# Az Európai Unió C 222/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 222 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. július 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 222

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. július 6.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2020/C 222/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2020/C 222/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2020/C 222/02 | C-370/17. és C-37/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunal de grande instance de Bobigny, Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Caisse de retraite du personnel navigant professionnel de l'aéronautique civile (CRPNPAC) kontra Vueling Airlines SA (C-370/17), Vueling Airlines SA kontra Jean-Luc Poignant (C-37/18) (Előzetes döntéshozatal – Migráns munkavállalók – Szociális biztonság – 1408/71/EGK rendelet – Alkalmazandó jogszabályok – A 14. cikk 1. pontjának a) alpontja – Kiküldött munkavállalók – A 14. cikk 2. pontja a) alpontjának i. alpontja – A szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott és a vállalkozásnak a székhelye szerintitől eltérő tagállam területén található fióktelepe vagy állandó képviselete által alkalmazott személy – 574/72/EGK rendelet – A 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja – A 12a. cikk (1a) bekezdése – E 101-es igazolás – Kötelező hatály – Csalárd módon megszerzett igazolás vagy olyan igazolás, amelyre csalárd módon hivatkoznak – A fogadó tagállam bíróságának hatásköre a csalás fennállásának megállapítására és az igazolás figyelmen kívül hagyására – Az 1408/71 rendelet 84a. cikkének (3) bekezdése – Az illetékes intézmények közötti együttműködés – A büntető ítélet jogereje a polgári jogban – Az uniós jog elsőbbsége) | 2 |
| 2020/C 222/03 | C-715/17., C-718/17. és C-719/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. április 2-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság, Európai Bizottság kontra Magyarország, Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – (EU) 2015/1523 határozat és (EU) 2015/1601 határozat – E határozatok 5. cikkének (2) és (4) – (11) bekezdése – A nemzetközi védelem területén a Görög Köztársaság és az Olasz Köztársaság érdekében elfogadott átmeneti intézkedések – Harmadik országok állampolgárainak egyes tagállamok területére való hirtelen beáramlásával jellemzett szükséghelyzet – Ezen állampolgárok más tagállamok területére való áthelyezése – Áthelyezési eljárás – A tagállamok azon kötelezettsége, hogy rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta jelezzék, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tudnak rövid időn belül áthelyezni a területükre – Az ebből eredő, a tényleges áthelyezés elvégzésére irányuló kötelezettségek – A tagállamoknak a nemzetbiztonsághoz és a közrendhez fűződő érdekei – A tagállamok azon lehetősége, hogy kötelező jellegű uniós jogi aktusok alkalmazásának mellőzése céljából az EUMSZ 72. cikkre hivatkozzanak) | 3 |
| 2020/C 222/04 | C-103/18. és C-429/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid, Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Domingo Sánchez Ruiz (C-103/18), Berta Fernández Álvarez és társai (C-429/18) kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud) (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 1999/70/EK irányelv – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – 5. szakasz – Az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések vagy munkaviszonyok fogalma – A határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval ideiglenesen betöltött állás végleges betöltésére előírt törvényes határidő munkáltató általi elmulasztása – A munkaviszony évről évre történő hallgatólagos meghosszabbítása – Ugyanazon állásnak határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval történő két, egymást követő betöltése – Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződéseket vagy munkaviszonyokat igazoló objektív okok fogalma – A nemzeti szabályozás által előírt alkalmazási okok tiszteletben tartása – Az azt kimutató konkrét vizsgálat, hogy a határozott időre szóló munkaviszonyok egymást követő megújítása a munkáltató állandó és tartós munkaerőigényének kielégítésére irányul – Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából adódó visszaélések megelőzésére, vagy adott esetben, szankcionálására irányuló intézkedések – Azon állások végleges betöltésére irányuló kiválasztási eljárások, amelyeken ideiglenesen határozott időre foglalkoztatott munkavállalókat alkalmaznak – A határozott időre foglalkoztatott munkavállalók jogállásának határozatlan időre alkalmazott, de nem állandó munkavállalókká történő átminősítése – A visszaélésszerű elbocsátás esetén járó kártérítéssel egyenértékű kártérítésnek a munkavállaló részére történő megállapítása – A határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás annak ellenére történő alkalmazhatósága, hogy a munkavállaló hozzájárult a határozott időre szóló szerződések egymást követő meghosszabbításához – Az 5. szakasz 1. pontja – A nemzeti bíróságokat terhelő, ezzel összhangban nem álló nemzeti szabályozás figyelmen kívül hagyására vonatkozó kötelezettség hiánya) | 5 |
| 2020/C 222/05 | C-228/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gazdasági Versenyhivatal kontra Budapest Bank Nyrt. és társai (Előzetes döntéshozatal – Verseny – Kartellek – Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése – Kártyás fizetési rendszerek – A bankközi jutalékok mértékét rögzítő bankközi megállapodás – Mind a célja, mind pedig a hatása által versenykorlátozó megállapodás – A cél általi versenykorlátozás fogalma) | 6 |
| 2020/C 222/06 | C-234/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Sofiyski gradski sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo kontra BP, AB, PB, Тrast B ООD, Agro In 2001 EOOD, ACounT Service 2009 EOOD, Invest Management OOD, Estate OOD, Bromak OOD, Bromak Finance EAD, Viva Telekom Bulgaria EOOD, Balgarska Telekomunikationna Kompania AD, Hedge Investment Bulgaria AD, Kemira OOD, Dunarit AD, Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika AD, Еvrobild 2003 EOOD, Тechnotel Invest AD, Ken Trade EAD, Konsult Av EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, Interv Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet hiányában megindított, jogellenesen szerzett vagyon elkobzása iránti eljárás – 2014/42/EU irányelv – Hatály – 2005/212/IB kerethatározat) | 7 |
| 2020/C 222/07 | C-406/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Előzetes döntéshozatal – Közös menekültügyi és kiegészítő védelem nyújtására vonatkozó politika – A nemzetközi védelem megadására vonatkozó közös eljárások – 2013/32/EU irányelv – A 46. cikk (3) bekezdése – Teljes körű és ex nunc vizsgálat – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony jogorvoslathoz való jog – Az elsőfokú bíróság jogkörei és kötelezettségei – A nemzetközi védelem tárgyában illetékes hatóságok határozatainak megváltoztatására vonatkozó jogkör hiánya – Hatvannapos határidőn belüli határozathozatalt előíró nemzeti szabályozás) | 8 |
| 2020/C 222/08 | C-458/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (az Administrativen sad Sofia-grad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – GVC Services (Bulgaria) EOOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Sofia (Előzetes döntéshozatal – A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere – 2011/96/EU irányelv – A 2. cikk a) pontjának i. és iii. alpontja, valamint az I. melléklet A. részének ab) pontja és B. részének utolsó francia bekezdése – Az Egyesült Királyság joga szerint alapított társaságok és az Egyesült Királyságban: corporation tax fogalma – A Gibraltáron bejegyzett és ott a társasági adó hatálya alá tartozó társaságok) | 9 |
| 2020/C 222/09 | C-500/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunalul Specializat Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AU kontra Reliantco Investments LTD, Reliantco Investments LTD Limassol Sucursala Bucureşti (Előzetes döntéshozatal – Letelepedés szabadsága – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – A pénzügyi eszközök piacai – 2004/39/EK irányelv – A lakossági ügyfél és a fogyasztó fogalma – A fogyasztói minőségre való hivatkozás feltételei – A kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság megállapítása) | 9 |
| 2020/C 222/10 | C-564/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Előzetes döntéshozatal – Menekültpolitika – A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások – 2013/32/UE irányelv – Nemzetközi védelem iránti kérelem – A 33. cikk (2) bekezdése – Elfogadhatatlansági okok – Nemzeti szabályozás, amely a kérelem elfogadhatatlanságát írja elő abban az esetben, ha a kérelmező olyan országon keresztül érkezett az érintett tagállamba, amelyben nincs kitéve üldözésnek vagy súlyos sérelem veszélyének, vagy amelyben biztosított a megfelelő védelem – 46. cikk – Hatékony jogorvoslathoz való jog – A nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadhatatlansága tárgyában hozott közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata – Nyolcnapos határozathozatali határidő – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke) | 10 |
| 2020/C 222/11 | C-567/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coty Germany GmbH kontra Amazon Services Europe Sàrl, Amazon FC Graben GmbH, Amazon Europe Core Sàrl, Amazon EU Sàrl (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – 9. cikk – (EU) 2017/1001 rendelet – 9. cikk – Védjegyoltalomból eredő jog – Használat – Áruk eladásra való felkínálás vagy forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása – Védjegyjogot sértő, online piactéren értékesített áruk szállítás céljából történő raktározása) | 11 |
| 2020/C 222/12 | C-612/18. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete – ClientEarth kontra Bizottság (Fellebbezés – Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – A 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik francia bekezdése és a 4. cikk (6) bekezdése – A hozzáférési jog alóli kivételek – A közérdek nemzetközi kapcsolatok tekintetében való védelme – A beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló mechanizmusra, valamint az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiban a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozóan az Európai Bizottság jogi szolgálata által létrehozott dokumentumok – A hozzáférés részleges megtagadása) | 12 |
| 2020/C 222/13 | C-753/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Föreningen Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå u.p.a. (Stim), Svenska artisters och musikers intresseorganisation ek. för. (SAMI) kontra Fleetmanager Sweden AB, Nordisk Biluthyrning AB (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – 2006/115/EK irányelv – A 8. cikk (2) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés fogalom – Alapfelszereltségként rádiókészülékkel ellátott gépjárművek bérbeadásával foglalkozó társaság) | 12 |
| 2020/C 222/14 | C-765/18. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Landgericht Koblenz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Stadtwerke Neuwied GmbH kontra RI (Előzetes döntéshozatal – 2003/55/EK irányelv – A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályok – Fogyasztóvédelem – A 3. cikk (3) bekezdése és az A. melléklet b) pontja – A szerződéses feltételek átláthatósága – A fogyasztónak a díjemelésről megfelelő időben és közvetlenül történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség) | 13 |
| 2020/C 222/15 | C-802/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Conseil supérieur de la Sécurité sociale [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Caisse pour l'avenir des enfants kontra FV, GW (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 45. cikk – Migráns munkavállalók szociális biztonsága – 883/2004/EK rendelet – Az 1. cikk i) pontja – Munkavállalók szabad mozgása – Egyenlő bánásmód – Szociális kedvezmények – 2004/38/EK irányelv – A 2. cikk 2. pontja – 492/2011/EU rendelet – A 7. cikk (2) bekezdése – Családi támogatás – A családtagok fogalma – A külföldi illetőségű munkavállalók házastársa gyermekének kizárása – A belföldi illetőségű munkavállalók házastársának gyermekével szemben alkalmazottól eltérő bánásmód – Igazolás) | 14 |
| 2020/C 222/16 | C-45/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 2 de A Coruña [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Compañía de Tranvías de La Coruña, SA kontra Ayuntamiento de A Coruña (Előzetes döntéshozatal – 1370/2007/EK rendelet – Vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatások – 8. cikk – Átmeneti szabályozás – A 8. cikk (3) bekezdése – A közszolgáltatási szerződések lejárta – A szerződések 30 évben rögzített maximális időtartamának számítása – Azon időpont meghatározása, amelytől a 30 éves maximális időtartamot számítani kell) | 15 |
| 2020/C 222/17 | C-329/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunale di Milano [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Condominio di Milano, via Meda kontra Eurothermo SpA (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Az 1. cikk (1) bekezdése – A 2. cikk b) pontja – A fogyasztó fogalma – Társasházi közös tulajdon) | 15 |
| 2020/C 222/18 | C-897/19. PPU. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Vrhovni sud [Horvátország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – I. N. elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – EGT-Megállapodás – Hátrányos megkülönböztetés tilalma – 36. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Hatály – Az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás – Az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás – Valamely izlandi állampolgár harmadik állam részére történő kiadatása – Valamely tagállam állampolgárainak kiadatás elleni védelme – A más tagállam állampolgárainak védelmével azonos védelem hiánya – Az izlandi állampolgárság megszerzését megelőzően a nemzeti jog értelmében menekültként elismert izlandi állampolgár – A szabad mozgás korlátozása – A büntetlenség megelőzésén alapuló igazolás – Arányosság – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt biztosítékok vizsgálata) | 16 |
| 2020/C 222/19 | C-141/20. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2020. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt Kiel kontra Norddeutsche Gesellschaft für Diakonie mbH | 17 |
| 2020/C 222/20 | C-160/20. sz. ügy: A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2020. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stichting Rookpreventie Jeugd és társai kontra Staatssecretaris van Volksgezondheid, Welzijn en Sport | 17 |
| 2020/C 222/21 | C-175/20. sz. ügy: Az Administratīvā apgabaltiesa (Lettország) által 2020. április 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA SS kontra Valsts ieņēmumu dienests | 19 |
| 2020/C 222/22 | C-181/20. sz. ügy: A Nejvyšší soud České republiky (Cseh Köztársaság) által 2020. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VYSOČINA WIND a.s. kontra Česká republika – Ministerstvo životního prostředí | 20 |
| 2020/C 222/23 | C-186/20. sz. ügy: A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2020. április 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HYDINA SK s.r.o. kontra Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky | 20 |
| | Törvényszék |
| 2020/C 222/24 | T-282/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 14-i végzése – Bernis és társai kontra ESZT (Megsemmisítés iránti kereset – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – Hitelintézetek és bizonyos befektetési vállalkozások egységes szanálási mechanizmusa (ESZM) – A 806/2014/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése – Valamely jogalany fizetésképtelensége vagy valószínűleg fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás – Anyavállalat és leányvállalat – Fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás állapotának az EKB általi megállapítása – Azt ESZT arra vonatkozó határozata, hogy nem fogad el szanálási programot – Közérdek hiánya – Nemzeti jog szerinti felszámolás – Részvényesek – Közvetlen érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság) | 22 |
| 2020/C 222/25 | T-141/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 6-i végzése – Sabo és társai kontra Parlament és Tanács (Megsemmisítés iránti kereset – Környezet – Energia – (EU) 2018/2001 irányelv – Az erdei biomassza felvétele a megújuló energiaforrások közé – A személyében való érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság) | 23 |
| 2020/C 222/26 | T-278/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. március 13-i végzése – Aurora kontra CPVO – SESVanderhave (M 02205) (Megsemmisítés iránti kereset – Növényfajták – Törlési eljárás – Az M 02205 cukorrépafajta – Az ügyet egy fellebbezés ügyében történő eljárás céljából a CPVO illetékes testületéhez visszautaló határozat – A 2100/94/EK rendelet 72. cikke – Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya – Megváltoztatásra vonatkozó hatáskör – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan mindenféle jogalapot nélkülöző kereset) | 24 |
| 2020/C 222/27 | T-308/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 13-i végzése – Lucaccioni kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset – Közszolgálat – Keresettel nem megtámadható jogi aktus – Előkészítő aktus – A panasz hiánya – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben elfogadhatatlan kereset) | 24 |
| 2020/C 222/28 | T-757/19. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – HB kontra EBB | 25 |
| 2020/C 222/29 | T-217/20. sz. ügy: 2020. április 16-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság | 26 |
| 2020/C 222/30 | T-247/20. sz. ügy: 2020. május 4-én benyújtott kereset – JP kontra Bizottság | 27 |
| 2020/C 222/31 | T-258/20. sz. ügy: 2020. május 4-én benyújtott kereset – Klymenko kontra Tanács | 28 |
| 2020/C 222/32 | T-261/20. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM) | 29 |
| 2020/C 222/33 | T-262/20. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM) | 30 |
| 2020/C 222/34 | T-267/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács | 31 |
| 2020/C 222/35 | T-268/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács | 32 |
| 2020/C 222/36 | T-269/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács | 33 |
| 2020/C 222/37 | T-278/20. sz. ügy: 2020. május 11-én benyújtott kereset – Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture és Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts kontra Bizottság | 34 |
| 2020/C 222/38 | T-279/20. sz. ügy: 2020. május 12-én benyújtott kereset – CWS Powder Coatings kontra Bizottság | 35 |
| 2020/C 222/39 | T-284/20. sz. ügy: 2020. május 13-án benyújtott kereset – Klaus Berthold kontra EUIPO – Thomann (HB Harley Benton) | 36 |
| 2020/C 222/40 | T-285/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – MCM Products kontra EUIPO – The Nomad Company (NOMAD) | 37 |
| 2020/C 222/41 | T-286/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – Capella kontra EUIPO – Cobi.bike (GOBI) | 38 |
| 2020/C 222/42 | T-287/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – Eggy Food kontra EUIPO (EGGY FOOD) | 38 |
| 2020/C 222/43 | T-288/20. sz. ügy: 2020. május 13-án benyújtott kereset – Brillux és Daw kontra Bizottság | 39 |
| 2020/C 222/44 | T-290/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – – Ceramica Flaminia kontra EUIPO – Ceramica Cielo (goclean) | 40 |
| 2020/C 222/45 | T-291/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács | 41 |
| 2020/C 222/46 | T-292/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács | 42 |
| 2020/C 222/47 | T-293/20. sz. ügy: 2020. május 18-án benyújtott kereset – Ruiz-Ruiz kontra Bizottság | 43 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2020/C 222/02

