde en efterhandskontroll i juni 2004 avsedd för granskning av transaktioner som redan hade gjorts. Målet med kontrollen, som enbart bestod av skrivbordsgranskning av verifierande underlag, var att kontrollera 3 % av betalningarna, inbegripet godkännanden av förskott (29), och på det sättet identifiera enstaka och återkommande fel, se om det fanns utrymme att förbättra förfarandena och uppnå ytterligare säkerhet om att betalningarna var lagliga och korrekta. Kontrollernas täckning var mer riktad än den frivilliga förhandskontrollen.

29

| 29 | På grund av bristande personalresurser hade endast de första tre kvartalen av 2004 års kvot kontrollerats vid utgången av januari 2005, vilket motsvarade 1 % av betalningstransaktionerna jämfört med målet på 3 %. |
| --- | --- |

29

På grund av bristande personalresurser hade endast de första tre kvartalen av 2004 års kvot kontrollerats vid utgången av januari 2005, vilket motsvarade 1 % av betalningstransaktionerna jämfört med målet på 3 %.

| 29 | Målsättningen för efterhandskontrollerna var 3 % av antalet finansiella transaktioner som passerar genom informationssystemen, men även om denna målsättning inte nåddes omfattade de 14 % av den totala finansiella mängden transaktioner under 2004. |
| --- | --- |

29

Målsättningen för efterhandskontrollerna var 3 % av antalet finansiella transaktioner som passerar genom informationssystemen, men även om denna målsättning inte nåddes omfattade de 14 % av den totala finansiella mängden transaktioner under 2004.

| 30 | Revisionsrätten granskade ett urval av 51 transaktioner av de transaktioner som kontrollerats vid efterhandskontrollen och konstaterade att kontrollen fungerade tillräckligt ändamålsenligt med undantag av några fall av mindre betydelse. Kontrollen skulle dock ha gett mer säkerhet om kontrollerna också hade gällt de finansiella åtagandena och om detaljerade checklistor hade upprättats vilket hade varit en garanti för konsekventa och dokumenterade kontroller. |
| --- | --- |

30

Revisionsrätten granskade ett urval av 51 transaktioner av de transaktioner som kontrollerats vid efterhandskontrollen och konstaterade att kontrollen fungerade tillräckligt ändamålsenligt med undantag av några fall av mindre betydelse. Kontrollen skulle dock ha gett mer säkerhet om kontrollerna också hade gällt de finansiella åtagandena och om detaljerade checklistor hade upprättats vilket hade varit en garanti för konsekventa och dokumenterade kontroller.

| 30 | Valet att införa ett centraliserat transaktionsbaserat efterhandskontrollsystem och fastställandet av dess egenskaper följer av en värdering av resterande risker och den transaktionsbaserade efterhandskontrollens del i övriga komponenter i kontrollsystemet.
  Vid införandet skall man kunna spåra både själva kontrollen och alla sekvenser av genomförandet i en uppföljningsfil. |
| --- | --- |

30

Valet att införa ett centraliserat transaktionsbaserat efterhandskontrollsystem och fastställandet av dess egenskaper följer av en värdering av resterande risker och den transaktionsbaserade efterhandskontrollens del i övriga komponenter i kontrollsystemet.

Vid införandet skall man kunna spåra både själva kontrollen och alla sekvenser av genomförandet i en uppföljningsfil.

Granskning som en del av förvaltningskontrollverksamheter

| 31 | Fel som gäller efterlevnad av regler som leder till icke stödberättigande utgifter uppstår främst på projektledningsnivå, eftersom projektledningen oftast utförs av AVS-ländernas förvaltningar där förvaltningskapaciteten är svag. Granskningar i form av ”attestering av räkenskaper” är ett centralt verktyg när det gäller att upptäcka denna typ av fel och ”systemgranskningar” när det gäller att ge råd till projektledningen om hur den ekonomiska förvaltningen kan förbättras och hur risken för framtida fel kan reduceras. Granskningar kan företas av projektledarna själva, det nationella revisionsorganet, delegationen eller kommissionens huvudkontor och kan finansieras av projektet i de två första fallen och av EUF:s administrativa medel i de två sista fallen (30). I de finansiella överenskommelser som ingåtts med AVS-länderna föreskrivs i allt högre utsträckning granskningar som företas på initiativ av projektförvaltarna och det nationella revisionsorganet, särskilt dem som syftar till att få programkostnadsförslagen attesterade. Dessutom anges det i de nya allmänna villkoren för kontrakt (31) att delegationerna och kommissionens huvudkontor kan använda projektmedel för granskningar av projekt inom nionde EUF. |
| --- | --- |

31

Fel som gäller efterlevnad av regler som leder till icke stödberättigande utgifter uppstår främst på projektledningsnivå, eftersom projektledningen oftast utförs av AVS-ländernas förvaltningar där förvaltningskapaciteten är svag. Granskningar i form av ”attestering av räkenskaper” är ett centralt verktyg när det gäller att upptäcka denna typ av fel och ”systemgranskningar” när det gäller att ge råd till projektledningen om hur den ekonomiska förvaltningen kan förbättras och hur risken för framtida fel kan reduceras. Granskningar kan företas av projektledarna själva, det nationella revisionsorganet, delegationen eller kommissionens huvudkontor och kan finansieras av projektet i de två första fallen och av EUF:s administrativa medel i de två sista fallen (30). I de finansiella överenskommelser som ingåtts med AVS-länderna föreskrivs i allt högre utsträckning granskningar som företas på initiativ av projektförvaltarna och det nationella revisionsorganet, särskilt dem som syftar till att få programkostnadsförslagen attesterade. Dessutom anges det i de nya allmänna villkoren för kontrakt (31) att delegationerna och kommissionens huvudkontor kan använda projektmedel för granskningar av projekt inom nionde EUF.

30

31

| 32 | EuropeAid förbättrade sin granskningsfunktion under 2004. Byrån införde en övergripande granskningsstrategi som skall tillämpas av både EuropeAid och delegationerna på projekt inom nionde EUF, fastställde riskkriterier som underlag för beslut om vilka granskningar som skall genomföras, utarbetade standarddirektiv till revisorerna, genomförde sex granskningsbesök till delegationerna, utarbetade två verksamhetsrapporter och inrättade ett datoriserat system för stöd till och övervakning av granskningar, CRIS-granskning. De granskningar som EuropeAid slutförde under 2004 (32) visade en andel icke stödberättigade utgifter på 2 %. Ytterligare granskningar som grundade sig på specifika misstankar om oegentligheter visade en hög andel icke stödberättigande eller brist på dokumentation. Dessa granskningar bidrar till bättre kunskap om lagligheten och korrektheten när det gäller genomförandet av EUF. |
| --- | --- |

32

EuropeAid förbättrade sin granskningsfunktion under 2004. Byrån införde en övergripande granskningsstrategi som skall tillämpas av både EuropeAid och delegationerna på projekt inom nionde EUF, fastställde riskkriterier som underlag för beslut om vilka granskningar som skall genomföras, utarbetade standarddirektiv till revisorerna, genomförde sex granskningsbesök till delegationerna, utarbetade två verksamhetsrapporter och inrättade ett datoriserat system för stöd till och övervakning av granskningar, CRIS-granskning. De granskningar som EuropeAid slutförde under 2004 (32) visade en andel icke stödberättigade utgifter på 2 %. Ytterligare granskningar som grundade sig på specifika misstankar om oegentligheter visade en hög andel icke stödberättigande eller brist på dokumentation. Dessa granskningar bidrar till bättre kunskap om lagligheten och korrektheten när det gäller genomförandet av EUF.

32

| 32 | EuropeAid har fortsatt sina strävanden att rapportera och konsolidera revisionsuppgifterna. Ett övervakningsarbete har satts igång och sköts centralt. |
| --- | --- |

32

EuropeAid har fortsatt sina strävanden att rapportera och konsolidera revisionsuppgifterna. Ett övervakningsarbete har satts igång och sköts centralt.

| 33 | Uppgifter om täckningsgrad och tidpunkt för de granskningar som inletts av delegationerna och de nationella utanordnarna sammanställs dock inte centralt. Uppföljningen av alla dessa granskningar övervakas inte centralt och det går inte att på ett effektivt sätt identifiera fall där man inte har vidtagit tillräckliga åtgärder till följd av en granskning (till exempel att ett återbetalningskrav saknas i fall där revisorerna har upptäckt alltför stora betalningar). Riskanalysen som ligger till grund för beslut om att inleda granskningar grundas främst på kvalitativa kriterier. Genom CRIS-granskning har man kanske kommit till rätta med en del av de brister som nämns ovan, särskilt när det gäller granskningars täckning och uppföljning. CRIS-granskning uppgavs befinna sig på ett pilotstadium under 2003, men verktyget ger fortfarande inte alla förväntade resultat. |
| --- | --- |

33

Uppgifter om täckningsgrad och tidpunkt för de granskningar som inletts av delegationerna och de nationella utanordnarna sammanställs dock inte centralt. Uppföljningen av alla dessa granskningar övervakas inte centralt och det går inte att på ett effektivt sätt identifiera fall där man inte har vidtagit tillräckliga åtgärder till följd av en granskning (till exempel att ett återbetalningskrav saknas i fall där revisorerna har upptäckt alltför stora betalningar). Riskanalysen som ligger till grund för beslut om att inleda granskningar grundas främst på kvalitativa kriterier. Genom CRIS-granskning har man kanske kommit till rätta med en del av de brister som nämns ovan, särskilt när det gäller granskningars täckning och uppföljning. CRIS-granskning uppgavs befinna sig på ett pilotstadium under 2003, men verktyget ger fortfarande inte alla förväntade resultat.

| 33 | Revisionsplanen för 2004, som baseras på en riskanalys och sköts centralt, omfattar mer än 5 % av den betalningsmängd som rekommenderas i den av EuropeAid utvecklade metoden. Revisionsplanen för 2004 för huvudkontoret omfattade 35 revisioner, men samtliga revisionsplaner för delegationerna omfattade 426 revisioner.
  Uppföljningen av revisionerna och utfärdandet av ett eventuellt betalningskrav ingår i delegationens ansvar. För att säkerställa en tillräcklig kvalitet på revisionerna och uppföljningen (utfärdande av ett eventuellt betalningskrav) genomför EuropeAid stickprovsundersökningar.
  CRIS-granskningarna infördes som ett pilotprojekt under 2003, blev operationellt i april 2004, och ställdes till användarnas förfogande från juni 2004. Delegationerna i AVS-länderna kommer att kunna använda modulerna till fullo så snart EUF:s räkenskapssystem också migrerat till CRIS-systemet. |
| --- | --- |

33

Revisionsplanen för 2004, som baseras på en riskanalys och sköts centralt, omfattar mer än 5 % av den betalningsmängd som rekommenderas i den av EuropeAid utvecklade metoden. Revisionsplanen för 2004 för huvudkontoret omfattade 35 revisioner, men samtliga revisionsplaner för delegationerna omfattade 426 revisioner.

Uppföljningen av revisionerna och utfärdandet av ett eventuellt betalningskrav ingår i delegationens ansvar. För att säkerställa en tillräcklig kvalitet på revisionerna och uppföljningen (utfärdande av ett eventuellt betalningskrav) genomför EuropeAid stickprovsundersökningar.

CRIS-granskningarna infördes som ett pilotprojekt under 2003, blev operationellt i april 2004, och ställdes till användarnas förfogande från juni 2004. Delegationerna i AVS-länderna kommer att kunna använda modulerna till fullo så snart EUF:s räkenskapssystem också migrerat till CRIS-systemet.

Skyldigheten att rapportera om delegationernas interna kontroll måste stämma bättre överens med budgetförordningen

| 34 | Enligt principen om linjeorganisation har EuropeAids generaldirektör delegerat befogenheter och ansvaret för det ekonomiska genomförandet av EUF till en direktör. Direktören har i sin tur delegerat de flesta av befogenheterna och ansvaret, med undantag av beslutet om betalning av budgetstöd, till delegationscheferna i samband med delegeringen. Enligt samma princip är delegationscheferna ansvariga inför denne direktör som i sin tur är ansvarig inför EuropeAids generaldirektör (se artikel 21.1 och artikel 25 i budgetförordningen). Rapporteringsskyldigheten innefattar bland annat ett ändamålsenligt och fungerande system för intern kontroll, som bygger på kommissionens normer för intern kontroll. |
| --- | --- |

34

Enligt principen om linjeorganisation har EuropeAids generaldirektör delegerat befogenheter och ansvaret för det ekonomiska genomförandet av EUF till en direktör. Direktören har i sin tur delegerat de flesta av befogenheterna och ansvaret, med undantag av beslutet om betalning av budgetstöd, till delegationscheferna i samband med delegeringen. Enligt samma princip är delegationscheferna ansvariga inför denne direktör som i sin tur är ansvarig inför EuropeAids generaldirektör (se artikel 21.1 och artikel 25 i budgetförordningen). Rapporteringsskyldigheten innefattar bland annat ett ändamålsenligt och fungerande system för intern kontroll, som bygger på kommissionens normer för intern kontroll.

| 35 | Delegationerna gör en egenbedömning av den interna kontrollen, men i strid med ovannämnda princip om linjeorganisation är delegationscheferna inte skyldiga att rapportera till EuropeAids direktör utan till en direktör vid generaldirektoratet för externa åtgärder till vilken all delegationspersonal hierarkiskt är knutna för administrativa syften. Anledningen till detta är att en delegations interna kontroll inte endast omfattar driftsutgifter (som är den största delen) utan också administrativa utgifter, och delegationspersonalen kan ta emot anvisningar från andra generaldirektorat, främst generaldirektoraten för bistånd och för handel. Eftersom EuropeAid är ansvarigt för genomförandet av delegationernas interna kontroll men inte för rapporteringen om det, kan det hända att bristerna i kontrollen inte behandlas på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

35

Delegationerna gör en egenbedömning av den interna kontrollen, men i strid med ovannämnda princip om linjeorganisation är delegationscheferna inte skyldiga att rapportera till EuropeAids direktör utan till en direktör vid generaldirektoratet för externa åtgärder till vilken all delegationspersonal hierarkiskt är knutna för administrativa syften. Anledningen till detta är att en delegations interna kontroll inte endast omfattar driftsutgifter (som är den största delen) utan också administrativa utgifter, och delegationspersonalen kan ta emot anvisningar från andra generaldirektorat, främst generaldirektoraten för bistånd och för handel. Eftersom EuropeAid är ansvarigt för genomförandet av delegationernas interna kontroll men inte för rapporteringen om det, kan det hända att bristerna i kontrollen inte behandlas på ett tillfredsställande sätt.

| 35 | Till följd av ansvarsfördelningen bland olika generaldirektorat säkerställs i nuvarande system att delegationerna får en unik och sammanhängande uppsättning instruktioner för egenbedömning av den interna kontrollen.
  Metoden för egenbedömning av den interna kontrollen i delegationerna antogs av generaldirektoratet för yttre förbindelser med stöd från den centrala finanstjänsten och baserades på arbetet i en avdelningsövergripande arbetsgrupp i vilken EuropeAid deltog. Resultaten meddelas alla berörda avdelningar (GD Yttre förbindelser, EuropeAid, GD Bistånd osv.) för en lämplig uppföljning.
  Den årliga självutvärderingen är inte det enda inslaget som belyser delegationschefens ansvar, som genom vidaredelegation utsetts till utanordnare, i förhållande till den behörige direktören för EuropeAid. |
| --- | --- |

35

Till följd av ansvarsfördelningen bland olika generaldirektorat säkerställs i nuvarande system att delegationerna får en unik och sammanhängande uppsättning instruktioner för egenbedömning av den interna kontrollen.

Metoden för egenbedömning av den interna kontrollen i delegationerna antogs av generaldirektoratet för yttre förbindelser med stöd från den centrala finanstjänsten och baserades på arbetet i en avdelningsövergripande arbetsgrupp i vilken EuropeAid deltog. Resultaten meddelas alla berörda avdelningar (GD Yttre förbindelser, EuropeAid, GD Bistånd osv.) för en lämplig uppföljning.

Den årliga självutvärderingen är inte det enda inslaget som belyser delegationschefens ansvar, som genom vidaredelegation utsetts till utanordnare, i förhållande till den behörige direktören för EuropeAid.

Enligt bestämmelserna i stadgarna för vidaredelegerade utanordnare är chefen för delegationen skyldig att regelbundet informera huvudkontoret om genomförandet av verksamheten och de resurser som vidaredelegerats denne, tillika med eventuella problem som uppstått vid förvaltningen och de kontrollmekanismer chefen infört för att fullgöra åliggandena.

EuropeAid övervakar den interna kontrollen i delegationerna och är ansvarig för att lösa eventuella brister i samband med genomförandet av biståndet till tredjeland.

I den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör tas inte betydande brister i internkontrollen upp

| 36 | I likhet med tidigare år när det gäller EUF förklarade EuropeAids generaldirektör att man hade uppnått rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller den årliga verksamhetsrapporten hade det dock varit värt att ta upp de mest betydande bristerna i internkontrollen såsom de brister som revisionsrätten identifierade vid sin granskning (se punkterna 19–35) och de brister som delegationerna rapporterade om i sina förvaltningsrapporter om externt bistånd (EAMR). Det fanns 52 sådana rapporter 2004. Delegationer uppmärksammade bland annat otillräckliga granskningar och uppföljningar och brister när det gällde det nationella revisionsorganets förvaltningskapacitet, vilket innebar att arbetsbelastningen ökade för delegationernas personal. Förfarandet för hur dessa frågor sammanställs har dock inte garanterat att de får en heltäckande och tillfredsställande rapportering i den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör. Därför är det inte säkert att deras inverkan på den interna kontrollen har beaktats fullt ut i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

36

I likhet med tidigare år när det gäller EUF förklarade EuropeAids generaldirektör att man hade uppnått rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. När det gäller den årliga verksamhetsrapporten hade det dock varit värt att ta upp de mest betydande bristerna i internkontrollen såsom de brister som revisionsrätten identifierade vid sin granskning (se punkterna 19–35) och de brister som delegationerna rapporterade om i sina förvaltningsrapporter om externt bistånd (EAMR). Det fanns 52 sådana rapporter 2004. Delegationer uppmärksammade bland annat otillräckliga granskningar och uppföljningar och brister när det gällde det nationella revisionsorganets förvaltningskapacitet, vilket innebar att arbetsbelastningen ökade för delegationernas personal. Förfarandet för hur dessa frågor sammanställs har dock inte garanterat att de får en heltäckande och tillfredsställande rapportering i den årliga verksamhetsrapporten från EuropeAids generaldirektör. Därför är det inte säkert att deras inverkan på den interna kontrollen har beaktats fullt ut i den årliga verksamhetsrapporten.

| 36 | Rapporterna om förvaltningen av biståndet till tredjeland (EAMR) följs regelbundet upp av den behöriga utanordnande avdelningen på huvudkontoret. Vid behov kommer man överens om korrigerande åtgärder med delegationerna som sedan genomförs. Vidaredelegerade utanordnare på huvudkontoret (direktörer) rapporterar om den uppföljning som har gjorts av de viktigaste punkterna som delegationerna tagit upp och belyser eventuella problem som EuropeAids generaldirektör särskilt bör uppmärksamma. |
| --- | --- |

36

Rapporterna om förvaltningen av biståndet till tredjeland (EAMR) följs regelbundet upp av den behöriga utanordnande avdelningen på huvudkontoret. Vid behov kommer man överens om korrigerande åtgärder med delegationerna som sedan genomförs. Vidaredelegerade utanordnare på huvudkontoret (direktörer) rapporterar om den uppföljning som har gjorts av de viktigaste punkterna som delegationerna tagit upp och belyser eventuella problem som EuropeAids generaldirektör särskilt bör uppmärksamma.

Granskning av transaktioner

| 37 | Urvalet av 74 betalningar och motsvarande finansiella åtaganden valdes ut bland dem som genomgått förhands- (23) och efterhandskontroller (51) (se punkterna 27 och 30). Detta urval användes också av revisionsrätten vid kontrollen av lagligheten och korrektheten endast på grundval av verifierande underlag. Ytterligare ett subjektivt urval av 26 betalningar och motsvarande finansiella åtaganden valdes också ut av revisionsrätten bland dem som gjorts i sex AVS-länder under 2004. Lagligheten och korrektheten i dem kontrollerades på plats ända ned till det organ som ansvarar för genomförandet för att man skulle se till att arbeten, leveranser och tjänster verkligen hade utförts och tillhandahållits. |
| --- | --- |

37

Urvalet av 74 betalningar och motsvarande finansiella åtaganden valdes ut bland dem som genomgått förhands- (23) och efterhandskontroller (51) (se punkterna 27 och 30). Detta urval användes också av revisionsrätten vid kontrollen av lagligheten och korrektheten endast på grundval av verifierande underlag. Ytterligare ett subjektivt urval av 26 betalningar och motsvarande finansiella åtaganden valdes också ut av revisionsrätten bland dem som gjorts i sex AVS-länder under 2004. Lagligheten och korrektheten i dem kontrollerades på plats ända ned till det organ som ansvarar för genomförandet för att man skulle se till att arbeten, leveranser och tjänster verkligen hade utförts och tillhandahållits.

Inga väsentliga fel i enskilda rättsliga åtaganden och betalningar

| 38 | De fel som konstaterades vid granskningen av lagligheten och korrektheten i de rättsliga åtagandena och betalningarna är inte väsentliga i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. De åtföljs av en rad vanligare fel som gäller genomförandet av förfarandena. Sammantaget bekräftar felen de brister i internkontrollen som tagits upp ovan och de visar var det krävs ytterligare förbättringar. |
| --- | --- |

38

De fel som konstaterades vid granskningen av lagligheten och korrektheten i de rättsliga åtagandena och betalningarna är inte väsentliga i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. De åtföljs av en rad vanligare fel som gäller genomförandet av förfarandena. Sammantaget bekräftar felen de brister i internkontrollen som tagits upp ovan och de visar var det krävs ytterligare förbättringar.

| 39 | När det gäller enskilda finansiella åtaganden förekom följande typer av fel: undantag till regeln att tillämpa offentlig upphandling utan tillbörligt förhandsgodkännande, kontrakt som undertecknats efter den tidsfrist som fastställts i finansieringsöverenskommelsen eller som inte undertecknats på vederbörligt sätt och programkostnadsförslag med otydliga kriterier för stödberättigande. |
| --- | --- |

39

När det gäller enskilda finansiella åtaganden förekom följande typer av fel: undantag till regeln att tillämpa offentlig upphandling utan tillbörligt förhandsgodkännande, kontrakt som undertecknats efter den tidsfrist som fastställts i finansieringsöverenskommelsen eller som inte undertecknats på vederbörligt sätt och programkostnadsförslag med otydliga kriterier för stödberättigande.

| 40 | När det gäller betalningar förekom följande typer av fel: förskottspengar till förvaltningen av programkostnadsförslag som tillfälligt investerats utan godkännande, icke stödberättigande utgifter, sena betalningar som riskerade att medföra krav på förseningsränta samt avsaknad av dokumentation för utgifter som gäller bidrag. |
| --- | --- |

40

När det gäller betalningar förekom följande typer av fel: förskottspengar till förvaltningen av programkostnadsförslag som tillfälligt investerats utan godkännande, icke stödberättigande utgifter, sena betalningar som riskerade att medföra krav på förseningsränta samt avsaknad av dokumentation för utgifter som gäller bidrag.

| 38–40 | EuropeAid är medveten om de risker som EUF:s transaktioner är utsatta för och omvärderar och anpassar därför regelbundet sin riskbedömning och sina finansiella flöden för att förbättra kvaliteten och effektiviteten på sin interna kontroll. Den effektivitet som är en följd därav bekräftas av det begränsade antal felaktigheter som revisionsrätten har konstaterat. |
| --- | --- |

38–40

EuropeAid är medveten om de risker som EUF:s transaktioner är utsatta för och omvärderar och anpassar därför regelbundet sin riskbedömning och sina finansiella flöden för att förbättra kvaliteten och effektiviteten på sin interna kontroll. Den effektivitet som är en följd därav bekräftas av det begränsade antal felaktigheter som revisionsrätten har konstaterat.

Transaktioner i samband med budgetstöd

| 41 | När det gäller budgetstöd ger EUF:s rättsliga ram stort utrymme för tolkning och undantag. Vid revisionsrättens kontroller av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet kontrolleras därför att gällande villkor har bedömts korrekt av kommissionen. De första bedömningar som görs när finansiella åtaganden godkänns är fortfarande inte tillräckligt formaliserade i fråga om de enskilda kriterier som räknas upp i artikel 61.2 i Cotonouavtalet. Dessa formalia är mycket viktiga, särskilt när det gäller öppenhet, tillförlitlighet och effektivitet i förvaltningen av de offentliga finanserna, annars är det omöjligt att senare avgöra om förvaltningen har förbättrats, vilket är en nödvändig förutsättning för fortsatt stöd. |
| --- | --- |

41

När det gäller budgetstöd ger EUF:s rättsliga ram stort utrymme för tolkning och undantag. Vid revisionsrättens kontroller av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet kontrolleras därför att gällande villkor har bedömts korrekt av kommissionen. De första bedömningar som görs när finansiella åtaganden godkänns är fortfarande inte tillräckligt formaliserade i fråga om de enskilda kriterier som räknas upp i artikel 61.2 i Cotonouavtalet. Dessa formalia är mycket viktiga, särskilt när det gäller öppenhet, tillförlitlighet och effektivitet i förvaltningen av de offentliga finanserna, annars är det omöjligt att senare avgöra om förvaltningen har förbättrats, vilket är en nödvändig förutsättning för fortsatt stöd.

| 41 | De villkor som kommissionen ställer i samband med transaktionerna består delvis av objektivt kontrollerbara och mätbara indikatorer, vilket minskar utrymmet för en skönsmässig bedömning.
  En insats kommer att göras för att i finansieringsförslagen ytterligare klargöra de stödmottagande ländernas stödberättigande i enlighet med artikel 61.2 i Cotonou-avtalet. För närvarande innehåller alla finansieringsförslag en bilaga som analyserar de viktigaste delarna i förvaltningen av de offentliga finanserna och de problem som behöver lösas på området. Kriterierna i artikeln är därmed uppfyllda, men det är riktigt att det skulle kunna göras mer uttryckligt. |
| --- | --- |

41

De villkor som kommissionen ställer i samband med transaktionerna består delvis av objektivt kontrollerbara och mätbara indikatorer, vilket minskar utrymmet för en skönsmässig bedömning.

En insats kommer att göras för att i finansieringsförslagen ytterligare klargöra de stödmottagande ländernas stödberättigande i enlighet med artikel 61.2 i Cotonou-avtalet. För närvarande innehåller alla finansieringsförslag en bilaga som analyserar de viktigaste delarna i förvaltningen av de offentliga finanserna och de problem som behöver lösas på området. Kriterierna i artikeln är därmed uppfyllda, men det är riktigt att det skulle kunna göras mer uttryckligt.

Förändringar som påverkar hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

| 42 | Alla iakttagelser ovan skall ingå i en tabell över indikatorer så att förändringar i hur systemen för övervakning och kontroll fungerar kan utvärderas (se
  tabell 3
  ). |
| --- | --- |

42

Alla iakttagelser ovan skall ingå i en tabell över indikatorer så att förändringar i hur systemen för övervakning och kontroll fungerar kan utvärderas (se
  tabell 3
  ).

tabell 3

| 42 | Kommissionen påpekar följande:






  — | I förhållande till punkt 1.2 i tabell 3: I enlighet med budgetförordningen har kommissionen analyserat och systematiskt följt upp de förskott som skall återkrävas. Efter införandet av den periodiserade redovisningen har kommissionen för avsikt att beräkna en avsättning för osäkra fordringar. |
| --- | --- | --- |

42

Kommissionen påpekar följande:

—

I förhållande till punkt 1.2 i tabell 3: I enlighet med budgetförordningen har kommissionen analyserat och systematiskt följt upp de förskott som skall återkrävas. Efter införandet av den periodiserade redovisningen har kommissionen för avsikt att beräkna en avsättning för osäkra fordringar.