C-370/17. és C-37/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunal de grande instance de Bobigny, Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Caisse de retraite du personnel navigant professionnel de l'aéronautique civile (CRPNPAC) kontra Vueling Airlines SA (C-370/17), Vueling Airlines SA kontra Jean-Luc Poignant (C-37/18) (Előzetes döntéshozatal – Migráns munkavállalók – Szociális biztonság – 1408/71/EGK rendelet – Alkalmazandó jogszabályok – A 14. cikk 1. pontjának a) alpontja – Kiküldött munkavállalók – A 14. cikk 2. pontja a) alpontjának i. alpontja – A szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott és a vállalkozásnak a székhelye szerintitől eltérő tagállam területén található fióktelepe vagy állandó képviselete által alkalmazott személy – 574/72/EGK rendelet – A 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja – A 12a. cikk (1a) bekezdése – E 101-es igazolás – Kötelező hatály – Csalárd módon megszerzett igazolás vagy olyan igazolás, amelyre csalárd módon hivatkoznak – A fogadó tagállam bíróságának hatásköre a csalás fennállásának megállapítására és az igazolás figyelmen kívül hagyására – Az 1408/71 rendelet 84a. cikkének (3) bekezdése – Az illetékes intézmények közötti együttműködés – A büntető ítélet jogereje a polgári jogban – Az uniós jog elsőbbsége)

2

2020/C 222/03

C-715/17., C-718/17. és C-719/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. április 2-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság, Európai Bizottság kontra Magyarország, Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – (EU) 2015/1523 határozat és (EU) 2015/1601 határozat – E határozatok 5. cikkének (2) és (4) – (11) bekezdése – A nemzetközi védelem területén a Görög Köztársaság és az Olasz Köztársaság érdekében elfogadott átmeneti intézkedések – Harmadik országok állampolgárainak egyes tagállamok területére való hirtelen beáramlásával jellemzett szükséghelyzet – Ezen állampolgárok más tagállamok területére való áthelyezése – Áthelyezési eljárás – A tagállamok azon kötelezettsége, hogy rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta jelezzék, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tudnak rövid időn belül áthelyezni a területükre – Az ebből eredő, a tényleges áthelyezés elvégzésére irányuló kötelezettségek – A tagállamoknak a nemzetbiztonsághoz és a közrendhez fűződő érdekei – A tagállamok azon lehetősége, hogy kötelező jellegű uniós jogi aktusok alkalmazásának mellőzése céljából az EUMSZ 72. cikkre hivatkozzanak)

3

2020/C 222/04

C-103/18. és C-429/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid, Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Domingo Sánchez Ruiz (C-103/18), Berta Fernández Álvarez és társai (C-429/18) kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud) (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 1999/70/EK irányelv – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – 5. szakasz – Az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések vagy munkaviszonyok fogalma – A határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval ideiglenesen betöltött állás végleges betöltésére előírt törvényes határidő munkáltató általi elmulasztása – A munkaviszony évről évre történő hallgatólagos meghosszabbítása – Ugyanazon állásnak határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval történő két, egymást követő betöltése – Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződéseket vagy munkaviszonyokat igazoló objektív okok fogalma – A nemzeti szabályozás által előírt alkalmazási okok tiszteletben tartása – Az azt kimutató konkrét vizsgálat, hogy a határozott időre szóló munkaviszonyok egymást követő megújítása a munkáltató állandó és tartós munkaerőigényének kielégítésére irányul – Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából adódó visszaélések megelőzésére, vagy adott esetben, szankcionálására irányuló intézkedések – Azon állások végleges betöltésére irányuló kiválasztási eljárások, amelyeken ideiglenesen határozott időre foglalkoztatott munkavállalókat alkalmaznak – A határozott időre foglalkoztatott munkavállalók jogállásának határozatlan időre alkalmazott, de nem állandó munkavállalókká történő átminősítése – A visszaélésszerű elbocsátás esetén járó kártérítéssel egyenértékű kártérítésnek a munkavállaló részére történő megállapítása – A határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás annak ellenére történő alkalmazhatósága, hogy a munkavállaló hozzájárult a határozott időre szóló szerződések egymást követő meghosszabbításához – Az 5. szakasz 1. pontja – A nemzeti bíróságokat terhelő, ezzel összhangban nem álló nemzeti szabályozás figyelmen kívül hagyására vonatkozó kötelezettség hiánya)

o

o

5

2020/C 222/05

C-228/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gazdasági Versenyhivatal kontra Budapest Bank Nyrt. és társai (Előzetes döntéshozatal – Verseny – Kartellek – Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése – Kártyás fizetési rendszerek – A bankközi jutalékok mértékét rögzítő bankközi megállapodás – Mind a célja, mind pedig a hatása által versenykorlátozó megállapodás – A cél általi versenykorlátozás fogalma)

6

2020/C 222/06

C-234/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Sofiyski gradski sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo kontra BP, AB, PB, Тrast B ООD, Agro In 2001 EOOD, ACounT Service 2009 EOOD, Invest Management OOD, Estate OOD, Bromak OOD, Bromak Finance EAD, Viva Telekom Bulgaria EOOD, Balgarska Telekomunikationna Kompania AD, Hedge Investment Bulgaria AD, Kemira OOD, Dunarit AD, Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika AD, Еvrobild 2003 EOOD, Тechnotel Invest AD, Ken Trade EAD, Konsult Av EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, Interv Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet hiányában megindított, jogellenesen szerzett vagyon elkobzása iránti eljárás – 2014/42/EU irányelv – Hatály – 2005/212/IB kerethatározat)

7

2020/C 222/07

C-406/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Előzetes döntéshozatal – Közös menekültügyi és kiegészítő védelem nyújtására vonatkozó politika – A nemzetközi védelem megadására vonatkozó közös eljárások – 2013/32/EU irányelv – A 46. cikk (3) bekezdése – Teljes körű és ex nunc vizsgálat – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony jogorvoslathoz való jog – Az elsőfokú bíróság jogkörei és kötelezettségei – A nemzetközi védelem tárgyában illetékes hatóságok határozatainak megváltoztatására vonatkozó jogkör hiánya – Hatvannapos határidőn belüli határozathozatalt előíró nemzeti szabályozás)

8

2020/C 222/08

C-458/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (az Administrativen sad Sofia-grad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – GVC Services (Bulgaria) EOOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Sofia (Előzetes döntéshozatal – A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere – 2011/96/EU irányelv – A 2. cikk a) pontjának i. és iii. alpontja, valamint az I. melléklet A. részének ab) pontja és B. részének utolsó francia bekezdése – Az Egyesült Királyság joga szerint alapított társaságok és az Egyesült Királyságban: corporation tax fogalma – A Gibraltáron bejegyzett és ott a társasági adó hatálya alá tartozó társaságok)

9

2020/C 222/09

C-500/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunalul Specializat Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AU kontra Reliantco Investments LTD, Reliantco Investments LTD Limassol Sucursala Bucureşti (Előzetes döntéshozatal – Letelepedés szabadsága – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – A pénzügyi eszközök piacai – 2004/39/EK irányelv – A lakossági ügyfél és a fogyasztó fogalma – A fogyasztói minőségre való hivatkozás feltételei – A kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság megállapítása)

9

2020/C 222/10

C-564/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Előzetes döntéshozatal – Menekültpolitika – A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások – 2013/32/UE irányelv – Nemzetközi védelem iránti kérelem – A 33. cikk (2) bekezdése – Elfogadhatatlansági okok – Nemzeti szabályozás, amely a kérelem elfogadhatatlanságát írja elő abban az esetben, ha a kérelmező olyan országon keresztül érkezett az érintett tagállamba, amelyben nincs kitéve üldözésnek vagy súlyos sérelem veszélyének, vagy amelyben biztosított a megfelelő védelem – 46. cikk – Hatékony jogorvoslathoz való jog – A nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadhatatlansága tárgyában hozott közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata – Nyolcnapos határozathozatali határidő – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke)

10

2020/C 222/11

C-567/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coty Germany GmbH kontra Amazon Services Europe Sàrl, Amazon FC Graben GmbH, Amazon Europe Core Sàrl, Amazon EU Sàrl (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – 9. cikk – (EU) 2017/1001 rendelet – 9. cikk – Védjegyoltalomból eredő jog – Használat – Áruk eladásra való felkínálás vagy forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása – Védjegyjogot sértő, online piactéren értékesített áruk szállítás céljából történő raktározása)

11

2020/C 222/12

C-612/18. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete – ClientEarth kontra Bizottság (Fellebbezés – Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – A 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik francia bekezdése és a 4. cikk (6) bekezdése – A hozzáférési jog alóli kivételek – A közérdek nemzetközi kapcsolatok tekintetében való védelme – A beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló mechanizmusra, valamint az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiban a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozóan az Európai Bizottság jogi szolgálata által létrehozott dokumentumok – A hozzáférés részleges megtagadása)

12

2020/C 222/13

C-753/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Föreningen Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå u.p.a. (Stim), Svenska artisters och musikers intresseorganisation ek. för. (SAMI) kontra Fleetmanager Sweden AB, Nordisk Biluthyrning AB (Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – 2006/115/EK irányelv – A 8. cikk (2) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés fogalom – Alapfelszereltségként rádiókészülékkel ellátott gépjárművek bérbeadásával foglalkozó társaság)

12

2020/C 222/14

C-765/18. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Landgericht Koblenz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Stadtwerke Neuwied GmbH kontra RI (Előzetes döntéshozatal – 2003/55/EK irányelv – A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályok – Fogyasztóvédelem – A 3. cikk (3) bekezdése és az A. melléklet b) pontja – A szerződéses feltételek átláthatósága – A fogyasztónak a díjemelésről megfelelő időben és közvetlenül történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség)

13

2020/C 222/15

C-802/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Conseil supérieur de la Sécurité sociale [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Caisse pour l'avenir des enfants kontra FV, GW (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 45. cikk – Migráns munkavállalók szociális biztonsága – 883/2004/EK rendelet – Az 1. cikk i) pontja – Munkavállalók szabad mozgása – Egyenlő bánásmód – Szociális kedvezmények – 2004/38/EK irányelv – A 2. cikk 2. pontja – 492/2011/EU rendelet – A 7. cikk (2) bekezdése – Családi támogatás – A családtagok fogalma – A külföldi illetőségű munkavállalók házastársa gyermekének kizárása – A belföldi illetőségű munkavállalók házastársának gyermekével szemben alkalmazottól eltérő bánásmód – Igazolás)

14

2020/C 222/16

C-45/19. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 2 de A Coruña [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Compañía de Tranvías de La Coruña, SA kontra Ayuntamiento de A Coruña (Előzetes döntéshozatal – 1370/2007/EK rendelet – Vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatások – 8. cikk – Átmeneti szabályozás – A 8. cikk (3) bekezdése – A közszolgáltatási szerződések lejárta – A szerződések 30 évben rögzített maximális időtartamának számítása – Azon időpont meghatározása, amelytől a 30 éves maximális időtartamot számítani kell)

o

15

2020/C 222/17

C-329/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunale di Milano [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Condominio di Milano, via Meda kontra Eurothermo SpA (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Az 1. cikk (1) bekezdése – A 2. cikk b) pontja – A fogyasztó fogalma – Társasházi közös tulajdon)

15

2020/C 222/18

C-897/19. PPU. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Vrhovni sud [Horvátország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – I. N. elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – EGT-Megállapodás – Hátrányos megkülönböztetés tilalma – 36. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Hatály – Az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás – Az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás – Valamely izlandi állampolgár harmadik állam részére történő kiadatása – Valamely tagállam állampolgárainak kiadatás elleni védelme – A más tagállam állampolgárainak védelmével azonos védelem hiánya – Az izlandi állampolgárság megszerzését megelőzően a nemzeti jog értelmében menekültként elismert izlandi állampolgár – A szabad mozgás korlátozása – A büntetlenség megelőzésén alapuló igazolás – Arányosság – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt biztosítékok vizsgálata)

16

2020/C 222/19

C-141/20. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2020. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt Kiel kontra Norddeutsche Gesellschaft für Diakonie mbH

17

2020/C 222/20

C-160/20. sz. ügy: A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2020. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stichting Rookpreventie Jeugd és társai kontra Staatssecretaris van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

17

2020/C 222/21

C-175/20. sz. ügy: Az Administratīvā apgabaltiesa (Lettország) által 2020. április 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA SS kontra Valsts ieņēmumu dienests

19

2020/C 222/22

C-181/20. sz. ügy: A Nejvyšší soud České republiky (Cseh Köztársaság) által 2020. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VYSOČINA WIND a.s. kontra Česká republika – Ministerstvo životního prostředí

20

2020/C 222/23

C-186/20. sz. ügy: A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2020. április 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HYDINA SK s.r.o. kontra Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