Tabell 3 – Revisionsförklaringen för EUF 2004: Indikatorer som framkommit vid granskningen

| 1 |
| --- |
| HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER – UTVECKLING AV SITUATIONEN |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| Iakttagelser | Åtgärder som skall vidtas | Iakttagelser | Åtgärder som skall vidtas | Iakttagelser | Åtgärder som skall vidtas |
| 1.1 | Genomförande av budgetstöd | På grund av bristande information om kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna kan revisionsrätten inte uttala sig om utnyttjandet av budgetstöd | Förbättra informationen om förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna | Kommissionen har lämnat mera information om sin uppföljning av förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna, särskilt i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003 | Fortsätta att förbättra kommunikationen i denna viktiga fråga | Medel betalas numera ut av kommissionen efter att man undersökt om villkoren är uppfyllda (delvis med hjälp av resultatindikatorer) | Inga ytterligare åtgärder krävs |
| 1.2 | Godkännande av förskott och olika belopp som skall återvinnas samt reserv för osäkra fordringar | Förskott och belopp som skall återvinnas redovisas inte på ett tillförlitligt sätt i räkenskaperna | Bristen skall avhjälpas | Godkännandet av förskott för mer än 18 månader (400 miljoner euro) och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas (27,5 miljoner euro) förvaltas mycket dåligt | Förbättra förfarandena för att identifiera, bokföra och övervaka förskott som skall godkännas och av belopp som skall återvinnas | Godkännandet av förskott för mer än 18 månader och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas förvaltas dåligt. Reserver för osäkra fordringar speglar inte nivån på de fordringar som inte kan återkrävas | Förbättra övervakningen av icke godkända förskott. Beräkna och justera reserv för osäkra fordringar |
| 1.3 | Inventering och utnyttjande av Stabex-medel | Ingen information i räkenskaperna om utnyttjandet av Stabex-medlen | Bristen skall avhjälpas eftersom kommissionen delar ansvaret för utnyttjandet av dessa medel | Kommissionen kan inte kontrollera utnyttjandet av Stabex-medlen (artikel 212 i fjärde Lomékonventionen), och banköverföringar föregås inte av tillfredsställande godkännanden | Inskaffa alla rapporter om utnyttjandet av Stabex från de nationella utanordnarna, och förstärka den interna kontrollen av banköverföringar | Inventeringen av Stabex-medlem har slutförts men de medel som finns tillgängliga på bankkontona redovisas inte på ett tillförlitligt sätt (832 miljoner euro). Informationen om utnyttjandet av Stabex-medel är bristfällig | Göra ytterligare utredningar för att få mer tillförlitliga sifferbelopp när det gäller tillgängliga medel i bankerna. Inskaffa rapporter om utnyttjandet av medel |
| 1.4 | Riskhantering | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | Huvudkontorets riskhantering är för övergripande för att avgöra vilka risker som finns, särskilt i AVS-länderna | Förbättra riskhanteringen för att identifiera särskilda risker |
| 1.5 | Efterhandskontroll | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | Antalet transaktioner som kontrollerades var begränsat på grund av personalbrist. Kontrollerna var tillräckligt ändamålsenliga, men de dokumenterades inte ordentligt | Förbättra dokumentationen av kontroller |
| 1.6 | Granskning som en del av förvaltningskontrollverksamheten | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | ej bedömd | Granskningarnas täckningsgrad konsolideras inte centralt och uppföljningen av dem övervakas inte centralt | Förbättra funktionen i det datoriserade systemet för stöd till och övervakning av granskningarna (CRIS-granskning) |
| 2 |
| SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| GENOMGÅNG AV REDOVISNINGSREVISIONER |
| | Frekvens (a) | Frekvens (a) | Frekvens (a) |
| 2.1 | I direktiven finns det ingen klar och tydlig definition av icke stödberättigande utgifter | ofta | ibland | ibland |
| 2.2 | I granskningsrapporten kvantifieras inte de utgifter som granskats klart och tydligt och inte heller beloppen för stödberättigande och icke stödberättigande utgifter | ofta | ibland | ibland |
| 2.3 | Otillräckliga åtgärder för att återvinna medel när det gäller icke stödberättigande utgifter som externa revisorer har identifierat | ofta | ofta | ibland |
| SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I BRYSSEL |
| | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) | Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b) |
| 2.4 | Den faktiska genomförandenivån på ett urval av normer för intern kontroll i fråga om underliggande transaktioner | B | B/A | B/A |
| | SYSTEM FÖR INTERN KONTROLL I AVS-LÄNDERNA (DELEGATIONER OCH NATIONELLA FÖRVALTNINGAR) | (33) | (34) | (35) |
| 2.5 | Allmän bedömning av anbudsinfordringarna | B | B/A | B/A |
| 2.6 | Allmän bedömning av betalningarna | B | B/A | B/A |
| 2.7 | Allmän bedömning av granskningarna | B | B | B |
| 2.8 | Allmän bedömning av återbetalningskraven | C | C | C/B |
| 2.9 | Allmän bedömning av redovisningen | B | B/A | B/A |
| 2.10 | Allmän bedömning av de länder som besöktes | B | B | B |
| (a) Frekvens (förekomst)

  sällan
  ibland
  ofta

  (b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

  A. Fungerar väl, några smärre förbättringar krävs
  B. Fungerar, men förbättringar krävs
  C. Fungerar inte som planerat

  Källa: Revisionsrätten. |

1

HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER – UTVECKLING AV SITUATIONEN

2002

2003

2004

Iakttagelser

Åtgärder som skall vidtas

Iakttagelser

Åtgärder som skall vidtas

Iakttagelser

Åtgärder som skall vidtas

1.1

Genomförande av budgetstöd

På grund av bristande information om kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna kan revisionsrätten inte uttala sig om utnyttjandet av budgetstöd

Förbättra informationen om förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna

Kommissionen har lämnat mera information om sin uppföljning av förvaltningen av de offentliga finanserna i AVS-länderna, särskilt i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2003

Fortsätta att förbättra kommunikationen i denna viktiga fråga

Medel betalas numera ut av kommissionen efter att man undersökt om villkoren är uppfyllda (delvis med hjälp av resultatindikatorer)

Inga ytterligare åtgärder krävs

1.2

Godkännande av förskott och olika belopp som skall återvinnas samt reserv för osäkra fordringar

Förskott och belopp som skall återvinnas redovisas inte på ett tillförlitligt sätt i räkenskaperna

Bristen skall avhjälpas

Godkännandet av förskott för mer än 18 månader (400 miljoner euro) och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas (27,5 miljoner euro) förvaltas mycket dåligt

Förbättra förfarandena för att identifiera, bokföra och övervaka förskott som skall godkännas och av belopp som skall återvinnas

Godkännandet av förskott för mer än 18 månader och återbetalningskrav beträffande belopp som skall återvinnas förvaltas dåligt. Reserver för osäkra fordringar speglar inte nivån på de fordringar som inte kan återkrävas

Förbättra övervakningen av icke godkända förskott. Beräkna och justera reserv för osäkra fordringar

1.3

Inventering och utnyttjande av Stabex-medel

Ingen information i räkenskaperna om utnyttjandet av Stabex-medlen

Bristen skall avhjälpas eftersom kommissionen delar ansvaret för utnyttjandet av dessa medel

Kommissionen kan inte kontrollera utnyttjandet av Stabex-medlen (artikel 212 i fjärde Lomékonventionen), och banköverföringar föregås inte av tillfredsställande godkännanden

Inskaffa alla rapporter om utnyttjandet av Stabex från de nationella utanordnarna, och förstärka den interna kontrollen av banköverföringar

Inventeringen av Stabex-medlem har slutförts men de medel som finns tillgängliga på bankkontona redovisas inte på ett tillförlitligt sätt (832 miljoner euro). Informationen om utnyttjandet av Stabex-medel är bristfällig

Göra ytterligare utredningar för att få mer tillförlitliga sifferbelopp när det gäller tillgängliga medel i bankerna. Inskaffa rapporter om utnyttjandet av medel

1.4

Riskhantering

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

Huvudkontorets riskhantering är för övergripande för att avgöra vilka risker som finns, särskilt i AVS-länderna

Förbättra riskhanteringen för att identifiera särskilda risker

1.5

Efterhandskontroll

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

Antalet transaktioner som kontrollerades var begränsat på grund av personalbrist. Kontrollerna var tillräckligt ändamålsenliga, men de dokumenterades inte ordentligt

Förbättra dokumentationen av kontroller

1.6

Granskning som en del av förvaltningskontrollverksamheten

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

ej bedömd

Granskningarnas täckningsgrad konsolideras inte centralt och uppföljningen av dem övervakas inte centralt

Förbättra funktionen i det datoriserade systemet för stöd till och övervakning av granskningarna (CRIS-granskning)

2

SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2002

2003

2004

GENOMGÅNG AV REDOVISNINGSREVISIONER

Frekvens (a)

Frekvens (a)

Frekvens (a)

2.1

I direktiven finns det ingen klar och tydlig definition av icke stödberättigande utgifter

ofta

ibland

ibland

2.2

I granskningsrapporten kvantifieras inte de utgifter som granskats klart och tydligt och inte heller beloppen för stödberättigande och icke stödberättigande utgifter

ofta

ibland

ibland

2.3

Otillräckliga åtgärder för att återvinna medel när det gäller icke stödberättigande utgifter som externa revisorer har identifierat

ofta

ofta

ibland

SYSTEMEN FÖR INTERN KONTROLL I BRYSSEL

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll (b)

2.4

Den faktiska genomförandenivån på ett urval av normer för intern kontroll i fråga om underliggande transaktioner

B

B/A

B/A

SYSTEM FÖR INTERN KONTROLL I AVS-LÄNDERNA (DELEGATIONER OCH NATIONELLA FÖRVALTNINGAR)

SYSTEM FÖR INTERN KONTROLL I AVS-LÄNDERNA (DELEGATIONER OCH NATIONELLA FÖRVALTNINGAR)

(33)

33

(34)

34

(35)

35

2.5

Allmän bedömning av anbudsinfordringarna

B

B/A

B/A

2.6

Allmän bedömning av betalningarna

B

B/A

B/A

2.7

Allmän bedömning av granskningarna

B

B

B

2.8

Allmän bedömning av återbetalningskraven

C

C

C/B

2.9

Allmän bedömning av redovisningen

B

B/A

B/A

2.10

Allmän bedömning av de länder som besöktes

B

B

B

(a) Frekvens (förekomst)

(a) Frekvens (förekomst)

sällan

ibland

ofta

(b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

(b) Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

A. Fungerar väl, några smärre förbättringar krävs

B. Fungerar, men förbättringar krävs

C. Fungerar inte som planerat

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

| — | I förhållande till punkt 1.6 i tabell 3: Revisionsplanen för 2004, som baseras på en riskanalys och styrs centralt, överstiger de 5 % av betalningsmängden som rekommenderas i den av EuropeAid utvecklade metoden. Huvudkontorets revisionsplan för 2004 omfattade 35 revisioner, men samtliga revisionsplaner för delegationerna omfattade 426 revisioner. |
| --- | --- |

—

I förhållande till punkt 1.6 i tabell 3: Revisionsplanen för 2004, som baseras på en riskanalys och styrs centralt, överstiger de 5 % av betalningsmängden som rekommenderas i den av EuropeAid utvecklade metoden. Huvudkontorets revisionsplan för 2004 omfattade 35 revisioner, men samtliga revisionsplaner för delegationerna omfattade 426 revisioner.

KAPITEL III – UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

| 43 | I sin särskilda rapport nr 8/2003 (36) om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF betonade revisionsrätten vikten av att bättre övervaka genomförandet av avtal om bygg- och anläggningsarbeten som finansieras av EUF och, framför allt, minska de avvikelser som uppdagats mellan avtalen och det faktiska genomförandet av dem. I detta syfte rekommenderade revisionsrätten kommissionen att






  a) | på ett bättre sätt leda de undersökningar som tjänar som grund för ingående av avtal och öka ansvarsskyldigheten för de konsultbyråer som genomför undersökningarna, |
| --- | --- | --- |

43

I sin särskilda rapport nr 8/2003 (36) om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF betonade revisionsrätten vikten av att bättre övervaka genomförandet av avtal om bygg- och anläggningsarbeten som finansieras av EUF och, framför allt, minska de avvikelser som uppdagats mellan avtalen och det faktiska genomförandet av dem. I detta syfte rekommenderade revisionsrätten kommissionen att

36

a)

på ett bättre sätt leda de undersökningar som tjänar som grund för ingående av avtal och öka ansvarsskyldigheten för de konsultbyråer som genomför undersökningarna,

| b) | fästa större uppmärksamhet vid ändringar till arbeten under genomförandet och snabbare hantera eventuella problem och klagomål, |
| --- | --- |

b)

fästa större uppmärksamhet vid ändringar till arbeten under genomförandet och snabbare hantera eventuella problem och klagomål,

| c) | omorganisera sina avdelningar för att ge delegationerna och AVS-länderna ökat stöd i samband med decentraliseringen, |
| --- | --- |

c)

omorganisera sina avdelningar för att ge delegationerna och AVS-länderna ökat stöd i samband med decentraliseringen,

| d) | fästa ökad uppmärksamhet vid kompletterande åtgärder som har en avgörande inverkan på arbetets lönsamhet och varaktighet och ompröva de allmänna villkoren för genomförande av avtal om bygg- och anläggningsarbeten (37). |
| --- | --- |

d)

fästa ökad uppmärksamhet vid kompletterande åtgärder som har en avgörande inverkan på arbetets lönsamhet och varaktighet och ompröva de allmänna villkoren för genomförande av avtal om bygg- och anläggningsarbeten (37).

37

Uttalande från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet

| 44 | Europaparlamentet noterade revisionsrättens rekommendationer, och rådet (38) välkomnade det faktum att kommissionen redan hade börjat följa upp dem. Revisionsrätten rekommenderade särskilt att stödet till AVS-länderna skulle ökas (framför allt för att bibehålla den infrastruktur som skapats) och att kontrollerna avseende de förberedande undersökningarna skulle bli bättre (med avseende på konsultbyråernas ekonomiska ansvar, närmare övervakning och tydligare direktiv). |
| --- | --- |

44

Europaparlamentet noterade revisionsrättens rekommendationer, och rådet (38) välkomnade det faktum att kommissionen redan hade börjat följa upp dem. Revisionsrätten rekommenderade särskilt att stödet till AVS-länderna skulle ökas (framför allt för att bibehålla den infrastruktur som skapats) och att kontrollerna avseende de förberedande undersökningarna skulle bli bättre (med avseende på konsultbyråernas ekonomiska ansvar, närmare övervakning och tydligare direktiv).