20

Törvényszék

2020/C 222/24

T-282/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 14-i végzése – Bernis és társai kontra ESZT (Megsemmisítés iránti kereset – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – Hitelintézetek és bizonyos befektetési vállalkozások egységes szanálási mechanizmusa (ESZM) – A 806/2014/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése – Valamely jogalany fizetésképtelensége vagy valószínűleg fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás – Anyavállalat és leányvállalat – Fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás állapotának az EKB általi megállapítása – Azt ESZT arra vonatkozó határozata, hogy nem fogad el szanálási programot – Közérdek hiánya – Nemzeti jog szerinti felszámolás – Részvényesek – Közvetlen érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság)

22

2020/C 222/25

T-141/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 6-i végzése – Sabo és társai kontra Parlament és Tanács (Megsemmisítés iránti kereset – Környezet – Energia – (EU) 2018/2001 irányelv – Az erdei biomassza felvétele a megújuló energiaforrások közé – A személyében való érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság)

23

2020/C 222/26

T-278/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. március 13-i végzése – Aurora kontra CPVO – SESVanderhave (M 02205) (Megsemmisítés iránti kereset – Növényfajták – Törlési eljárás – Az M 02205 cukorrépafajta – Az ügyet egy fellebbezés ügyében történő eljárás céljából a CPVO illetékes testületéhez visszautaló határozat – A 2100/94/EK rendelet 72. cikke – Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya – Megváltoztatásra vonatkozó hatáskör – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan mindenféle jogalapot nélkülöző kereset)

24

2020/C 222/27

T-308/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. május 13-i végzése – Lucaccioni kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset – Közszolgálat – Keresettel nem megtámadható jogi aktus – Előkészítő aktus – A panasz hiánya – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben elfogadhatatlan kereset)

24

2020/C 222/28

T-757/19. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – HB kontra EBB

25

2020/C 222/29

T-217/20. sz. ügy: 2020. április 16-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság

26

2020/C 222/30

T-247/20. sz. ügy: 2020. május 4-én benyújtott kereset – JP kontra Bizottság

27

2020/C 222/31

T-258/20. sz. ügy: 2020. május 4-én benyújtott kereset – Klymenko kontra Tanács

28

2020/C 222/32

T-261/20. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM)

29

2020/C 222/33

T-262/20. sz. ügy: 2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM)

30

2020/C 222/34

T-267/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács

31

2020/C 222/35

T-268/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács

32

2020/C 222/36

T-269/20. sz. ügy: 2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács

33

2020/C 222/37

T-278/20. sz. ügy: 2020. május 11-én benyújtott kereset – Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture és Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts kontra Bizottság

34

2020/C 222/38

T-279/20. sz. ügy: 2020. május 12-én benyújtott kereset – CWS Powder Coatings kontra Bizottság

35

2020/C 222/39

T-284/20. sz. ügy: 2020. május 13-án benyújtott kereset – Klaus Berthold kontra EUIPO – Thomann (HB Harley Benton)

36

2020/C 222/40

T-285/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – MCM Products kontra EUIPO – The Nomad Company (NOMAD)

37

2020/C 222/41

T-286/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – Capella kontra EUIPO – Cobi.bike (GOBI)

38

2020/C 222/42

T-287/20. sz. ügy: 2020. május 15-én benyújtott kereset – Eggy Food kontra EUIPO (EGGY FOOD)

38

2020/C 222/43

T-288/20. sz. ügy: 2020. május 13-án benyújtott kereset – Brillux és Daw kontra Bizottság

39

2020/C 222/44

T-290/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – – Ceramica Flaminia kontra EUIPO – Ceramica Cielo (goclean)

40

2020/C 222/45

T-291/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács

41

2020/C 222/46

T-292/20. sz. ügy: 2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács

42

2020/C 222/47

T-293/20. sz. ügy: 2020. május 18-án benyújtott kereset – Ruiz-Ruiz kontra Bizottság

43

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2020/C 222/01)

Utolsó kiadvány

HL C 215., 2020.6.29.

Korábbi közzétételek

HL C 209., 2020.6.22.

HL C 201., 2020.6.15.

HL C 191., 2020.6.8.

HL C 175., 2020.5.25.

HL C 162., 2020.5.11.

HL C 161., 2020.5.11.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/2

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunal de grande instance de Bobigny, Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Caisse de retraite du personnel navigant professionnel de l'aéronautique civile (CRPNPAC) kontra Vueling Airlines SA (C-370/17), Vueling Airlines SA kontra Jean-Luc Poignant (C-37/18)

(C-370/17. és C-37/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Migráns munkavállalók - Szociális biztonság - 1408/71/EGK rendelet - Alkalmazandó jogszabályok - A 14. cikk 1. pontjának a) alpontja - Kiküldött munkavállalók - A 14. cikk 2. pontja a) alpontjának i. alpontja - A szokásosan két vagy több tagállam területén foglalkoztatott és a vállalkozásnak a székhelye szerintitől eltérő tagállam területén található fióktelepe vagy állandó képviselete által alkalmazott személy - 574/72/EGK rendelet - A 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja - A 12a. cikk (1a) bekezdése - E 101-es igazolás - Kötelező hatály - Csalárd módon megszerzett igazolás vagy olyan igazolás, amelyre csalárd módon hivatkoznak - A fogadó tagállam bíróságának hatásköre a csalás fennállásának megállapítására és az igazolás figyelmen kívül hagyására - Az 1408/71 rendelet 84a. cikkének (3) bekezdése - Az illetékes intézmények közötti együttműködés - A büntető ítélet jogereje a polgári jogban - Az uniós jog elsőbbsége)

(2020/C 222/02)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróságok

Tribunal de grande instance de Bobigny, Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperesek: Caisse de retraite du personnel navigant professionnel de l'aéronautique civile (CRPNPAC) (C-370/17), Vueling Airlines SA (C-37/18)

Alperesek: Vueling Airlines SA (C-370/17), Jean-Luc Poignant (C-37/18)

Rendelkező rész

| 1) | Az 1996. december 2-i 118/97/EK tanácsi rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 2005. április 13-i 647/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontját akként kell értelmezni, hogy a 118/97 rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 2004. március 31-i 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke 1. pontjának a) alpontja alapján kiállított E 101 es igazolásoknak a tevékenységeiket az adott tagállamban végző munkavállalók vonatkozásában történő, vélhetően csalárd megszerzésével vagy felhasználásával kapcsolatos tényállás miatt a munkáltatóval szemben indított bírósági eljárást lefolytató tagállami bíróság csak azt követően állapíthatja meg a csalás fennállását, és következésképpen akkor hagyhatja figyelmen kívül ezeket az igazolásokat, ha meggyőződött a következőkről:






  — | egyrészről, hogy az e rendelet 84a. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárás haladéktalanul megindult, valamint hogy az igazolást kiállító tagállam illetékes intézménye ily módon felül tudta vizsgálni az említett igazolások kiállításának megalapozottságát a fogadó tagállam illetékes intézménye által előterjesztett azon konkrét bizonyítékok tükrében, amelyek alapján úgy lehet vélni, hogy ezen igazolásokat csalárd módon szerezték meg, illetve azokra csalárd módon hivatkoztak, és |
| --- | --- | --- |

1)

Az 1996. december 2-i 118/97/EK tanácsi rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 2005. április 13-i 647/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontját akként kell értelmezni, hogy a 118/97 rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 2004. március 31-i 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke 1. pontjának a) alpontja alapján kiállított E 101 es igazolásoknak a tevékenységeiket az adott tagállamban végző munkavállalók vonatkozásában történő, vélhetően csalárd megszerzésével vagy felhasználásával kapcsolatos tényállás miatt a munkáltatóval szemben indított bírósági eljárást lefolytató tagállami bíróság csak azt követően állapíthatja meg a csalás fennállását, és következésképpen akkor hagyhatja figyelmen kívül ezeket az igazolásokat, ha meggyőződött a következőkről:

—

egyrészről, hogy az e rendelet 84a. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárás haladéktalanul megindult, valamint hogy az igazolást kiállító tagállam illetékes intézménye ily módon felül tudta vizsgálni az említett igazolások kiállításának megalapozottságát a fogadó tagállam illetékes intézménye által előterjesztett azon konkrét bizonyítékok tükrében, amelyek alapján úgy lehet vélni, hogy ezen igazolásokat csalárd módon szerezték meg, illetve azokra csalárd módon hivatkoztak, és

| — | másrészről, hogy az igazolást kiállító tagállam illetékes intézménye mellőzte ezen igazolások felülvizsgálatát és nem foglalt észszerű határidőn belül állást ezekről a bizonyítékokról, adott esetben az említett igazolások megsemmisítése vagy visszavonása révén. |
| --- | --- |

—

másrészről, hogy az igazolást kiállító tagállam illetékes intézménye mellőzte ezen igazolások felülvizsgálatát és nem foglalt észszerű határidőn belül állást ezekről a bizonyítékokról, adott esetben az említett igazolások megsemmisítése vagy visszavonása révén.

| 2) | A 118/97 rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 647/2005 rendelettel módosított 574/72 rendelet 11. cikkének (1) bekezdését és az uniós jog elsőbbségének elvét akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy – abban az esetben, ha a fogadó tagállamban a munkáltatóval szemben csalásnak az uniós jog megsértésével történt jogerős megállapításán alapuló, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletet hoztak – e tagállam polgári bírósága, amelyet köt a büntetőbíróság által hozott ítélet polgári jogban fennálló jogerejére vonatkozó nemzeti jogi elv, az említett csalás sértettjeinek minősülő munkavállalóknál vagy ugyanezen tagállambeli nyugdíjbiztosító intézetnél felmerült károk megtérítésére szolgáló kártérítés fizetésére kötelezze ezt a munkáltatót, kizárólag a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet alapján. |
| --- | --- |

2)

A 118/97 rendelettel módosított és naprakésszé tett, valamint a 647/2005 rendelettel módosított 574/72 rendelet 11. cikkének (1) bekezdését és az uniós jog elsőbbségének elvét akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy – abban az esetben, ha a fogadó tagállamban a munkáltatóval szemben csalásnak az uniós jog megsértésével történt jogerős megállapításán alapuló, büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletet hoztak – e tagállam polgári bírósága, amelyet köt a büntetőbíróság által hozott ítélet polgári jogban fennálló jogerejére vonatkozó nemzeti jogi elv, az említett csalás sértettjeinek minősülő munkavállalóknál vagy ugyanezen tagállambeli nyugdíjbiztosító intézetnél felmerült károk megtérítésére szolgáló kártérítés fizetésére kötelezze ezt a munkáltatót, kizárólag a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet alapján.