38

Kommissionens uppföljning

| 45 | Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen under 2 003 av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF och revisionsrättens begränsade granskning av detta område visar att kommissionen hade för avsikt att följa revisionsrättens huvudsakliga rekommendationer. |
| --- | --- |

45

Kommissionens rapport om den ekonomiska förvaltningen under 2 003 av sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF och revisionsrättens begränsade granskning av detta område visar att kommissionen hade för avsikt att följa revisionsrättens huvudsakliga rekommendationer.

| 46 | Kommissionen ger nu konsulterna större ansvar genom att samma konsult anlitas för att både utforma och övervaka arbetet. Kommissionen beslutade också att fullfölja alla undersökningar innan finansieringsförslagen överlämnades till EUF-kommittén. Några delegationer ville dock inte tillämpa detta nya tillvägagångssätt eftersom det medför att det bokföringsmässiga åtagandet avseende transaktionerna försenas. Huvudkontoret beslutade emellertid att tvinga delegationerna att tillämpa det genom att skjuta upp flera finansieringsbeslut som avsåg projekt för vilka undersökningarna inte hade avslutats. Följden blev att mängden åtaganden sjönk. |
| --- | --- |

46

Kommissionen ger nu konsulterna större ansvar genom att samma konsult anlitas för att både utforma och övervaka arbetet. Kommissionen beslutade också att fullfölja alla undersökningar innan finansieringsförslagen överlämnades till EUF-kommittén. Några delegationer ville dock inte tillämpa detta nya tillvägagångssätt eftersom det medför att det bokföringsmässiga åtagandet avseende transaktionerna försenas. Huvudkontoret beslutade emellertid att tvinga delegationerna att tillämpa det genom att skjuta upp flera finansieringsbeslut som avsåg projekt för vilka undersökningarna inte hade avslutats. Följden blev att mängden åtaganden sjönk.

| 47 | Det är fortfarande för tidigt att säga om rekommendationen om tidig hantering av tvister har följts. Det finns inga uppgifter i det datoriserade förvaltningssystemet (CRIS) och huvudkontoret har inte övervakat detta område. |
| --- | --- |

47

Det är fortfarande för tidigt att säga om rekommendationen om tidig hantering av tvister har följts. Det finns inga uppgifter i det datoriserade förvaltningssystemet (CRIS) och huvudkontoret har inte övervakat detta område.

| 48 | När det gäller omorganiseringen av EuropeAids olika avdelningar trädde de nya bestämmelserna i kraft den 16 mars 2005. En ”infrastrukturenhet” är huvudansvarig för rådgivning och stöd till delegationerna. Denna omorganisering är ett bra komplement till decentraliseringen som nu börjar nå sitt slut och bör, tillsammans med den utbildning som anordnas, göra det lättare att följa revisionsrättens rekommendationer. |
| --- | --- |

48

När det gäller omorganiseringen av EuropeAids olika avdelningar trädde de nya bestämmelserna i kraft den 16 mars 2005. En ”infrastrukturenhet” är huvudansvarig för rådgivning och stöd till delegationerna. Denna omorganisering är ett bra komplement till decentraliseringen som nu börjar nå sitt slut och bör, tillsammans med den utbildning som anordnas, göra det lättare att följa revisionsrättens rekommendationer.

| 49 | När det gäller revisionsrättens rekommendation om kompletterande åtgärder (underhåll, kontroll av axellaster, trafiksäkerhet och miljö) som rådet tog upp har kommissionen inte infört några nya regler eftersom den ansåg att åtgärder redan hade vidtagits. De särskilda fonderna för vägunderhåll (Road Funds) har inte alltid tillräckliga resurser, men resurser ställs i regel till förfogande genom en process som kommissionen kontrollerar, framför allt i samband med budgetstöd. Det finns dock betydande organisatoriska problem med dessa fonder (till exempel när de används för finansiering av infrastruktur i stället för underhåll). |
| --- | --- |

49

När det gäller revisionsrättens rekommendation om kompletterande åtgärder (underhåll, kontroll av axellaster, trafiksäkerhet och miljö) som rådet tog upp har kommissionen inte infört några nya regler eftersom den ansåg att åtgärder redan hade vidtagits. De särskilda fonderna för vägunderhåll (Road Funds) har inte alltid tillräckliga resurser, men resurser ställs i regel till förfogande genom en process som kommissionen kontrollerar, framför allt i samband med budgetstöd. Det finns dock betydande organisatoriska problem med dessa fonder (till exempel när de används för finansiering av infrastruktur i stället för underhåll).

| 46–49 | Efter revisionsrättens särskilda rapport i juli 2003 om infrastrukturprojekt uppmanade kommissionen i februari 2004 delegationerna att i huvudsak vidta följande fyra åtgärder för att undvika att de problem som revisionsrätten nämner uppstår igen: 1) Avsluta alla undersökningar innan finansieringsförslaget läggs fram till EUF-kommittén, 2) använda samma konsult för både utformningen och övervakningen av arbetet, 3) vid behov använda upphävandeklausulen, 4) behandla klagomål från företag allt eftersom de kommer in. |
| --- | --- |

46–49

Efter revisionsrättens särskilda rapport i juli 2003 om infrastrukturprojekt uppmanade kommissionen i februari 2004 delegationerna att i huvudsak vidta följande fyra åtgärder för att undvika att de problem som revisionsrätten nämner uppstår igen: 1) Avsluta alla undersökningar innan finansieringsförslaget läggs fram till EUF-kommittén, 2) använda samma konsult för både utformningen och övervakningen av arbetet, 3) vid behov använda upphävandeklausulen, 4) behandla klagomål från företag allt eftersom de kommer in.

| 50 | Slutligen rekommenderade revisionsrätten att bestämmelserna skulle ses över, framför allt för att möjliggöra villkorliga anbudsinfordringar för bygg- och anläggningsarbeten innan finansieringsförslagen överlämnats till EUF-kommittén. Enligt de nuvarande bestämmelserna (39) får en sådan klausul endast användas i välgrundade undantagsfall. Översynen av bestämmelserna som inleddes 2002 hade ännu inte avslutats vid utgången av 2004. |
| --- | --- |

50

Slutligen rekommenderade revisionsrätten att bestämmelserna skulle ses över, framför allt för att möjliggöra villkorliga anbudsinfordringar för bygg- och anläggningsarbeten innan finansieringsförslagen överlämnats till EUF-kommittén. Enligt de nuvarande bestämmelserna (39) får en sådan klausul endast användas i välgrundade undantagsfall. Översynen av bestämmelserna som inleddes 2002 hade ännu inte avslutats vid utgången av 2004.

39

| 50 | Revisionen av Cotonou-avtalet i juni 2005 inkluderar en ny artikel 19 b som överensstämmer med revisionsrättens rekommendationer (villkorlig anbudsinfordran). |
| --- | --- |

50

Revisionen av Cotonou-avtalet i juni 2005 inkluderar en ny artikel 19 b som överensstämmer med revisionsrättens rekommendationer (villkorlig anbudsinfordran).

Slutsats

| 51 | Kommissionen fastställde tidigt de viktigaste åtgärder som den behövde vidta för att följa revisionsrättens rekommendationer. Den bör snarast se till att alla beslutade åtgärder verkligen vidtas och fundera på det konkreta genomförandet av rådets rekommendation om att ge mottagarländerna institutionellt stöd så att de kan stärka sin administrativa och tekniska kapacitet. |
| --- | --- |

51

Kommissionen fastställde tidigt de viktigaste åtgärder som den behövde vidta för att följa revisionsrättens rekommendationer. Den bör snarast se till att alla beslutade åtgärder verkligen vidtas och fundera på det konkreta genomförandet av rådets rekommendation om att ge mottagarländerna institutionellt stöd så att de kan stärka sin administrativa och tekniska kapacitet.

| 51 | Kommissionen instämmer fullständigt i denna rekommendation och har vidtagit och vidtar de åtgärder som beskrivs ovan. I den fas när projekten fastställs och utformas analyseras systematiskt hur det institutionella stödet skall kunna ingå. Det införs systematiskt i projektens innehåll när det anses vara berättigat, vilket ofta är fallet. |
| --- | --- |

51

Kommissionen instämmer fullständigt i denna rekommendation och har vidtagit och vidtar de åtgärder som beskrivs ovan. I den fas när projekten fastställs och utformas analyseras systematiskt hur det institutionella stödet skall kunna ingå. Det införs systematiskt i projektens innehåll när det anses vara berättigat, vilket ofta är fallet.

KAPITEL IV – HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSER I DE SÄRSKILDA RAPPORTER SOM REVISIONSRÄTTEN HAR OFFENTLIGGJORT SEDAN DET SENASTE FÖRFARANDET FÖR BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

| 52 | Denna rapport sammanfattas i kapitel 7 i revisionsrätten årsrapport om verksamheter som finansieras genom den allmänna budgeten. |
| --- | --- |

52

Denna rapport sammanfattas i kapitel 7 i revisionsrätten årsrapport om verksamheter som finansieras genom den allmänna budgeten.

Särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna”

| 53 | Kommissionen betalar ut budgetstöd till vissa AVS-länder på villkor att de genomför reformer för att förbättra sina system för ekonomisk förvaltning. Kommissionen har utvecklat verktyg som syftar till att ställa en första diagnos när det gäller kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna och de föreslagna reformerna men också till att utvärdera hur förvaltningen utvecklas och hur reformarbetet fortskrider. |
| --- | --- |

53

Kommissionen betalar ut budgetstöd till vissa AVS-länder på villkor att de genomför reformer för att förbättra sina system för ekonomisk förvaltning. Kommissionen har utvecklat verktyg som syftar till att ställa en första diagnos när det gäller kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna och de föreslagna reformerna men också till att utvärdera hur förvaltningen utvecklas och hur reformarbetet fortskrider.

| 54 | Dessa analys- och övervakningsverktyg som kommissionen använder i samarbete med de andra bidragsgivarna, främst Världsbanken och Internationella valutafonden, ger relativt heltäckande information som gör att den kan vidta lämpliga åtgärder. Verktygen innehåller dock inte i tillräcklig utsträckning bestämmelser om tydligare diagnos- och uppföljningsrapporter. Dessutom är genomförandet inte tillräckligt samordnat lokalt med de andra bidragsgivarna. |
| --- | --- |

54

Dessa analys- och övervakningsverktyg som kommissionen använder i samarbete med de andra bidragsgivarna, främst Världsbanken och Internationella valutafonden, ger relativt heltäckande information som gör att den kan vidta lämpliga åtgärder. Verktygen innehåller dock inte i tillräcklig utsträckning bestämmelser om tydligare diagnos- och uppföljningsrapporter. Dessutom är genomförandet inte tillräckligt samordnat lokalt med de andra bidragsgivarna.

| 54 | 1) | Kommissionen har åtagit sig att beakta revisionsrättens förslag, som avser att stärka delen om offentliga finanser i finansieringsförslagen och göra delegationernas halvårsrapporter till mer dynamiska analysinstrument. |
| --- | --- | --- |

54

1)

Kommissionen har åtagit sig att beakta revisionsrättens förslag, som avser att stärka delen om offentliga finanser i finansieringsförslagen och göra delegationernas halvårsrapporter till mer dynamiska analysinstrument.

| 2) | Kommissionen försöker konstant förbättra samordningen med övriga biståndsgivare, både på huvudkontoret och lokalt. På kommissionens initiativ har ett stort antal gemensamma ramar införts, som samlar budgetstödsgivare på plats för en snävare samordning. |
| --- | --- |

2)

Kommissionen försöker konstant förbättra samordningen med övriga biståndsgivare, både på huvudkontoret och lokalt. På kommissionens initiativ har ett stort antal gemensamma ramar införts, som samlar budgetstödsgivare på plats för en snävare samordning.

| 55 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppdaterar sin metodiska handledning för budgetstöd, bland annat när det gäller övervakningsrapporterna, mer uttryckligt påvisar mottagarländernas rätt till stöd, använder resultatindikatorer för offentliga finanser som ger mer incitament, färdigställer det nya verktyget för utvärdering av kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna och gör sitt yttersta för att det skall antas av de olika bidragsgivarna, stärker det lokala samarbetet mellan bidragsgivarna samt stärker sina förbindelser med mottagarländernas parlament och högre revisionsorgan. |
| --- | --- |

55

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppdaterar sin metodiska handledning för budgetstöd, bland annat när det gäller övervakningsrapporterna, mer uttryckligt påvisar mottagarländernas rätt till stöd, använder resultatindikatorer för offentliga finanser som ger mer incitament, färdigställer det nya verktyget för utvärdering av kvaliteten på förvaltningen av de offentliga finanserna och gör sitt yttersta för att det skall antas av de olika bidragsgivarna, stärker det lokala samarbetet mellan bidragsgivarna samt stärker sina förbindelser med mottagarländernas parlament och högre revisionsorgan.

| 55 | 1) | Uppdateringen och omarbetningen av handledningen pågår, särskilt vad gäller halvårsrapporterna och analysen av de offentliga finanserna i finansieringsförslagen (se svaret på punkt 41). Sistnämnda del täcker kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- | --- |

55

1)

Uppdateringen och omarbetningen av handledningen pågår, särskilt vad gäller halvårsrapporterna och analysen av de offentliga finanserna i finansieringsförslagen (se svaret på punkt 41). Sistnämnda del täcker kriterierna för stödberättigande.

| 2) | Både på området offentliga finanser och på andra områden lägger kommissionen stor vikt vid de valda villkorens och indikatorernas stimulerande effekt. |
| --- | --- |

2)

Både på området offentliga finanser och på andra områden lägger kommissionen stor vikt vid de valda villkorens och indikatorernas stimulerande effekt.

| 3) | Analysen av PEFA-programmet (”Public expenditure financial accountability”) avslutades i slutet av första halvåret 2005. Kommissionen kommer att göra vad den kan för att det används så mycket som möjligt och istället för andra diagnosredskap. |
| --- | --- |

3)

Analysen av PEFA-programmet (”Public expenditure financial accountability”) avslutades i slutet av första halvåret 2005. Kommissionen kommer att göra vad den kan för att det används så mycket som möjligt och istället för andra diagnosredskap.

| 4) | Förstärkning av samordningen på lokal nivå: se svaret på föregående punkt. |
| --- | --- |

4)

Förstärkning av samordningen på lokal nivå: se svaret på föregående punkt.

| 5) | Kommissionen är medveten om parlamentens och de högre revisionsorganens viktiga uppgift. Dess möjlighet att närma sig dessa institutioner måste dock undersökas med största försiktighet med hänsyn tagen till ländenas suveränitet och nationella regler för maktfördelningen och maktbalansen mellan institutionerna. Möjligheten bör också analyseras mot bakgrund av Cotonou-avtalet. |
| --- | --- |

5)

Kommissionen är medveten om parlamentens och de högre revisionsorganens viktiga uppgift. Dess möjlighet att närma sig dessa institutioner måste dock undersökas med största försiktighet med hänsyn tagen till ländenas suveränitet och nationella regler för maktfördelningen och maktbalansen mellan institutionerna. Möjligheten bör också analyseras mot bakgrund av Cotonou-avtalet.

---

(1)  Den första konventionen (Yaoundé I) är från 1964. Det senaste avtalet (Cotonou) undertecknades den 23 juni 2000 och omarbetades i Luxemburg den 25 juni 2005.

1

(2)  Artiklarna 96, 103 och 112 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 83, 1.4.2003, s. 1). I sitt yttrande nr 12/2002 över förslaget till denna budgetförordning riktade revisionsrätten uppmärksamheten på innebörden av dessa artiklar som medför att Europaparlamentets kontrollbefogenheter minskar.