---

(1)  HL C 283., 2017.8.28.

HL C 112., 2018.3.26.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/3

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2020. április 2-i ítélete – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság, Európai Bizottság kontra Magyarország, Európai Bizottság kontra Cseh Köztársaság

(C-715/17., C-718/17. és C-719/17. sz. egyesített ügyek) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - (EU) 2015/1523 határozat és (EU) 2015/1601 határozat - E határozatok 5. cikkének (2) és (4) – (11) bekezdése - A nemzetközi védelem területén a Görög Köztársaság és az Olasz Köztársaság érdekében elfogadott átmeneti intézkedések - Harmadik országok állampolgárainak egyes tagállamok területére való hirtelen beáramlásával jellemzett szükséghelyzet - Ezen állampolgárok más tagállamok területére való áthelyezése - Áthelyezési eljárás - A tagállamok azon kötelezettsége, hogy rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta jelezzék, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tudnak rövid időn belül áthelyezni a területükre - Az ebből eredő, a tényleges áthelyezés elvégzésére irányuló kötelezettségek - A tagállamoknak a nemzetbiztonsághoz és a közrendhez fűződő érdekei - A tagállamok azon lehetősége, hogy kötelező jellegű uniós jogi aktusok alkalmazásának mellőzése céljából az EUMSZ 72. cikkre hivatkozzanak)

(2020/C 222/03)

Az eljárás nyelve: cseh, magyar és lengyel

Felek

(C-715/17. sz. ügy)

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: Z. Malůšková, A. Stobiecka-Kuik, G. Wils és Tokár A. meghatalmazottak)

Alperes: Lengyel Köztársaság (képviselők: E. Borawska-Kędzierska és B. Majczyna meghatalmazottak)

A Lengyel Köztársaságot támogató beavatkozó felek: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, J. Vláčil, J. Pavliš és A. Brabcová meghatalmazottak), Magyarország (képviselő: Fehér M. Z. meghatalmazott)

(C-718/17. sz. ügy)

Felperes:Európai Bizottság (képviselők: Z. Malůšková, A. Stobiecka-Kuik, G. Wils és Tokár A. meghatalmazottak)

Alperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Koós G. meghatalmazottak)

A Magyarországot támogató beavatkozó felek: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, J. Vláčil, J. Pavliš és A. Brabcová meghatalmazottak), Lengyel Köztársaság (képviselők: E. Borawska-Kędzierska és B. Majczyna meghatalmazottak)

(C-719/17. sz. ügy)

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: Z. Malůšková, A. Stobiecka-Kuik, G. Wils és Tokár A. meghatalmazottak)

Alperes: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, J. Vláčil, J. Pavliš és A. Brabcová, meghatalmazotti minőségben)

A Cseh Köztársaságot támogató beavatkozó felek: Magyarország (képviselő: Fehér M. Z. meghatalmazott), Lengyel Köztársaság (képviselők: E. Borawska-Kędzierska és B. Majczyna meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyet ítélethozatal céljából egyesíti. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyet ítélethozatal céljából egyesíti.

| 2) | A Lengyel Köztársaság, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2016. március 16. óta nem tett eleget a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből és a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e két határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

2)

A Lengyel Köztársaság, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2016. március 16. óta nem tett eleget a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből és a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e két határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek.

| 3) | Magyarország, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2015. december 25. óta nem tett eleget a 2015/1601 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

3)

Magyarország, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2015. december 25. óta nem tett eleget a 2015/1601 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek.

| 4) | A Cseh Köztársaság, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2016. augusztus 13. óta nem tett eleget a 2015/1523 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből és a 2015/1601 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e két határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

4)

A Cseh Köztársaság, mivel nem jelezte rendszeres időközönként, de legalább háromhavonta, hogy hány, nemzetközi védelmet kérelmezőt tud rövid időn belül áthelyezni a területére, 2016. augusztus 13. óta nem tett eleget a 2015/1523 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből és a 2015/1601 határozat 5. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeinek, következésképpen pedig az e két határozat 5. cikkének (4)–(11) bekezdéséből eredő, további áthelyezési kötelezettségeinek.

| 5) | A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-715/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

5)

A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-715/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

| 6) | A Bíróság Magyarországot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-718/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

6)

A Bíróság Magyarországot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-718/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

| 7) | A Bíróság a Cseh Köztársaságot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-719/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

7)

A Bíróság a Cseh Köztársaságot kötelezi a C-715/17., a C-718/17. és a C-719/17. sz. ügyben felmerült saját költségein felül az Európai Bizottság részéről a C-719/17. sz. ügyben felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HU C 112., 2018.3.26.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/5

---

A Bíróság (második tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid, Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Domingo Sánchez Ruiz (C-103/18), Berta Fernández Álvarez és társai (C-429/18) kontra Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud)

(C-103/18. és C-429/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 1999/70/EK irányelv - Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás - 5. szakasz - Az „egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések vagy munkaviszonyok” fogalma - A határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval ideiglenesen betöltött állás végleges betöltésére előírt törvényes határidő munkáltató általi elmulasztása - A munkaviszony évről évre történő hallgatólagos meghosszabbítása - Ugyanazon állásnak határozott időre foglalkoztatott munkavállalóval történő két, egymást követő betöltése - Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződéseket vagy munkaviszonyokat igazoló „objektív okok” fogalma - A nemzeti szabályozás által előírt alkalmazási okok tiszteletben tartása - Az azt kimutató konkrét vizsgálat, hogy a határozott időre szóló munkaviszonyok egymást követő megújítása a munkáltató állandó és tartós munkaerőigényének kielégítésére irányul - Az egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából adódó visszaélések megelőzésére, vagy adott esetben, szankcionálására irányuló intézkedések - Azon állások végleges betöltésére irányuló kiválasztási eljárások, amelyeken ideiglenesen határozott időre foglalkoztatott munkavállalókat alkalmaznak - A határozott időre foglalkoztatott munkavállalók jogállásának „határozatlan időre alkalmazott, de nem állandó” munkavállalókká történő átminősítése - A visszaélésszerű elbocsátás esetén járó kártérítéssel egyenértékű kártérítésnek a munkavállaló részére történő megállapítása - A határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás annak ellenére történő alkalmazhatósága, hogy a munkavállaló hozzájárult a határozott időre szóló szerződések egymást követő meghosszabbításához - Az 5. szakasz 1. pontja - A nemzeti bíróságokat terhelő, ezzel összhangban nem álló nemzeti szabályozás figyelmen kívül hagyására vonatkozó kötelezettség hiánya)

(2020/C 222/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Contencioso-Administrativo no 8 de Madrid, Juzgado Contencioso-Administrativo no 14 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperesek: Domingo Sánchez Ruiz (C-103/18), Berta Fernández Álvarez és társai (C-429/18)

Alperes: Comunidad de Madrid (Servicio Madrileño de Salud)

Rendelkező rész

| 1) | Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződések vagy munkaviszonyok” fogalma magában foglalja azt a helyzetet, amikor az a munkavállaló, aki határozott idejű munkaszerződés alapján – azaz amíg azt az üres álláshelyet, amelyen alkalmazzák, véglegesen be nem töltik – ugyanazon állást több kinevezés keretében több éven keresztül megszakítás nélkül betöltötte, állandó és folyamatos jelleggel látta el ugyanazt a feladatot, továbbá a munkavállalónak ezen üres álláshelyen való folyamatos megtartása annak következménye volt, hogy a munkáltató nem tartotta be azon jogszabályi kötelezettségét, hogy ezen üres álláshely végleges betöltése érdekében az előírt határidőn belül kiválasztási eljárást bonyolítson le, valamint munkaviszonyát ebből kifolyólag hallgatólagosan évről évre meghosszabbították. |
| --- | --- |

1)

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „egymást követő, határozott időre szóló munkaszerződések vagy munkaviszonyok” fogalma magában foglalja azt a helyzetet, amikor az a munkavállaló, aki határozott idejű munkaszerződés alapján – azaz amíg azt az üres álláshelyet, amelyen alkalmazzák, véglegesen be nem töltik – ugyanazon állást több kinevezés keretében több éven keresztül megszakítás nélkül betöltötte, állandó és folyamatos jelleggel látta el ugyanazt a feladatot, továbbá a munkavállalónak ezen üres álláshelyen való folyamatos megtartása annak következménye volt, hogy a munkáltató nem tartotta be azon jogszabályi kötelezettségét, hogy ezen üres álláshely végleges betöltése érdekében az előírt határidőn belül kiválasztási eljárást bonyolítson le, valamint munkaviszonyát ebből kifolyólag hallgatólagosan évről évre meghosszabbították.

| 2) | Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály és ítélkezési gyakorlat, amely szerint a határozott időre szóló munkaviszonyok egymást követő meghosszabbítása az e szakasz 1. pontjának a) alpontja értelmében vett „objektív okok” által igazoltnak minősül, azon egyetlen okból kifolyólag, hogy e meghosszabbítás megfelel az e jogszabályok szerinti okoknak, azaz a szükség, a sürgősség, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósításának, mivel az ilyen nemzeti jogszabály és ítélkezési gyakorlat nem akadályozza meg, hogy az érintett munkáltató a gyakorlatban az állandó és tartós munkaerőigényt ilyen szerződésmegújításokkal elégítse ki. |
| --- | --- |

2)

Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály és ítélkezési gyakorlat, amely szerint a határozott időre szóló munkaviszonyok egymást követő meghosszabbítása az e szakasz 1. pontjának a) alpontja értelmében vett „objektív okok” által igazoltnak minősül, azon egyetlen okból kifolyólag, hogy e meghosszabbítás megfelel az e jogszabályok szerinti okoknak, azaz a szükség, a sürgősség, illetve időszakos, konjunkturális vagy rendkívüli programok megvalósításának, mivel az ilyen nemzeti jogszabály és ítélkezési gyakorlat nem akadályozza meg, hogy az érintett munkáltató a gyakorlatban az állandó és tartós munkaerőigényt ilyen szerződésmegújításokkal elégítse ki.