2

(3)  När det gäller nionde EUF uppgick de ursprungliga anslagen till 13 800 miljoner euro av vilka EIB ansvarar för 2 200 miljoner euro.

3

(4)  Revisionsrätten behåller dock det övergripande ansvaret för granskningen av EUF. När det gäller åtgärder som faller under EIB:s förvaltning utför revisionsrätten detta arbete enligt ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 112 i budgetförordningen).

4

(5)  Programbiståndet definieras inom ramen för nationella och regionala vägledande program samt inom ramen för projekt och program som finansieras inom AVS-länderna.

5

(6)  När det gäller sjätte, sjunde och åttonde EUF genomförs dessa åtgärder fortfarande av EIB under kommissionens ansvar.

6

(7)  För belopp under 8 miljoner euro krävs i princip inte kommitténs samtycke.

7

(8)  I allmänhet är det AVS-ländernas finansministrar som fungerar som nationella utanordnare.

8

(9)  I detta kapitel sammanfattas resultaten av revisionsrättens begränsade granskning av rapporten om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2004.

9

(10)  Ursprungliga anslag till sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, räntor, övriga medel och medel som överförts från tidigare EUF.

10

(11)  I procent av medel.

11

(12)  För att uppgifterna skall stämma överens med årsredovisningen och rapporten om den ekonomiska förvaltningen som utarbetas av kommissionen ingår här inte de åtgärder som EIB förvaltar i enlighet med sin nya förvaltningsautonomi (vid utgången av 2003: 2 245 miljoner euro i anslag, 366 miljoner i finansiella åtaganden, 140 miljoner euro i enskilda rättsliga åtaganden samt 4 miljoner i betalningar).

12

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i årsredovisningen för EUF per den 31 december 2004.

Källa:

(13)  För att uppgifterna skall stämma överens med årsredovisningen och rapporten om den ekonomiska förvaltningen som utarbetas av kommissionen ingår här inte de åtgärder som EIB förvaltar i enlighet med sin nya förvaltningsautonomi (vid utgången av 2003: 366 miljoner euro i finansiella åtaganden, 140 miljoner euro i enskilda rättsliga åtaganden samt 4 miljoner euro i betalningar).

13

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

(14)  Kommissionens svar på årsrapporten om Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003.

14

(15)  International Public Sector Accounting Standards (offentliga sektorns internationella redovisningsprinciper).

15

(16)  I enlighet med bestämmelserna i artikel 96.1, artiklarna 100, 101 samt artikel 125.2 i budgetförordningen för nionde EUF; konkret handlar det dels om de balansräkningar och tillhörande redovisningar som upprättats av räkenskapsföraren, dels om inkomst- och utgiftsredovisningar med tabeller som upprättats av chefsutanordnaren i samarbete med räkenskapsföraren. Årsredovisningarna presenteras för var och en av de fyra EUF och i en övergripande konsoliderad form. De årsredovisningar och upplysningar som tillhandahållits av EIB omfattas inte av denna förklaring (se fotnot 13).

16

(17)  I enlighet med artikel 103.3 i ovan nämnda budgetförordning; detta, tillsammans med artikel 1 i samma förordning, innebär att förklaringen inte omfattar den del av nionde EUF:s medel som förvaltas av EIB och under EIB:s ansvar.

17

(18)  Kommissionen utredde de utestående förskotten under granskningsbesöken i fyra länder och utfärdade sedan totalt 115 återbetalningskrav som uppgick till 10 miljoner euro.

18

(19)  Stödmottagarna skall i regel styrka utnyttjandet av förskott som betalats ut till projekt senast 18 månader efter det att projektet eller kontraktet har påbörjats. Beloppet som skall utredas uppgick till 400 miljoner euro vid utgången av 2003.

19

(20)  Liksom 2003 lämnade generaldirektören för budget en reservation i sin förklaring för EUF 2004 om den otillräckliga presentationen av tillgångar och skulder och av EUF:s finansiella ställning (se även punkt 1.9 i kapitel 1, avsnittet om allmänna budgeten).

20

(21)  Inbegripet 2,6 miljoner euro i återbetalningskrav som är äldre än två år, där kommissionen har uppenbara problem att återvinna 1,5 miljoner euro.

21

(22)  Räkenskaper 2004, redovisning om det finansiella genomförandet (av den 22 augusti 2005), tabell 4.2.5.

22

(23)  Ansvariga för sex länder (Burkina Faso, Guinea, Nigeria, Guyana, Trinidad och Tobago och Surinam).

23

(24)  Generaldirektoratet för yttre förbindelser ansvarar för delegationernas personalresurser och materiella resurser, Generaldirektoratet för bistånd ansvarar för programplaneringen av stödet (med andra ord för att avgöra det stödbelopp som skall fördelas mellan AVS-länderna), EuropeAid och Kontoret för humanitärt bistånd ansvarar för genomförandet av stödet och Generaldirektoratet för budget är EUF:s räkenskapsförare och utbetalare.

24

(25)  En delegation är delegerad när EuropeAid har delegerat befogenheten att göra enskilda finansiella åtaganden och betalningar. Åtta delegationer delegerades under 2002, sju 2003, tjugofyra 2004 och fem under 2005.

25

(26)  I flera länder är det svårt att föra en dialog och samarbeta med de lokala myndigheterna, delvis på grund av deras begränsade kapacitet.

26

(27)  Återstående risk är risken att inte uppnå de mål som ledningen har satt upp efter det att kontroller har utförts. Ledningen bedömer huruvida risknivån är acceptabel, med hänsyn till riskens potentiella finansiella inverkan och kostnaderna för att ytterligare minska den (norm för intern kontroll 11).

27

(28)  Dessa standardkontroller omfattar initiativet till och kontrollen av transaktioner när det gäller operativa och finansiella aspekter (artikel 24.1 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för nionde EUF).

28

(29)  Godkännandet av förskott är ett förfarande vid vilket en förskottsbetalning, som görs till projektledningen i förskott, godkänns och blir definitiv mot uppvisande av bevis på faktiska utgifter.

29

(30)  Medel som täcker kommissionens förvaltning av EUF (Internt avtal, artikel 1.2 a iii (EGT L 317, 15.12.2000, s. 355)).

30

(31)  AVS–EG-ministerrådets beslut nr 2/2002, (EGT L 320, 23.11.2002, s 1), punkt 9 i bilagan: ”Revisionskontrakt (...) skall alltid ingås av kommissionen, i den berörda AVS-statens eller de berörda AVS-staternas namn och för dess eller deras räkning”.

31

(32)  I juni 2005 hade 33 av de 35 planerade granskningarna enligt granskningsplanen för 2004 slutförts.

32

(33)  Uganda, Malawi, Ghana, Zimbabwe, Madagaskar och Zambia.

33

(34)  Kenya, Papua-Nya Guinea, Salomonöarna, Senegal, Mali och Mauretanien.

34

(35)  Burkina Faso, Guinea, Nigeria, Guyana, Trinidad och Tobago och Surinam.

35

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

(36)  EUT C 181, 31.7.2003.

36

(37)  AVS–EG-ministerrådets beslut nr 3/90 av den 29 mars 1990 om antagandet av allmänna bestämmelser, allmänna villkor och regler om förliknings- och skiljedomsförfarandet för avtal om bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster som finansieras av EUF samt om tillämpningen av dessa.

37

(38)  Rådsdokument nr 14530/03 av den 17 november 2003 (protokoll nr 14882/03 av den 10 februari 2004).

38

(39)  Punkt 5 i AVS–EG-ministerrådets beslut nr 2/2002 av den 7 oktober 2002 om genomförande av artiklarna 28, 29 och 30 i bilaga IV till Cotonouavtalet.

39

---

Image

---

BILAGOR TILL ÅRSRAPPORTEN OM BUDGETGENOMFÖRANDET

BILAGA I

Finansiella uppgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

Budgetens ursprung

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

Rättslig grund

| 3. | Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

Budgetens innehåll och struktur

| 5. | Finansiering av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

Finansiering av budgeten (budgetinkomster)

| 6. | Budgetanslagens art |
| --- | --- |

6.

Budgetanslagens art

7.   Budgetgenomförandet

| 7.1 | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1

Ansvaret för genomförandet

| 7.2 | Genomförande av inkomster |
| --- | --- |

7.2

Genomförande av inkomster

| 7.3 | Genomförande av utgifter |
| --- | --- |

7.3

Genomförande av utgifter

| 7.4 | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

| 8. | Framläggande av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

Framläggande av räkenskaperna

| 9. | Extern granskning |
| --- | --- |

9.

Extern granskning

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

Ansvarsfrihet och uppföljning

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska gemenskapernas årsredovisning (1) samt från andra bokföringshandlingar från kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (Sincom 2). Som kommissionen har påpekat är samtliga uppgifter som fördelats per medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, resultatet av uträkningar som endast ger en begränsad bild av de fördelar varje medlemsstat drar av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. När totalsummor förekommer är de avrundade från det exakta värdet. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AT | Österrike |
| --- | --- |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BFB | Bemyndiganden för betalningar |
| BFÅ | Bemyndiganden för åtaganden |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| EFTA | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen/gemenskaperna |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-25 | Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| HU | Ungern |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| Moms | Mervärdesskatt |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| Sl | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| — | Uppgift saknas |
| % | Procent |

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BFB

Bemyndiganden för betalningar

BFÅ

Bemyndiganden för åtaganden

BNI

Bruttonationalinkomst

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFTA

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-25

Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

HU

Ungern

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

Moms

Mervärdesskatt

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

SE

Sverige

Sl

Slovenien

SK

Slovakien

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

—

Uppgift saknas

%

Procent

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller utgifterna för Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens utgifter (Euratom). Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt alla andra utgifter som rådet anser bör belasta budgeten för att denna politik skall kunna genomföras.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten följer de finansiella bestämmelserna i Romfördragen (2)
   (3) (artiklarna 268–280 i EG-fördraget och artiklarna 171–183 i Euratomfördraget) samt budgetförordningarna (4).

3.   BUDGETPRINCIPERNA SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla gemenskapens inkomstposter och alla utgiftsposter skall ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter skall balansera varandra (principen om balans). Budgeten upprättas och verkställs och räkenskaperna läggs fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster skall användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och skall, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten, och sedan i årsräkenskaperna, utan justering mellan punkter (principen om universalitet). Anslagen skall specificeras i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och poster (principen om specificering). Budgetanslagen används i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning, dvs. i enlighet med principen om ekonomi, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten skall upprättas och genomföras och räkenskaperna skall läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten skall utgöras av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar”. De åtta avsnitten är (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERING AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen av gemenskapens egna medel: jordbrukstullar, socker- och isoglukosavgifter, tullar, egna medel från mervärdesskatt och egna medel beräknade på grundval av BNI (5).

Utöver de egna medlen finns det också andra, mindre betydelsefulla inkomster (se grafisk illustration I).

6.   BUDGETANSLAGENS ART

I budgeten skiljer man på följande slag av anslag som skall täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden täcker utgifter från åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden täcker utgifter från åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Därför är det viktigt att beräkna följande två totalsummor för varje budgetår:

| a) | Totalsumman för bemyndiganden för åtaganden (BFÅ) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (6). |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för bemyndiganden för åtaganden (BFÅ) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (6).

| b) | Totalsumman för bemyndiganden för betalningar (BFB) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (6). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för bemyndiganden för betalningar (BFB) (6) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (6).

Budgetinkomsterna skall täcka totala bemyndiganden för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av åtaganden har på varje budgetår.

Image

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av sina respektive avsnitt i budgeten (7). Budgetförordningen fastställer förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. Inom två viktiga särskilda områden (främst EUGFJ-garanti- och strukturfonderna) delas förvaltningen av gemenskapsmedlen med medlemsstaterna.

7.2   Genomförande av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Det budgetmässiga genomförandet av inkomsterna innebär att gemenskapernas fordringar fastställs och drivs in (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (8). Budgetårets faktiska inkomster definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3   Genomförande av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Det budgetmässiga genomförandet av utgifterna, dvs. utvecklingen och användandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Bemyndiganden för åtaganden:






  i) | Anslagens utveckling: De totala bemyndiganden för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen. |
| --- | --- | --- |

a)

Bemyndiganden för åtaganden:

i)

Anslagens utveckling: De totala bemyndiganden för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

| ii) | Användande av anslagen: De slutliga bemyndigandena för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade bemyndiganden för åtaganden = summan av gjorda åtaganden). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: De slutliga bemyndigandena för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade bemyndiganden för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Bemyndiganden för betalningar:






  i) | Anslagens utveckling: De totala bemyndiganden för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar. |
| --- | --- | --- |

b)

Bemyndiganden för betalningar:

i)

Anslagens utveckling: De totala bemyndiganden för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

| ii) | Användande av anslagen: Bemyndigandena för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade bemyndiganden för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: Bemyndigandena för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade bemyndiganden för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| v) | Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + betalningar mot bemyndiganden för betalningar som förts över från det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

v)

Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + betalningar mot bemyndiganden för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

| vi) | Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + bemyndiganden för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret. |
| --- | --- |

vi)

Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot bemyndiganden för betalningar för budgetåret + bemyndiganden för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret.

7.4   Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten upprättas vid varje budgetårs slut. Detta bestämmer årets saldo som skall föras in i budgeten för nästa budgetår via en ändringsbudget.

8.   FRAMLÄGGANDE AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett visst budgetår överlämnas senast den 1 oktober följande budgetår till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Räkenskaperna framläggs i form av årsredovisningar och rapporter om hur budgeten genomförts och åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen.