| 3) | Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság feladata, hogy a nemzeti jogának összes hatályos szabálya alapján értékelje, hogy a határozott időre szóló munkaviszonyok keretében foglalkoztatott munkavállalók által ideiglenesen betöltött álláshelyek végleges betöltésére irányuló kiválasztási eljárások lebonyolítása, az ilyen munkavállalók jogállásának „határozatlan időre szóló, de nem állandó munkavállalókká” való átalakítása és a visszaélésszerű elbocsátás esetén az említett munkavállalók részére fizetendő kártérítéssel egyenértékű kártérítés megállapítása e rendelkezés értelmében az egymást követő, határozott időre létrejött munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából származó visszaélés megakadályozásához és adott esetben szankcionálásához megfelelő intézkedésnek, vagy az annak megfelelő jogi intézkedéseknek minősül-e. |
| --- | --- |

3)

Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróság feladata, hogy a nemzeti jogának összes hatályos szabálya alapján értékelje, hogy a határozott időre szóló munkaviszonyok keretében foglalkoztatott munkavállalók által ideiglenesen betöltött álláshelyek végleges betöltésére irányuló kiválasztási eljárások lebonyolítása, az ilyen munkavállalók jogállásának „határozatlan időre szóló, de nem állandó munkavállalókká” való átalakítása és a visszaélésszerű elbocsátás esetén az említett munkavállalók részére fizetendő kártérítéssel egyenértékű kártérítés megállapítása e rendelkezés értelmében az egymást követő, határozott időre létrejött munkaszerződések vagy munkaviszonyok alkalmazásából származó visszaélés megakadályozásához és adott esetben szankcionálásához megfelelő intézkedésnek, vagy az annak megfelelő jogi intézkedéseknek minősül-e.

| 4) | Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 2. szakaszát, 3. szakaszának 1. pontját és 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy az egymást követő, határozott idejű munkaviszonyok valamely állami munkáltató általi visszaélésszerű alkalmazása esetén az, hogy az érintett munkavállaló hozzájárult e munkaviszonyok létrehozásához és/vagy megújításához, e szempontból nem alkalmas arra, hogy e munkáltató magatartásának visszaélésszerű jellegét olyan módon zárja ki, hogy e keretmegállapodás e munkavállaló helyzetére nem is alkalmazható. |
| --- | --- |

4)

Az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 2. szakaszát, 3. szakaszának 1. pontját és 5. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy az egymást követő, határozott idejű munkaviszonyok valamely állami munkáltató általi visszaélésszerű alkalmazása esetén az, hogy az érintett munkavállaló hozzájárult e munkaviszonyok létrehozásához és/vagy megújításához, e szempontból nem alkalmas arra, hogy e munkáltató magatartásának visszaélésszerű jellegét olyan módon zárja ki, hogy e keretmegállapodás e munkavállaló helyzetére nem is alkalmazható.

| 5) | Az uniós jogot úgy kell értelmezni, hogy az nem kötelezi a munkavállaló és állami munkáltatója közötti jogvitában eljáró nemzeti bíróságot arra, hogy mellőzze az olyan nemzeti szabályozás alkalmazását, amely nem felel meg az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának. |
| --- | --- |

5)

Az uniós jogot úgy kell értelmezni, hogy az nem kötelezi a munkavállaló és állami munkáltatója közötti jogvitában eljáró nemzeti bíróságot arra, hogy mellőzze az olyan nemzeti szabályozás alkalmazását, amely nem felel meg az 1999/70 irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának.

---

(1)  HL C 161., 2018.5.7.

HL C 373., 2018.10.15.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/6

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gazdasági Versenyhivatal kontra Budapest Bank Nyrt. és társai

(C-228/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Verseny - Kartellek - Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése - Kártyás fizetési rendszerek - A bankközi jutalékok mértékét rögzítő bankközi megállapodás - Mind a célja, mind pedig a hatása által versenykorlátozó megállapodás - A „cél általi” versenykorlátozás fogalma)

(2020/C 222/05)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Gazdasági Versenyhivatal

Ellenérdekű felek a felülvizsgálati eljárásban: Budapest Bank Nyrt., ING Bank NV Magyarországi Fióktelepe, OTP Bank Nyrt., Kereskedelmi és Hitelbank Zrt., Magyar Külkereskedelmi Bank Zrt., ERSTE Bank Hungary Nyrt., Visa Europe Ltd, MasterCard Europe SA

Rendelkező rész

| 1) | Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha ugyanazon versenyellenes magatartást e rendelkezés értelmében egyszerre versenykorlátozó célúnak és hatásúnak minősítik. |
| --- | --- |

1)

Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha ugyanazon versenyellenes magatartást e rendelkezés értelmében egyszerre versenykorlátozó célúnak és hatásúnak minősítik.

| 2) | Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy a bankok közötti olyan megállapodás, amely egységes mértékben határozza meg azt a bankközi jutalékot, amely kártyás fizetési művelet teljesítése esetén az érintett nemzeti piacon tevékenykedő kártyatársaságok által kínált ilyen kártyákat kibocsátó bankoknak jár, nem minősíthető olyan megállapodásnak, amelynek az e rendelkezés értelmében vett „célja” a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, hacsak e megállapodás a tartalmára, a célkitűzéseire és a hátterére tekintettel olyannak nem tekinthető, amely a verseny tekintetében elegendő károssági fokot mutat ahhoz, hogy ekként lehessen minősíteni, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy a bankok közötti olyan megállapodás, amely egységes mértékben határozza meg azt a bankközi jutalékot, amely kártyás fizetési művelet teljesítése esetén az érintett nemzeti piacon tevékenykedő kártyatársaságok által kínált ilyen kártyákat kibocsátó bankoknak jár, nem minősíthető olyan megállapodásnak, amelynek az e rendelkezés értelmében vett „célja” a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, hacsak e megállapodás a tartalmára, a célkitűzéseire és a hátterére tekintettel olyannak nem tekinthető, amely a verseny tekintetében elegendő károssági fokot mutat ahhoz, hogy ekként lehessen minősíteni, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

---

(1)  HL C 231., 2018.7.2.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/7

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Sofiyski gradski sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo kontra BP, AB, PB, „Тrast B” ООD, „Agro In 2001” EOOD, „ACounT Service 2009” EOOD, „Invest Management” OOD, „Estate” OOD, „Bromak” OOD, „Bromak Finance” EAD, „Viva Telekom Bulgaria” EOOD, „Balgarska Telekomunikationna Kompania” AD, „Hedge Investment Bulgaria” AD, „Kemira” OOD, „Dunarit” AD, „Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika” AD, „Еvrobild 2003” EOOD, „Тechnotel Invest” AD, „Ken Trade” EAD, „Konsult Av” EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, Interv Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd

(C-234/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet hiányában megindított, jogellenesen szerzett vagyon elkobzása iránti eljárás - 2014/42/EU irányelv - Hatály - 2005/212/IB kerethatározat)

(2020/C 222/06)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski gradski sad

Az alapeljárás felei

Felperes: Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo

Alperesek: BP, AB, PB, „Тrast B” ООD, „Agro In 2001” EOOD, „ACounT Service 2009” EOOD, „Invest Management” OOD, „Estate” OOD, „Bromak” OOD, „Bromak Finance” EAD, „Viva Telekom Bulgaria” EOOD, „Balgarska Telekomunikationna Kompania” AD, „Hedge Investment Bulgaria” AD, „Kemira” OOD, „Dunarit” AD, „Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika” AD, „Еvrobild 2003” EOOD, „Тechnotel Invest” AD, „Ken Trade” EAD, „Konsult Av” EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, Interv Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd,

Az eljárásban részt vesz: Corporate Commercial Bank, felszámolás alatt

Rendelkező rész

A bűncselekményből származó jövedelmek, vagyon és az elkövetéshez használt eszközök elkobzásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/212/IB kerethatározatot úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az azt előíró tagállami szabályozás, hogy a jogellenesen szerzett vagyon elkobzását a nemzeti bíróság olyan eljárásban rendeli el, amely független a bűncselekmény megállapításától, különösen pedig az ilyen bűncselekmény feltételezett elkövetőinek büntetőjogi felelősségre vonásától.

---

(1)  HL C 240., 2018.7.9.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/8

---

A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(C-406/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Közös menekültügyi és kiegészítő védelem nyújtására vonatkozó politika - A nemzetközi védelem megadására vonatkozó közös eljárások - 2013/32/EU irányelv - A 46. cikk (3) bekezdése - Teljes körű és ex nunc vizsgálat - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke - Hatékony jogorvoslathoz való jog - Az elsőfokú bíróság jogkörei és kötelezettségei - A nemzetközi védelem tárgyában illetékes hatóságok határozatainak megváltoztatására vonatkozó jogkör hiánya - Hatvannapos határidőn belüli határozathozatalt előíró nemzeti szabályozás)

(2020/C 222/07)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: PG

Alperes: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Rendelkező rész

| 1) | A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 46. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a bíróságok számára kizárólag annak jogkörét biztosítja, hogy a nemzetközi védelem tárgyában illetékes hatóságok határozatait hatályon kívül helyezzék, kizárva ugyanakkor az azok megváltoztatására vonatkozó jogkört. Mindazonáltal az ügynek az illetékes közigazgatási hatósághoz történő visszautalása esetén rövid időn belül új határozatot kell hozni, és annak meg kell felelnie a hatályon kívül helyező ítéletben foglalt értékelésnek. Ezenfelül ha a nemzeti bíróság a nemzetközi védelem kérelmezője által előterjesztett valamennyi releváns ténybeli és jogi tényező teljes és ex nunc vizsgálatát követően azt állapította meg, hogy e kérelmezőnek a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott kritériumok alapján ilyen védelemben kell részesülnie a kérelmének alátámasztása érdekében általa hivatkozott indok alapján, de a közigazgatási szerv ezt követően ezzel ellentétes határozatot hoz anélkül, hogy e tekintetben megállapítaná, hogy az érintett kérelmező nemzetközi védelem iránti igényének új értékelését igazoló új tényezők merültek fel, e bíróságnak, amennyiben a nemzeti jog nem biztosít a számára olyan eszközt, amely lehetővé tenné számára az ítélete tiszteletben tartásának a biztosítását, meg kell változtatnia az említett, a korábbi ítéletének meg nem felelő határozatot, és azt a nemzetközi védelem vonatkozásában a saját határozatával kell helyettesítenie, szükség esetén mellőzve az ezt megtiltó nemzeti szabályozás alkalmazását. |
| --- | --- |