9.   EXTERN GRANSKNING

Sedan 1977 utför Europeiska gemenskapernas revisionsrätt den externa granskningen av budgeten (9). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den skall förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den kontrollerar också att inkomsterna och utgifterna är lagliga och korrekta samt att den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Dessa granskningar får göras innan det ifrågavarande budgetåret avslutats. Revisionen utförs på grundval av bokföringsmaterial och, när så är nödvändigt, på plats vid gemenskapernas institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och kan också när som helst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Från och med 1977 gäller följande bestämmelser (10): Före den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret beviljar Europaparlamentet, på rådets rekommendation, kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom räkenskaperna som kommissionen har lagt fram, samt revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna måste vidta lämpliga åtgärder till följd av kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2004 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2004

| GI I | 2004 års budget – Beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2004 års budget – Bemyndiganden för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2004 och användningen av dessa |
| GI IV | Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2004 och användningen av dessa |
| GI V | Egna medel 2004 – Faktiska inkomster per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda under 2004 i varje medlemsstat |

GI I

2004 års budget – Beräknade inkomster och slutliga bemyndiganden för betalningar

GI II

2004 års budget – Bemyndiganden för åtaganden

GI III

Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2004 och användningen av dessa

GI IV

Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2004 och användningen av dessa

GI V

Egna medel 2004 – Faktiska inkomster per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda under 2004 i varje medlemsstat

HISTORISKA DATA AVSEENDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN (2000–2004)

| GI VII | Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 2000–2004 enligt budgetplanens rubriker |
| --- | --- |

GI VII

Utveckling och användning av bemyndiganden för betalningar under perioden 2000–2004 enligt budgetplanens rubriker

Image

Image

Grafisk illustration III

Tillgängliga bemyndiganden för åtaganden 2004 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2004 och budgetplanens rubriker | Budget-plan | Slutliga anslag | Anslagens användning |
| Belopp (14) | Andel (%) | Gjorda åtaganden | Användn.-grad (%) | Överfört till 2005 (15) | Andel (%) | Förfallna anslag | Andel (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Kontoplan | | | | | | | | | |
| I | Parlamentet (Avsn. I) | | 1 311,0 | | 1 275,9 | 97,3 | 7,4 | 0,6 | 27,6 | 2,1 |
| II | Rådet (Avsn. II) | | 562,7 | | 540,1 | 96,0 | 12,3 | 2,2 | 10,3 | 1,8 |
| III | Kommissionen (Avsn. III) | | 109 025,1 | | 106 982,7 | 98,1 | 1 043,0 | 1,0 | 999,4 | 0,9 |
| III.1 | Ekonomi och finans (Avd. 01) | | 482,2 | | 431,4 | 89,5 | 1,3 | 0,3 | 49,5 | 10,3 |
| III.2 | Näringsliv (Avd. 02) | | 334,5 | | 285,5 | 85,4 | 25,0 | 7,5 | 24,0 | 7,2 |
| III.3 | Konkurrens (Avd. 03) | | 86,5 | | 83,9 | 97,0 | 0,9 | 1,1 | 1,6 | 1,9 |
| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (Avd. 04) | | 10 900,2 | | 10 779,1 | 98,9 | 90,0 | 0,8 | 31,1 | 0,3 |
| III.5 | Jordbrukspolitik och landsbygdens utveckling (Avd. 05) | | 48 861,6 | | 48 470,9 | 99,2 | 77,5 | 0,2 | 313,2 | 0,6 |
| III.6 | Energi och transport (Avd. 06) | | 1 424,0 | | 1 344,7 | 94,4 | 46,6 | 3,3 | 32,7 | 2,3 |
| III.7 | Miljö (Avd. 07) | | 365,8 | | 344,6 | 94,2 | 7,1 | 1,9 | 14,0 | 3,8 |
| III.8 | Forskning (Avd. 08) | | 3 658,3 | | 3 513,9 | 96,1 | 142,8 | 3,9 | 1,6 | 0,0 |
| III.9 | Informationssamhället (Avd. 09) | | 1 334,3 | | 1 249,0 | 93,6 | 77,8 | 5,8 | 7,6 | 0,6 |
| III.10 | Direkt forskning (Avd. 10) | | 530,9 | | 328,8 | 61,9 | 201,9 | 38,0 | 0,3 | 0,0 |
| III.11 | Fiske (Avd. 11) | | 975,3 | | 943,3 | 96,7 | 3,9 | 0,4 | 28,2 | 2,9 |
| III.12 | Den inre marknaden (Avd. 12) | | 74,0 | | 67,1 | 90,7 | 0,8 | 1,0 | 6,1 | 8,3 |
| III.13 | Regionalpolitik (Avd. 13) | | 26 639,7 | | 26 557,9 | 99,7 | 10,3 | 0,0 | 71,5 | 0,3 |
| III.14 | Beskattning och tullunion (Avd. 14) | | 112,3 | | 96,3 | 85,8 | 5,8 | 5,2 | 10,1 | 9,0 |
| III.15 | Utbildning och kultur (Avd. 15) | | 1 176,7 | | 1 063,6 | 90,4 | 101,6 | 8,6 | 11,6 | 1,0 |
| III.16 | Press och kommunikation (Avd. 16) | | 181,9 | | 155,7 | 85,6 | 1,6 | 0,9 | 24,6 | 13,5 |
| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (Avd. 17) | | 583,7 | | 571,4 | 97,9 | 6,8 | 1,2 | 5,6 | 1,0 |
| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd. 18) | | 536,9 | | 512,4 | 95,4 | 6,3 | 1,2 | 18,3 | 3,4 |
| III.19 | Yttre förbindelser (Avd. 19) | | 3 808,5 | | 3 704,3 | 97,3 | 81,9 | 2,1 | 22,3 | 0,6 |
| III.20 | Handel (Avd. 20) | | 77,0 | | 71,8 | 93,2 | 0,8 | 1,0 | 4,4 | 5,7 |
| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd. 21) | | 1 246,4 | | 1 196,3 | 96,0 | 38,4 | 3,1 | 11,7 | 0,9 |
| III.22 | Utvidgning (Avd. 22) | | 1 426,1 | | 1 289,9 | 90,4 | 89,4 | 6,3 | 46,9 | 3,3 |
| III.23 | Humanitärt bistånd (Avd. 23) | | 536,6 | | 536,2 | 99,9 | 0,2 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| III.24 | Bedrägeribekämpning (Avd. 24) | | 55,1 | | 51,3 | 93,2 | 0,0 | 0,0 | 3,7 | 6,8 |
| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd. 25) | | 206,9 | | 199,4 | 96,4 | 3,0 | 1,4 | 4,6 | 2,2 |
| III.26 | Administration (Avd. 26) | | 726,1 | | 700,1 | 96,4 | 13,0 | 1,8 | 13,1 | 1,8 |
| III.27 | Budget (Avd. 27) | | 1 474,4 | | 1 471,2 | 99,8 | 0,6 | 0,0 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Revision (Avd. 28) | | 9,6 | | 9,3 | 96,4 | 0,1 | 0,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistik (Avd. 29) | | 136,9 | | 111,9 | 81,7 | 8,0 | 5,8 | 17,1 | 12,5 |
| III.30 | Pensioner (Avd. 30) | | 841,8 | | 841,7 | 100,0 | — | — | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Reserver (Avd. 31) | | 221,0 | | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Domstolen (Avsn. IV) | | 236,3 | | 221,3 | 93,7 | 2,9 | 1,2 | 12,1 | 5,1 |
| V | Revisionsrätten (Avsn. V) | | 97,4 | | 86,1 | 88,4 | 0,3 | 0,3 | 11,0 | 11,3 |
| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI) | | 107,7 | | 95,6 | 88,8 | 0,3 | 0,3 | 11,8 | 10,9 |
| VII | Regionkommittén (Avsn. VII) | | 73,9 | | 64,1 | 86,7 | 0,1 | 0,1 | 9,7 | 13,2 |
| VIII | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII) | | 7,7 | | 6,7 | 86,4 | — | — | 1,1 | 13,6 |
| Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| | Budgetplan | | | | | | | | | |
| 1 | Jordbruk | 49 305,0 | 45 122,3 | 91,5 | 44 760,5 | 99,2 | 49,8 | 0,1 | 311,9 | 0,7 |
| 2 | Strukturåtgärder | 41 035,0 | 41 045,6 | 100,0 | 40 833,5 | 99,5 | 115,5 | 0,3 | 96,7 | 0,2 |
| 3 | Inre politik | 8 722,0 | 9 835,4 (14) | 112,8 | 9 009,9 | 91,6 | 619,1 | 6,3 | 206,4 | 2,1 |
| 4 | Externa åtgärder | 5 082,0 | 5 368,4 (14) | 105,6 | 5 198,4 | 96,8 | 121,2 | 2,3 | 48,8 | 0,9 |
| 5 | Administrativa utgifter | 5 983,0 | 6 361,2 (14) | 106,3 | 6 161,2 | 96,9 | 70,1 | 1,1 | 129,8 | 2,0 |
| 6 | Reserver | 442,0 | 442,0 | 100,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Strategi inför anslutningen | 3 455,0 | 1 837,4 | 53,2 | 1 717,5 | 93,5 | 90,6 | 4,9 | 29,3 | 1,6 |
| 8 | Kompensation | 1 410,0 | 1 409,5 | 100,0 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| Totalsumma för bemyndiganden för betalningar | 111 380,0 | 105 032,1 | 94,3 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2004 och budgetplanens rubriker

Budget-plan

Slutliga anslag

Anslagens användning

Belopp (14)

Andel (%)

Gjorda åtaganden

Användn.-grad (%)

Överfört till 2005 (15)

Andel (%)

Förfallna anslag

Andel (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Kontoplan

I

Parlamentet (Avsn. I)

1 311,0

1 275,9

97,3

7,4

0,6

27,6

2,1

II

Rådet (Avsn. II)

562,7

540,1

96,0

12,3

2,2

10,3

1,8

III

Kommissionen (Avsn. III)

109 025,1

106 982,7

98,1

1 043,0

1,0

999,4

0,9

III.1

Ekonomi och finans (Avd. 01)

482,2

431,4

89,5

1,3

0,3

49,5

10,3

III.2

Näringsliv (Avd. 02)

334,5

285,5

85,4

25,0

7,5

24,0

7,2

III.3

Konkurrens (Avd. 03)

86,5

83,9

97,0

0,9

1,1

1,6

1,9

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (Avd. 04)

10 900,2

10 779,1

98,9

90,0

0,8

31,1

0,3

III.5

Jordbrukspolitik och landsbygdens utveckling (Avd. 05)

48 861,6

48 470,9

99,2

77,5

0,2

313,2

0,6

III.6

Energi och transport (Avd. 06)

1 424,0

1 344,7

94,4

46,6

3,3

32,7

2,3

III.7

Miljö (Avd. 07)

365,8

344,6

94,2

7,1

1,9

14,0

3,8

III.8

Forskning (Avd. 08)

3 658,3

3 513,9

96,1

142,8

3,9

1,6

0,0

III.9

Informationssamhället (Avd. 09)

1 334,3

1 249,0

93,6

77,8

5,8

7,6

0,6

III.10

Direkt forskning (Avd. 10)

530,9

328,8

61,9

201,9

38,0

0,3

0,0

III.11

Fiske (Avd. 11)

975,3

943,3

96,7

3,9

0,4

28,2

2,9

III.12

Den inre marknaden (Avd. 12)

74,0

67,1

90,7

0,8

1,0

6,1

8,3

III.13

Regionalpolitik (Avd. 13)

26 639,7

26 557,9

99,7

10,3

0,0

71,5

0,3

III.14

Beskattning och tullunion (Avd. 14)

112,3

96,3

85,8

5,8

5,2

10,1

9,0

III.15

Utbildning och kultur (Avd. 15)

1 176,7

1 063,6

90,4

101,6

8,6

11,6

1,0

III.16

Press och kommunikation (Avd. 16)

181,9

155,7

85,6

1,6

0,9

24,6

13,5

III.17

Hälsa och konsumentskydd (Avd. 17)

583,7

571,4

97,9

6,8

1,2

5,6

1,0

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd. 18)

536,9

512,4

95,4

6,3

1,2

18,3

3,4

III.19

Yttre förbindelser (Avd. 19)

3 808,5

3 704,3

97,3

81,9

2,1

22,3

0,6

III.20

Handel (Avd. 20)

77,0

71,8

93,2

0,8

1,0

4,4

5,7

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd. 21)

1 246,4

1 196,3

96,0

38,4

3,1

11,7

0,9

III.22

Utvidgning (Avd. 22)

1 426,1

1 289,9

90,4

89,4

6,3

46,9

3,3

III.23

Humanitärt bistånd (Avd. 23)

536,6

536,2

99,9

0,2

0,0

0,2

0,0

III.24

Bedrägeribekämpning (Avd. 24)

55,1

51,3

93,2

0,0

0,0

3,7

6,8

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd. 25)

206,9

199,4

96,4

3,0

1,4

4,6

2,2

III.26

Administration (Avd. 26)

726,1

700,1

96,4

13,0

1,8

13,1

1,8

III.27

Budget (Avd. 27)

1 474,4

1 471,2

99,8

0,6

0,0

2,6

0,2

III.28

Revision (Avd. 28)

9,6

9,3

96,4

0,1

0,9

0,3

2,6

III.29

Statistik (Avd. 29)

136,9

111,9

81,7

8,0

5,8

17,1

12,5

III.30

Pensioner (Avd. 30)

841,8

841,7

100,0

—

—

0,1

0,0

III.31

Reserver (Avd. 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Domstolen (Avsn. IV)

236,3

221,3

93,7

2,9

1,2

12,1

5,1

V

Revisionsrätten (Avsn. V)

97,4

86,1

88,4

0,3

0,3

11,0

11,3

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI)

107,7

95,6

88,8

0,3

0,3

11,8

10,9

VII

Regionkommittén (Avsn. VII)

73,9

64,1

86,7

0,1

0,1

9,7

13,2

VIII

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII)

7,7

6,7

86,4

—

—

1,1

13,6

Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Budgetplan

1

Jordbruk

49 305,0

45 122,3

91,5

44 760,5

99,2

49,8

0,1

311,9

0,7

2

Strukturåtgärder

41 035,0

41 045,6

100,0

40 833,5

99,5

115,5

0,3

96,7

0,2

3

Inre politik

8 722,0

9 835,4 (14)

112,8

9 009,9

91,6

619,1

6,3

206,4

2,1

4

Externa åtgärder

5 082,0

5 368,4 (14)

105,6

5 198,4

96,8

121,2

2,3

48,8

0,9

5

Administrativa utgifter

5 983,0

6 361,2 (14)

106,3

6 161,2

96,9

70,1

1,1

129,8

2,0

6

Reserver

442,0

442,0

100,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Strategi inför anslutningen

3 455,0

1 837,4

53,2

1 717,5

93,5

90,6

4,9

29,3

1,6

8

Kompensation

1 410,0

1 409,5

100,0

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för bemyndiganden för åtaganden

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Totalsumma för bemyndiganden för betalningar