1)

A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 46. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a bíróságok számára kizárólag annak jogkörét biztosítja, hogy a nemzetközi védelem tárgyában illetékes hatóságok határozatait hatályon kívül helyezzék, kizárva ugyanakkor az azok megváltoztatására vonatkozó jogkört. Mindazonáltal az ügynek az illetékes közigazgatási hatósághoz történő visszautalása esetén rövid időn belül új határozatot kell hozni, és annak meg kell felelnie a hatályon kívül helyező ítéletben foglalt értékelésnek. Ezenfelül ha a nemzeti bíróság a nemzetközi védelem kérelmezője által előterjesztett valamennyi releváns ténybeli és jogi tényező teljes és ex nunc vizsgálatát követően azt állapította meg, hogy e kérelmezőnek a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott kritériumok alapján ilyen védelemben kell részesülnie a kérelmének alátámasztása érdekében általa hivatkozott indok alapján, de a közigazgatási szerv ezt követően ezzel ellentétes határozatot hoz anélkül, hogy e tekintetben megállapítaná, hogy az érintett kérelmező nemzetközi védelem iránti igényének új értékelését igazoló új tényezők merültek fel, e bíróságnak, amennyiben a nemzeti jog nem biztosít a számára olyan eszközt, amely lehetővé tenné számára az ítélete tiszteletben tartásának a biztosítását, meg kell változtatnia az említett, a korábbi ítéletének meg nem felelő határozatot, és azt a nemzetközi védelem vonatkozásában a saját határozatával kell helyettesítenie, szükség esetén mellőzve az ezt megtiltó nemzeti szabályozás alkalmazását.

| 2) | A 2013/32 irányelv 46. cikkének (3) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozattal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelem tárgyában eljáró bíróság számára a határozathozatalra vonatkozóan hatvannapos határidőt ír elő, feltéve, hogy e bíróság ilyen határidőn belül biztosítani tudja az uniós jog által a kérelmező vonatkozásában elismert anyagi jogi szabályok és eljárási garanciák tényleges érvényesülését. Ellenkező esetben az említett bíróság köteles arra, hogy a határozathozatali határidőt előíró nemzeti szabályozás alkalmazását mellőzze, és e határidő lejártát követően a lehető leghamarabb határozatot hozzon. |
| --- | --- |

2)

A 2013/32 irányelv 46. cikkének (3) bekezdését az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozattal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelem tárgyában eljáró bíróság számára a határozathozatalra vonatkozóan hatvannapos határidőt ír elő, feltéve, hogy e bíróság ilyen határidőn belül biztosítani tudja az uniós jog által a kérelmező vonatkozásában elismert anyagi jogi szabályok és eljárási garanciák tényleges érvényesülését. Ellenkező esetben az említett bíróság köteles arra, hogy a határozathozatali határidőt előíró nemzeti szabályozás alkalmazását mellőzze, és e határidő lejártát követően a lehető leghamarabb határozatot hozzon.

---

(1)  HL C 311., 2018.9.3.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/9

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (az Administrativen sad Sofia-grad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „GVC Services (Bulgaria)” EOOD kontra Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Sofia

(C-458/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere - 2011/96/EU irányelv - A 2. cikk a) pontjának i. és iii. alpontja, valamint az I. melléklet A. részének ab) pontja és B. részének utolsó francia bekezdése - Az „Egyesült Királyság joga szerint alapított társaságok” és „az Egyesült Királyságban: corporation tax” fogalma - A Gibraltáron bejegyzett és ott a társasági adó hatálya alá tartozó társaságok)

(2020/C 222/08)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Sofia-grad

Az alapeljárás felei

Felperes:„GVC Services (Bulgaria)” EOOD

Alperes: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Sofia

Rendelkező rész

A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2011. november 30-i 2011/96/EU tanácsi irányelv I. melléklete A. részének ab) pontjával és B. részének utolsó francia bekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikke a) pontjának i. és iii. alpontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésekben szereplő, „az Egyesült Királyság joga alapján alapított társaságok” és „az Egyesült Királyságban: corporation tax” fogalom nem foglalja magában a Gibraltáron alapított, és ott a társasági adó hatálya alá tartozó társaságokat.

---

(1)  HL C 341., 2018.9.24.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/9

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunalul Specializat Cluj [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – AU kontra Reliantco Investments LTD, Reliantco Investments LTD Limassol Sucursala Bucureşti

(C-500/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Letelepedés szabadsága - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - A pénzügyi eszközök piacai - 2004/39/EK irányelv - A „lakossági ügyfél” és a „fogyasztó” fogalma - A fogyasztói minőségre való hivatkozás feltételei - A kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság megállapítása)

(2020/C 222/09)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Specializat Cluj

Az alapeljárás felei

Felperes: AU

Alperesek: Reliantco Investments LTD, Reliantco Investments LTD Limassol Sucursala Bucureşti

Rendelkező rész

| 1) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a természetes személy, aki valamely pénzügyi társasággal kötött, különbözeti ügylethez hasonló szerződés alapján e társaság közvetítésével pénzügyi ügyleteket hajt végre, e rendelkezés értelmében akkor minősíthető „fogyasztónak”, ha e szerződéskötés nem tartozik e személy szakmai tevékenységébe, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. E minősítés szempontjából egyrészt főszabály szerint önmagukban irrelevánsak az olyan tényezők, mint az a körülmény, hogy az említett személy viszonylag rövid időn belül nagyszámú tranzakciót hajtott végre, vagy hogy e tranzakciókba jelentős összegeket fektetett be, másrészt önmagában főszabály szerint nem bír jelentőséggel az a körülmény, hogy ugyanezen személy a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. pontja értelmében vett „lakossági ügyfélnek” minősül. |
| --- | --- |

1)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a természetes személy, aki valamely pénzügyi társasággal kötött, különbözeti ügylethez hasonló szerződés alapján e társaság közvetítésével pénzügyi ügyleteket hajt végre, e rendelkezés értelmében akkor minősíthető „fogyasztónak”, ha e szerződéskötés nem tartozik e személy szakmai tevékenységébe, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. E minősítés szempontjából egyrészt főszabály szerint önmagukban irrelevánsak az olyan tényezők, mint az a körülmény, hogy az említett személy viszonylag rövid időn belül nagyszámú tranzakciót hajtott végre, vagy hogy e tranzakciókba jelentős összegeket fektetett be, másrészt önmagában főszabály szerint nem bír jelentőséggel az a körülmény, hogy ugyanezen személy a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. pontja értelmében vett „lakossági ügyfélnek” minősül.

| 2) | Az 1215/2012 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy a joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából a fogyasztó által a szerződéses partnerével szemben benyújtott jogellenes károkozásért való felelősség megállapítása iránti kereset akkor tartozik e rendelet II. fejezete 4. szakaszának hatálya alá, ha e kereset elválaszthatatlanul kapcsolódik az utóbbi fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató között ténylegesen megkötött szerződéshez, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

Az 1215/2012 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy a joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából a fogyasztó által a szerződéses partnerével szemben benyújtott jogellenes károkozásért való felelősség megállapítása iránti kereset akkor tartozik e rendelet II. fejezete 4. szakaszának hatálya alá, ha e kereset elválaszthatatlanul kapcsolódik az utóbbi fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató között ténylegesen megkötött szerződéshez, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 381., 2018.10.22.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/10

---

A Bíróság (első tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(C-564/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Menekültpolitika - A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárások - 2013/32/UE irányelv - Nemzetközi védelem iránti kérelem - A 33. cikk (2) bekezdése - Elfogadhatatlansági okok - Nemzeti szabályozás, amely a kérelem elfogadhatatlanságát írja elő abban az esetben, ha a kérelmező olyan országon keresztül érkezett az érintett tagállamba, amelyben nincs kitéve üldözésnek vagy súlyos sérelem veszélyének, vagy amelyben biztosított a megfelelő védelem - 46. cikk - Hatékony jogorvoslathoz való jog - A nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadhatatlansága tárgyában hozott közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata - Nyolcnapos határozathozatali határidő - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke)

(2020/C 222/10)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: LH

Alperes: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Rendelkező rész

| 1) | A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatatlanság miatt való elutasítását azon indok alapján, hogy a kérelmező olyan államon keresztül érkezett az érintett tagállam területére, amelyben nincs kitéve üldözésnek vagy súlyos sérelem veszélyének, vagy amelyben biztosított a megfelelő szintű védelem. |
| --- | --- |

1)

A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatatlanság miatt való elutasítását azon indok alapján, hogy a kérelmező olyan államon keresztül érkezett az érintett tagállam területére, amelyben nincs kitéve üldözésnek vagy súlyos sérelem veszélyének, vagy amelyben biztosított a megfelelő szintű védelem.

| 2) | A 2013/32 irányelv 46. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet elfogadhatatlanság miatt elutasító határozattal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelem tárgyában eljáró bíróság számára a határozathozatalra vonatkozóan nyolcnapos határidőt ír elő, ha e bíróság ilyen határidőn belül nem tudja biztosítani az uniós jog által a kérelmező vonatkozásában elismert anyagi jogi szabályok és eljárási garanciák tényleges érvényesülését. |
| --- | --- |

2)

A 2013/32 irányelv 46. cikkének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a nemzetközi védelem iránti kérelmet elfogadhatatlanság miatt elutasító határozattal szemben előterjesztett jogorvoslati kérelem tárgyában eljáró bíróság számára a határozathozatalra vonatkozóan nyolcnapos határidőt ír elő, ha e bíróság ilyen határidőn belül nem tudja biztosítani az uniós jog által a kérelmező vonatkozásában elismert anyagi jogi szabályok és eljárási garanciák tényleges érvényesülését.