111 380,0

105 032,1

94,3

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Grafisk illustration IV

Tillgängliga bemyndiganden för betalningar 2004 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2004 och budgetplanens rubriker | Slutliga anslag (16) | Anslagens användning |
| Betalningar som gjorts 2004 | Användn.-grad (%) | Överfört till 2005 | Andel (%) | Förfallna anslag | Andel (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Kontoplan | | | | | | | |
| I | Parlamentet (Avsn. I) | 1 524,5 | 1 166,4 | 76,5 | 314,4 | 20,6 | 43,7 | 2,9 |
| II | Rådet (Avsn. II) | 630,4 | 506,8 | 80,4 | 105,8 | 16,8 | 17,8 | 2,8 |
| III | Kommissionen (Avsn. III) | 102 328,4 | 98 003,9 | 95,8 | 2 371,2 | 2,3 | 1 953,3 | 1,9 |
| III.1 | Ekonomi och finans (Avd. 01) | 427,6 | 348,7 | 81,6 | 14,0 | 3,3 | 64,9 | 15,2 |
| III.2 | Näringsliv (Avd. 02) | 335,5 | 246,4 | 73,5 | 40,5 | 12,1 | 48,6 | 14,5 |
| III.3 | Konkurrens (Avd. 03) | 86,5 | 77,2 | 89,3 | 7,4 | 8,6 | 1,9 | 2,2 |
| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (Avd. 04) | 9 404,5 | 9 286,0 | 98,7 | 24,5 | 0,3 | 93,9 | 1,0 |
| III.5 | Jordbrukspolitik och landsbygdens utveckling (Avd. 05) | 47 837,8 | 47 445,8 | 99,2 | 75,9 | 0,2 | 316,2 | 0,7 |
| III.6 | Energi och transport (Avd. 06) | 1 268,8 | 1 008,4 | 79,5 | 71,9 | 5,7 | 188,5 | 14,9 |
| III.7 | Miljö (Avd. 07) | 334,4 | 252,1 | 75,4 | 42,9 | 12,8 | 39,5 | 11,8 |
| III.8 | Forskning (Avd. 08) | 3 079,5 | 2 605,8 | 84,6 | 459,7 | 14,9 | 14,0 | 0,5 |
| III.9 | Informationssamhället (Avd. 09) | 1 445,8 | 1 248,3 | 86,3 | 166,2 | 11,5 | 31,3 | 2,2 |
| III.10 | Direkt forskning (Avd. 10) | 527,1 | 320,6 | 60,8 | 203,5 | 38,6 | 3,1 | 0,6 |
| III.11 | Fiske (Avd. 11) | 1 069,4 | 841,0 | 78,6 | 52,8 | 4,9 | 175,6 | 16,4 |
| III.12 | Den inre marknaden (Avd. 12) | 71,3 | 56,4 | 79,1 | 7,7 | 10,8 | 7,1 | 10,0 |
| III.13 | Regionalpolitik (Avd. 13) | 22 099,6 | 21 880,1 | 99,0 | 152,9 | 0,7 | 66,7 | 0,3 |
| III.14 | Beskattning och tullunion (Avd. 14) | 98,2 | 81,3 | 82,7 | 7,5 | 7,7 | 9,4 | 9,6 |
| III.15 | Utbildning och kultur (Avd. 15) | 1 180,6 | 989,2 | 83,8 | 171,6 | 14,5 | 19,9 | 1,7 |
| III.16 | Press och kommunikation (Avd. 16) | 172,3 | 136,7 | 79,3 | 15,3 | 8,9 | 20,3 | 11,8 |
| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (Avd. 17) | 852,6 | 447,2 | 52,5 | 361,6 | 42,4 | 43,8 | 5,1 |
| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd. 18) | 520,6 | 436,2 | 83,8 | 19,4 | 3,7 | 65,0 | 12,5 |
| III.19 | Yttre förbindelser (Avd. 19) | 3 690,3 | 3 316,8 | 89,9 | 152,2 | 4,1 | 221,4 | 6,0 |
| III.20 | Handel (Avd. 20) | 76,3 | 65,8 | 86,2 | 6,7 | 8,8 | 3,8 | 4,9 |
| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd. 21) | 1 109,3 | 975,7 | 88,0 | 80,8 | 7,3 | 52,8 | 4,8 |
| III.22 | Utvidgning (Avd. 22) | 2 175,6 | 1 987,3 | 91,3 | 60,7 | 2,8 | 127,6 | 5,9 |
| III.23 | Humanitärt bistånd (Avd. 23) | 535,5 | 514,1 | 96,0 | 5,2 | 1,0 | 16,2 | 3,0 |
| III.24 | Bedrägeribekämpning (Avd. 24) | 57,8 | 43,7 | 75,6 | 4,6 | 7,9 | 9,5 | 16,5 |
| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd. 25) | 212,9 | 185,4 | 87,1 | 20,4 | 9,6 | 7,1 | 3,3 |
| III.26 | Administration (Avd. 26) | 983,5 | 801,5 | 81,5 | 118,0 | 12,0 | 64,0 | 6,5 |
| III.27 | Budget (Avd. 27) | 1 474,8 | 1 460,2 | 99,0 | 12,0 | 0,8 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Revision (Avd. 28) | 9,6 | 8,6 | 89,5 | 0,8 | 7,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistik (Avd. 29) | 127,7 | 97,3 | 76,2 | 13,1 | 10,3 | 17,3 | 13,5 |
| III.30 | Pensioner (Avd. 30) | 841,8 | 840,1 | 99,8 | 1,6 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Reserver (Avd. 31) | 221,0 | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Domstolen (Avsn. IV) | 245,2 | 216,3 | 88,2 | 15,9 | 6,5 | 13,0 | 5,3 |
| V | Revisionsrätten (Avsn. V) | 103,0 | 84,2 | 81,8 | 7,2 | 7,0 | 11,5 | 11,2 |
| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI) | 113,4 | 92,3 | 81,4 | 8,8 | 7,8 | 12,3 | 10,8 |
| VII | Regionkommittén (Avsn. VII) | 79,0 | 63,2 | 80,0 | 5,7 | 7,2 | 10,1 | 12,8 |
| VIII | Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII) | 8,2 | 6,2 | 75,4 | 0,9 | 10,8 | 1,1 | 13,8 |
| Totalsumma för bemyndiganden för betalningar | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |
| | Budgetplan | | | | | | | |
| 1 | Jordbruk | 44 308,3 | 43 579,4 | 98,4 | 397,9 | 0,9 | 331,0 | 0,7 |
| 2 | Strukturåtgärder | 34 635,1 | 34 198,3 | 98,7 | 197,0 | 0,6 | 239,7 | 0,7 |
| 3 | Inre politik | 8 992,1 | 7 255,2 | 80,7 | 1 152,1 | 12,8 | 584,8 | 6,5 |
| 4 | Externa åtgärder | 5 098,0 | 4 605,8 | 90,3 | 175,6 | 3,4 | 316,6 | 6,2 |
| 5 | Administrativa utgifter | 6 927,2 | 5 856,4 | 84,5 | 849,6 | 12,3 | 221,2 | 3,2 |
| 6 | Reserver | 442,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Strategi inför anslutningen | 3 219,9 | 3 052,9 | 94,8 | 57,8 | 1,8 | 109,2 | 3,4 |
| 8 | Kompensation | 1 409,5 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Totalsumma för bemyndiganden för betalningar | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (Avsn.) och avdelning (Avd.) i kontoplanen 2004 och budgetplanens rubriker

Slutliga anslag (16)

Anslagens användning

Betalningar som gjorts 2004

Användn.-grad (%)

Överfört till 2005

Andel (%)

Förfallna anslag

Andel (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplan

I

Parlamentet (Avsn. I)

1 524,5

1 166,4

76,5

314,4

20,6

43,7

2,9

II

Rådet (Avsn. II)

630,4

506,8

80,4

105,8

16,8

17,8

2,8

III

Kommissionen (Avsn. III)

102 328,4

98 003,9

95,8

2 371,2

2,3

1 953,3

1,9

III.1

Ekonomi och finans (Avd. 01)

427,6

348,7

81,6

14,0

3,3

64,9

15,2

III.2

Näringsliv (Avd. 02)

335,5

246,4

73,5

40,5

12,1

48,6

14,5

III.3

Konkurrens (Avd. 03)

86,5

77,2

89,3

7,4

8,6

1,9

2,2

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (Avd. 04)

9 404,5

9 286,0

98,7

24,5

0,3

93,9

1,0

III.5

Jordbrukspolitik och landsbygdens utveckling (Avd. 05)

47 837,8

47 445,8

99,2

75,9

0,2

316,2

0,7

III.6

Energi och transport (Avd. 06)

1 268,8

1 008,4

79,5

71,9

5,7

188,5

14,9

III.7

Miljö (Avd. 07)

334,4

252,1

75,4

42,9

12,8

39,5

11,8

III.8

Forskning (Avd. 08)

3 079,5

2 605,8

84,6

459,7

14,9

14,0

0,5

III.9

Informationssamhället (Avd. 09)

1 445,8

1 248,3

86,3

166,2

11,5

31,3

2,2

III.10

Direkt forskning (Avd. 10)

527,1

320,6

60,8

203,5

38,6

3,1

0,6

III.11

Fiske (Avd. 11)

1 069,4

841,0

78,6

52,8

4,9

175,6

16,4

III.12

Den inre marknaden (Avd. 12)

71,3

56,4

79,1

7,7

10,8

7,1

10,0

III.13

Regionalpolitik (Avd. 13)

22 099,6

21 880,1

99,0

152,9

0,7

66,7

0,3

III.14

Beskattning och tullunion (Avd. 14)

98,2

81,3

82,7

7,5

7,7

9,4

9,6

III.15

Utbildning och kultur (Avd. 15)

1 180,6

989,2

83,8

171,6

14,5

19,9

1,7

III.16

Press och kommunikation (Avd. 16)

172,3

136,7

79,3

15,3

8,9

20,3

11,8

III.17

Hälsa och konsumentskydd (Avd. 17)

852,6

447,2

52,5

361,6

42,4

43,8

5,1

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Avd. 18)

520,6

436,2

83,8

19,4

3,7

65,0

12,5

III.19

Yttre förbindelser (Avd. 19)

3 690,3

3 316,8

89,9

152,2

4,1

221,4

6,0

III.20

Handel (Avd. 20)

76,3

65,8

86,2

6,7

8,8

3,8

4,9

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (Avd. 21)

1 109,3

975,7

88,0

80,8

7,3

52,8

4,8

III.22

Utvidgning (Avd. 22)

2 175,6

1 987,3

91,3

60,7

2,8

127,6

5,9

III.23

Humanitärt bistånd (Avd. 23)

535,5

514,1

96,0

5,2

1,0

16,2

3,0

III.24

Bedrägeribekämpning (Avd. 24)

57,8

43,7

75,6

4,6

7,9

9,5

16,5

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (Avd. 25)

212,9

185,4

87,1

20,4

9,6

7,1

3,3

III.26

Administration (Avd. 26)

983,5

801,5

81,5

118,0

12,0

64,0

6,5

III.27

Budget (Avd. 27)

1 474,8

1 460,2

99,0

12,0

0,8

2,6

0,2

III.28

Revision (Avd. 28)

9,6

8,6

89,5

0,8

7,9

0,3

2,6

III.29

Statistik (Avd. 29)

127,7

97,3

76,2

13,1

10,3

17,3

13,5

III.30

Pensioner (Avd. 30)

841,8

840,1

99,8

1,6

0,2

0,1

0,0

III.31

Reserver (Avd. 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Domstolen (Avsn. IV)

245,2

216,3

88,2

15,9

6,5

13,0

5,3

V

Revisionsrätten (Avsn. V)

103,0

84,2

81,8

7,2

7,0

11,5

11,2

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (Avsn. VI)

113,4

92,3

81,4

8,8

7,8

12,3

10,8

VII

Regionkommittén (Avsn. VII)

79,0

63,2

80,0

5,7

7,2

10,1

12,8

VIII

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen (Avsn. VIII)

8,2

6,2

75,4

0,9

10,8

1,1

13,8

Totalsumma för bemyndiganden för betalningar

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Budgetplan

1

Jordbruk

44 308,3

43 579,4

98,4

397,9

0,9

331,0

0,7

2

Strukturåtgärder

34 635,1

34 198,3

98,7

197,0

0,6

239,7

0,7

3

Inre politik

8 992,1

7 255,2

80,7

1 152,1

12,8

584,8

6,5

4

Externa åtgärder

5 098,0

4 605,8

90,3

175,6

3,4

316,6

6,2

5

Administrativa utgifter

6 927,2

5 856,4

84,5

849,6

12,3

221,2

3,2

6

Reserver

442,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Strategi inför anslutningen

3 219,9

3 052,9

94,8

57,8

1,8

109,2

3,4

8

Kompensation

1 409,5

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för bemyndiganden för betalningar

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Image

Image

Image

---

(1)  För budgetåret 2004: slutliga årsräkenskaper för verksamheten under 2004 års budget (SEK(2005) 1158).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).

(3)  Romfördraget (25 mars 1957): Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(4)  I huvudsak budgetförordningen (BF) av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(5)  Viktigaste rättsakter om egna medel: Rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 (EGT L 253, 7.10.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000), rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 155, 7.6.1989), rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977, gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977), rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av BNI (EGT L 49, 21.2.1989), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (EUT L 181, 19.7.2003).

(6)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”bemyndiganden för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”bemyndiganden för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(7)  Se artiklarna 274 i EG-fördraget, 179 i Euratomfördraget och 50 i BF.

(8)  Se artiklarna 69–74 i budgetförordningen och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000).

(9)  Se artiklarna 246, 247 och 248 i EG-fördraget, 160 a, 160 b och 160 c i Euratomfördraget och 139 till 147 i budgetförordningen.

(10)  Artiklarna 276 i EG-fördraget och 180 b i Euratomfördraget.

(11)  Efter ändringsbudgetar.

(12)  Efter ändringsbudgetar och överföringar mellan budgetposter.

(13)  Ink. avs. f. särsk. ändamål, anslag tillgängl. på nytt, överf. anslag, anv. på nytt.

(14)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(15)  Inklusive anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande.

(16)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(17)  För Förenade kungariket tillämpas en korrigering (5 272,1 miljoner euro) på bruttobeloppet för egna medel (16 954,5 miljoner euro). Kostnaden för finansiering av denna korrigering bärs av övriga medlemsstater.

Denna korrigering har endast tillämpats för moms- och BNI-delarna av egna medel brutto i förhållande till respektive belopp.

(18)  Den geografiska uppdelningen motsvarar inte de betalningar som gjorts till medlemsstaterna utan har gjorts med hänsyn till hur utgifterna har fördelats enligt uppgifterna i kommissionens datoriserade redovisningssystem Sincom2.

(19)  Beloppen under Diverse omfattar i huvudsak utgifter med anknytning till projekt utanför unionen och till deltagande av tredjeländer. Beloppen omfattar även utgifter för vilka det inte var möjligt att göra en geografisk fördelning.

(20)  Tillgängliga anslag = budgetårets bemyndiganden för betalningar + anslag som förts över från det föregående budgetåret.

BILAGA II

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2000

Revisionsrätten skall enligt fördragen upprätta en årsrapport. Revisionsrätten skall också, enligt fördragen och andra förordningar, upprätta särskilda årsrapporter för vissa av gemenskapens organ och för viss verksamhet inom gemenskapen. Vidare ger fördragen revisionsrätten befogenhet att framföra synpunkter i särskilda frågor och yttra sig på begäran av någon av institutionerna. De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2000 är uppräknade nedan.

| Titel | Offentliggörande |
| --- | --- |
| Årsrapporter och revisionsförklaringar |
| Tjugotredje årsrapporten för budgetåret 1999:






  — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |

Titel

Offentliggörande

Årsrapporter och revisionsförklaringar

Tjugotredje årsrapporten för budgetåret 1999:

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 342, 1.12.2000

Tjugofjärde årsrapporten för budgetåret 2000:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 359, 15.12.2001, EGT C 92, 17.4.2002 och EUT C 36, 15.2.2003

Tjugofemte årsrapporten för budgetåret 2001:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 295, 28.11.2002

Tjugosjätte årsrapporten för budgetåret 2002:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EUT C 286, 28.11.2003

Tjugosjunde årsrapporten för budgetåret 2003:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 293, 30.11.2004

Tjugoåttonde årsrapporten för budgetåret 2004:

| — | Rapport och revisionsförklaring om verksamheten under budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om verksamheten under budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Offentliggörs i denna EUT

Särskilda rapporter

Egna medel

| — | Särskild rapport nr 17/2000 om kommissionens granskning av tillförlitligheten och jämförbarheten vad gäller medlemsstaternas BNI |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 17/2000 om kommissionens granskning av tillförlitligheten och jämförbarheten vad gäller medlemsstaternas BNI

EGT C 336, 27.11.2000

| — | Särskild rapport nr 23/2000 om värdering av importerade varor för tulländamål (fastställande av tullvärde) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 23/2000 om värdering av importerade varor för tulländamål (fastställande av tullvärde)

EGT C 84, 14.3.2001

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Särskild rapport nr 1/2000 om klassisk svinpest |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2000 om klassisk svinpest

EGT C 85, 23.3.2000

| — | Särskild rapport nr 8/2000 om gemenskapens åtgärder för avyttring av smörfett |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2000 om gemenskapens åtgärder för avyttring av smörfett

EGT C 132, 12.5.2000

| — | Särskild rapport nr 11/2000 om stödsystemet för olivolja |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2000 om stödsystemet för olivolja

EGT C 215, 27.7.2000

| — | Särskild rapport nr 14/2000 om en grönare gemensam jordbrukspolitik |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2000 om en grönare gemensam jordbrukspolitik

EGT C 353, 8.12.2000

| — | Särskild rapport nr 20/2000 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 20/2000 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker

EGT C 50, 15.2.2001

| — | Särskild rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutande av räkenskaperna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 22/2000 om utvärderingen av det reformerade förfarandet vid avslutande av räkenskaperna

EGT C 69, 2.3.2001

| — | Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

EGT C 214, 31.7.2001

| — | Särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter

EGT C 305, 30.10.2001

| — | Särskild rapport nr 7/2001 om exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2001 om exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden

EGT C 314, 8.11.2001

| — | Särskild rapport nr 8/2001 om produktionsbidraget för användning av stärkelse och om stödet till potatisstärkelse |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2001 om produktionsbidraget för användning av stärkelse och om stödet till potatisstärkelse

EGT C 294, 19.10.2001

| — | Särskild rapport nr 14/2001 om uppföljning av revisionsrättens särskilda rapport nr 19/98 om BSE |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2001 om uppföljning av revisionsrättens särskilda rapport nr 19/98 om BSE

EGT C 324, 20.11.2001

| — | Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött

EGT C 290, 25.11.2002

| — | Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön

EGT C 254, 22.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

EGT C 294, 28.11.2002

| — | Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag

EUT C 98, 24.4.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden

EUT C 151, 27.6.2003

| — | Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag)

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget)

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen: Har Sapard förvaltats väl? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen: Har Sapard förvaltats väl?

EUT C 295, 30.11.2004

| — | Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 269, 4.11.2004

| — | Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

EUT C 29, 4.2.2005

| — | Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

EUT C 41, 17.2.2005

| — | Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa

EUT C 54, 3.3.2005

| — | Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling

EUT C 67, 18.3.2005

| — | Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling – verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling – verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk

EUT C 279, 11.11.2005

Strukturåtgärder

| — | Särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) – Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2000 om Europeiska socialfonden och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (utvecklingssektionen) – Sysselsättningsfrämjande åtgärder riktade till ungdomar

EGT C 100, 7.4.2000

| — | Särskild rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995–1999 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2000 om Internationella fonden för Irland och särskilda stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland 1995–1999

EGT C 146, 25.5.2000

| — | Särskild rapport nr 15/2000 om Sammanhållningsfonden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 15/2000 om Sammanhållningsfonden

EGT C 279, 2.10.2000

| — | Särskild rapport nr 1/2001 om gemenskapsinitiativet Urban |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2001 om gemenskapsinitiativet Urban

EGT C 124, 25.4.2001

| — | Särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94

EGT C 314, 8.11.2001

| — | Särskild rapport nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen: ERUF-stödets inverkan på sysselsättningen, och ESF-åtgärder mot långtidsarbetslöshet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen: ERUF-stödets inverkan på sysselsättningen, och ESF-åtgärder mot långtidsarbetslöshet

EGT C 334, 28.11.2001

| — | Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment-Integra |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment-Integra

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2002–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2002–2006

EUT C 174, 23.7.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III

EUT C 303, 7.12.2004

Inre politik

| — | Särskild rapport nr 9/2000 om Transeuropeiska nät (TEN) – telekommunikation |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2000 om Transeuropeiska nät (TEN) – telekommunikation

EGT C 166, 15.6.2000

| — | Särskild rapport nr 10/2000 om offentliga avtal som tilldelats av Gemensamma forskningscentret |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2000 om offentliga avtal som tilldelats av Gemensamma forskningscentret

EGT C 172, 21.6.2000

| — | Särskild rapport nr 9/2001 om programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2001 om programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare

EGT C 349, 10.12.2001

| — | Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa

EGT C 136, 7.6.2002

| — | Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life)

EUT C 292, 2.12.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002)

EUT C 99, 23.4.2004

Externa åtgärder

| — | Särskild rapport nr 2/2000 om Europeiska unionens bistånd till Bosnien och Hercegovina i samband med återupprättandet av freden och rättsstaten |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2000 om Europeiska unionens bistånd till Bosnien och Hercegovina i samband med återupprättandet av freden och rättsstaten

EGT C 85, 23.3.2000

| — | Särskild rapport nr 4/2000 om åtgärder för återhämtning i AVS-länder som förberedelse inför normalt utvecklingsbistånd |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2000 om åtgärder för återhämtning i AVS-länder som förberedelse inför normalt utvecklingsbistånd

EGT C 113, 19.4.2000

| — | Särskild rapport nr 12/2000 om kommissionens förvaltning av Europeiska unionens stöd till utveckling av mänskliga rättigheter och demokrati i tredje land |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2000 om kommissionens förvaltning av Europeiska unionens stöd till utveckling av mänskliga rättigheter och demokrati i tredje land

EGT C 230, 10.8.2000

| — | Särskild rapport nr 16/2000 om anbudsförfarandena vid upphandling av tjänster inom Phare- och Tacisprogrammen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 16/2000 om anbudsförfarandena vid upphandling av tjänster inom Phare- och Tacisprogrammen

EGT C 350, 6.12.2000

| — | Särskild rapport nr 18/2000 om programmet för leverans av jordbruksprodukter till Ryska federationen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 18/2000 om programmet för leverans av jordbruksprodukter till Ryska federationen

EGT C 25, 25.1.2001

| — | Särskild rapport nr 19/2000 om kommissionens förvaltning av biståndsprogrammet för Palestina |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 19/2000 om kommissionens förvaltning av biståndsprogrammet för Palestina

EGT C 32, 31.1.2001

| — | Särskild rapport nr 21/2000 om förvaltning av kommissionens program för yttre bistånd (särskilt om program för enskilda länder, projektberedning och delegationernas roll) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 21/2000 om förvaltning av kommissionens program för yttre bistånd (särskilt om program för enskilda länder, projektberedning och delegationernas roll)

EGT C 57, 22.2.2001

| — | Särskild rapport nr 2/2001 om förvaltningen av det akuta humanitära biståndet till offren för krisen i Kosovo (ECHO) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2001 om förvaltningen av det akuta humanitära biståndet till offren för krisen i Kosovo (ECHO)

EGT C 168, 12.6.2001 och EGT C 159, 3.7.2002

| — | Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen

EGT C 210, 27.7.2001

| — | Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF)

EGT C 257, 14.9.2001

| — | Särskild rapport nr 11/2001 om programmet för gränsöverskridande samarbete inom Tacis |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2001 om programmet för gränsöverskridande samarbete inom Tacis

EGT C 329, 23.11.2001

| — | Särskild rapport nr 13/2001 om förvaltningen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2001 om förvaltningen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

EGT C 338, 30.11.2001

| — | Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna

EGT C 121, 23.5.2002

| — | Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget

EUT C 93, 17.4.2003

| — | Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

EUT C 181, 31.7.2003

| — | Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

EUT C 63, 11.3.2004

| — | Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna

EUT C 15, 20.1.2005

| — | Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

EUT C 72, 22.3.2005

| — | Särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna” |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna”

EUT C 249, 7.10.2005

| — | Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU

EUT C 260, 19.10.2005

Administrativa utgifter

| — | Särskild rapport nr 5/2000 om domstolens utgifter för fastigheter (annexen Erasmus, Thomas More och annex C) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2000 om domstolens utgifter för fastigheter (annexen Erasmus, Thomas More och annex C)

EGT C 109, 14.4.2000

| — | Särskild rapport nr 13/2000 om utgifterna för de politiska grupperna i Europaparlamentet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2000 om utgifterna för de politiska grupperna i Europaparlamentet

EGT C 181, 28.6.2000

| — | Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension

EUT C 109, 7.5.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet

Kommer att offentliggöras i EUT

Finansiella instrument och bankverksamhet

| — | Särskild rapport nr 6/2000 om gemenskapens beviljande av räntesubventioner till lån som Europeiska investeringsbanken givit små och medelstora företag inom ramen för sin tillfälliga lånemöjlighet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2000 om gemenskapens beviljande av räntesubventioner till lån som Europeiska investeringsbanken givit små och medelstora företag inom ramen för sin tillfälliga lånemöjlighet

EGT C 152, 31.5.2000

Särskilda årsrapporter

Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1999

EGT C 281, 4.10.2000

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2000

EGT C 185, 30.6.2001 och EGT C 363, 19.12.2001

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001

EGT C 158, 3.7.2002

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002

EUT C 127, 29.5.2003

Årsrapport avseende EKSG

| — | Årsrapport 1999 avseende EKSG |
| --- | --- |

—

Årsrapport 1999 avseende EKSG

EGT C 347, 4.12.2000

| — | Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 2000 |
| --- | --- |

—

Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 2000

EGT C 366, 20.12.2001

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001

EGT C 302, 5.12.2002

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002

EUT C 224, 19.9.2003

Euratoms försörjningsbyrå

| — | Rapport om Euratoms försörjningsbyrås årsredovisning för budgetåret 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om Euratoms försörjningsbyrås årsredovisning för budgetåret 1999

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

| — | Rapport om 1999 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 1999 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om 2000 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 2000 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublinfonden) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublinfonden) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europaskolorna

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

Europeiska monetära institutet och Europeiska centralbanken

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 1999 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 1999

EGT C 47, 13.2.2001

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2000 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2000

EGT C 341, 4.12.2001

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001

EGT C 259, 25.10.2002

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003

EUT C 286, 23.11.2004

Förvaltning av avtalen rörande Schengensamarbetet

| — | Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtalen rörande Schengen) för perioden från 3 maj till 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtalen rörande Schengen) för perioden från 3 maj till 31 december 1999

Ej offentliggjord i EGT

| — | Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet

Ej offentliggjord i EUT

Förvaltning av avtalen rörande Sisnet

| — | Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO, Angers)

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (KHIM, Alicante)

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska arbetsmiljöbyrån (OSHA, Bilbao)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska miljöbyrån (EEA, Köpenhamn)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN, Lissabon)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA, London)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (London) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (London) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF, Turin)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (Wien) för det budgetår som avslutades den 31 december 1999

EGT C 373, 27.12.2000

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska byrån för återuppbyggnad (Thessaloniki)

| — | Rapport om räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad och genomförandet av biståndet till Kosovo under 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad och genomförandet av biståndet till Kosovo under 2000

EGT C 355, 13.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003

EUT C 41, 17.2.2005

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Eurojust

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

Konventet

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002) |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002)

EUT C 122, 22.5.2003

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003

EUT C 157, 14.6.2004

Det gemensamma företaget Galileo

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004

Ej offentliggjord i EUT

Yttranden

| — | Yttrande nr 1/2000 om ett förslag till rådets förordning om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 i syfte att göra åtskillnad mellan funktionerna för internrevision och förhandskontroll |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2000 om ett förslag till rådets förordning om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 i syfte att göra åtskillnad mellan funktionerna för internrevision och förhandskontroll

EGT C 327, 17.11.2000

| — | Yttrande nr 2/2000 om förslaget till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2000 om förslaget till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 1/2001 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2001 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 55, 21.2.2001

| — | Yttrande nr 2/2001 om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2001 om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 3/2001 om ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2001 om ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 4/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (ärende: beskattning av personer som får ersättning vid definitiv avgång från tjänsten) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (ärende: beskattning av personer som får ersättning vid definitiv avgång från tjänsten)

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 5/2001 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2001 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 6/2001 om ett förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2001 om ett förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 7/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 8/2001 om ett förslag till rådets förordning med instruktion för genomförandekontor med vissa förvaltningsuppgifter inom gemenskapsprogrammen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2001 om ett förslag till rådets förordning med instruktion för genomförandekontor med vissa förvaltningsuppgifter inom gemenskapsprogrammen

EGT C 345, 6.12.2001

| — | Yttrande nr 9/2001 om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2001 om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

EGT C 14, 17.1.2002

| — | Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 92, 17.4.2002

| — | Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna

EGT C 225, 20.9.2002

| — | Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EGT C 21, 28.1.2003

| — | Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning

EUT C 224, 19.9.2003

| — | Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EUT C 75, 24.3.2004

| — | Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll)

EUT C 107, 30.4.2004

| — | Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 121, 20.5.2005 och EUT C 167, 7.7.2005

| — | Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden

EUT C 121, 20.5.2005

| — | Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 124, 23.5.2005

| — | Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr. (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr. (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

EUT C 167, 7.7.2005

| — | Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen

EUT C 249, 7.10.2005

---