---

(1)  HL C 436., 2018.12.3.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/11

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coty Germany GmbH kontra Amazon Services Europe Sàrl, Amazon FC Graben GmbH, Amazon Europe Core Sàrl, Amazon EU Sàrl

(C-567/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - 9. cikk - (EU) 2017/1001 rendelet - 9. cikk - Védjegyoltalomból eredő jog - Használat - Áruk eladásra való felkínálás vagy forgalomba hozatal céljából történő raktáron tartása - Védjegyjogot sértő, online piactéren értékesített áruk szállítás céljából történő raktározása)

(2020/C 222/11)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Coty Germany GmbH

Alperesek: Amazon Services Europe Sàrl, Amazon FC Graben GmbH, Amazon Europe Core Sàrl, Amazon EU Sàrl

Rendelkező rész

Az [európai uniós] védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontját és az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azt a személyt, aki harmadik személy számára védjegybitorlást megvalósító árukat raktároz anélkül, hogy e jogsértésről tudomással bírna, úgy kell tekinteni, mint aki ezen árukat nem az e rendelkezések értelmében vett eladásra való felkínálásuk vagy forgalomba hozataluk céljából tartja raktáron, amennyiben e személy maga nem e célokat követi.

---

(1)  HL C 427., 2018.11.26.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/12

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete – ClientEarth kontra Bizottság

(C-612/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - A 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik francia bekezdése és a 4. cikk (6) bekezdése - A hozzáférési jog alóli kivételek - A közérdek nemzetközi kapcsolatok tekintetében való védelme - A beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló mechanizmusra, valamint az Európai Unió kereskedelmi megállapodásaiban a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozóan az Európai Bizottság jogi szolgálata által létrehozott dokumentumok - A hozzáférés részleges megtagadása)

(2020/C 222/12)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: ClientEarth (képviselők: O. W. Brouwer, E. M. Raedts advocaten, N. Frey solicitor)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: J. Baquero Cruz, F. Clotuche-Duvieusart és C. Ehrbar meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság a ClientEarth-öt kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a ClientEarth-öt kötelezi a saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 93., 2019.3.11.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/12

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Föreningen Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå u.p.a. (Stim), Svenska artisters och musikers intresseorganisation ek. för. (SAMI) kontra Fleetmanager Sweden AB, Nordisk Biluthyrning AB

(C-753/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szellemi tulajdon - Szerzői jog és szomszédos jogok - 2001/29/EK irányelv - A 3. cikk (1) bekezdése - 2006/115/EK irányelv - A 8. cikk (2) bekezdése - „Nyilvánossághoz közvetítés” fogalom - Alapfelszereltségként rádiókészülékkel ellátott gépjárművek bérbeadásával foglalkozó társaság)

(2020/C 222/13)

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Högsta domstolen

Az alapeljárás felei

Felperesek: Föreningen Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå u.p.a. (Stim), Svenska artisters och musikers intresseorganisation ek. för. (SAMI)

Alperesek: Fleetmanager Sweden AB, Nordisk Biluthyrning AB

Rendelkező rész

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22 i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, valamint a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló, 2006. december 12 i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a rádiókészülékkel felszerelt gépjárművek bérbeadása nem minősül az e rendelkezések értelmében vett nyilvánossághoz közvetítésnek.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/13

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Landgericht Koblenz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Stadtwerke Neuwied GmbH kontra RI

(C-765/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 2003/55/EK irányelv - A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályok - Fogyasztóvédelem - A 3. cikk (3) bekezdése és az A. melléklet b) pontja - A szerződéses feltételek átláthatósága - A fogyasztónak a díjemelésről megfelelő időben és közvetlenül történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség)

(2020/C 222/14)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Koblenz

Az alapeljárás felei

Felperes: Stadtwerke Neuwied GmbH

Alperes: RI

Rendelkező rész

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26 i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv A. mellékletének b) és c) pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkének (3) bekezdését, úgy kell értelmezni hogy abban az esetben, ha egy végső menedékes gázszolgáltató az ügyfeleknek nem személyesen bejelentett tarifamódosításokat hajt végre kizárólag azzal a céllal, hogy a földgáz beszerzési költségének emelkedését nyereség elérésére való törekvés nélkül áthárítsa, az e rendelkezésekben előírt átláthatósági és tájékoztatási kötelezettségnek a szolgáltató általi betartása nem feltétele a szóban forgó tarifamódosítások érvényességének, feltéve hogy az ügyfelek bármikor felmondhatják a szerződést, és megfelelő jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésükre annak érdekében, hogy a módosítások személyes közlése elmaradásának ténye okán esetlegesen elszenvedett károkat megtérítsék számukra.

---

(1)  HL C 112., 2019.3.25.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/14

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Conseil supérieur de la Sécurité sociale [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Caisse pour l'avenir des enfants kontra FV, GW

(C-802/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 45. cikk - Migráns munkavállalók szociális biztonsága - 883/2004/EK rendelet - Az 1. cikk i) pontja - Munkavállalók szabad mozgása - Egyenlő bánásmód - Szociális kedvezmények - 2004/38/EK irányelv - A 2. cikk 2. pontja - 492/2011/EU rendelet - A 7. cikk (2) bekezdése - Családi támogatás - A „családtagok” fogalma - A külföldi illetőségű munkavállalók házastársa gyermekének kizárása - A belföldi illetőségű munkavállalók házastársának gyermekével szemben alkalmazottól eltérő bánásmód - Igazolás)

(2020/C 222/15)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil supérieur de la Sécurité sociale

Az alapeljárás felei

Felperes: Caisse pour l'avenir des enfants

Alperesek: FV, GW

Rendelkező rész

| 1) | Az EUMSZ 45. cikket és a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy a határ menti ingázó munkavállaló által a valamely tagállamban foglalkoztatottként folytatott tevékenységtől függő családi támogatás az e rendelkezések értelmében vett szociális kedvezménynek minősül. |
| --- | --- |

1)

Az EUMSZ 45. cikket és a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy a határ menti ingázó munkavállaló által a valamely tagállamban foglalkoztatottként folytatott tevékenységtől függő családi támogatás az e rendelkezések értelmében vett szociális kedvezménynek minősül.

| 2) | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkének – a 492/2011 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontjával összefüggésben értelmezett – i) pontját és 67. cikkét akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétesek azok a tagállami rendelkezések, amelyek értelmében a határ menti ingázó munkavállalókat csak a saját gyermekeik után illeti meg az általuk e tagállamban foglalkoztatottként folytatott tevékenységtől függő családi támogatás, házastársuknak a velük leszármazáson alapuló rokoni kapcsolatban nem álló gyermekei után azonban nem – akiknek a tartásához viszont hozzájárulnak –, holott az e támogatáshoz való jog az említett tagállamban lakóhellyel rendelkező valamennyi gyermeket megilleti. |
| --- | --- |

2)

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkének – a 492/2011 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontjával összefüggésben értelmezett – i) pontját és 67. cikkét akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétesek azok a tagállami rendelkezések, amelyek értelmében a határ menti ingázó munkavállalókat csak a saját gyermekeik után illeti meg az általuk e tagállamban foglalkoztatottként folytatott tevékenységtől függő családi támogatás, házastársuknak a velük leszármazáson alapuló rokoni kapcsolatban nem álló gyermekei után azonban nem – akiknek a tartásához viszont hozzájárulnak –, holott az e támogatáshoz való jog az említett tagállamban lakóhellyel rendelkező valamennyi gyermeket megilleti.

---

(1)  HL C-82., 2019.3.4.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/15

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2020. március 19-i ítélete (a Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 2 de A Coruña [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Compañía de Tranvías de La Coruña, SA kontra Ayuntamiento de A Coruña

(C-45/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 1370/2007/EK rendelet - Vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatások - 8. cikk - Átmeneti szabályozás - A 8. cikk (3) bekezdése - A közszolgáltatási szerződések lejárta - A szerződések 30 évben rögzített maximális időtartamának számítása - Azon időpont meghatározása, amelytől a 30 éves maximális időtartamot számítani kell)

(2020/C 222/16)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 2 de A Coruña

Az alapeljárás felei

Felperes: Compañía de Tranvías de La Coruña, SA

Alperes: Ayuntamiento de A Coruña

Rendelkező rész

A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (3) bekezdése második albekezdésének második mondatát úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezésben az e rendelet 8. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában szereplő szerződések tekintetében előírt 30 éves maximális időtartam az említett rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődik.

---

(1)  HL C 155., 2019.5.6.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/15

---

A Bíróság (első tanács) 2020. április 2-i ítélete (a Tribunale di Milano [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Condominio di Milano, via Meda kontra Eurothermo SpA

(C-329/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Az 1. cikk (1) bekezdése - A 2. cikk b) pontja - A „fogyasztó” fogalma - Társasházi közös tulajdon)

(2020/C 222/17)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Milano

Az alapeljárás felei

Felperes: Condominio di Milano, via Meda

Alperes: Eurothermo SpA

Rendelkező rész

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 2. cikkének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely úgy értelmezi az ezen irányelvet a nemzeti jogba átültető jogszabályt, hogy az ezen irányelvben a fogyasztóvédelemre vonatkozóan megállapított szabályok az olasz jog szerinti „condominióhoz” hasonló jogalany által valamely eladóval vagy szolgáltatóval kötött szerződésre akkor is alkalmazandók, ha az ilyen jogalany nem tartozik az említett irányelv hatálya alá.

---

(1)  HL C 288., 2019.8.26.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/16

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. április 2-i ítélete (a Vrhovni sud [Horvátország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – I. N. elleni büntetőeljárás

(C-897/19. PPU. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - EGT-Megállapodás - Hátrányos megkülönböztetés tilalma - 36. cikk - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Hatály - Az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás - Az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás - Valamely izlandi állampolgár harmadik állam részére történő kiadatása - Valamely tagállam állampolgárainak kiadatás elleni védelme - A más tagállam állampolgárainak védelmével azonos védelem hiánya - Az izlandi állampolgárság megszerzését megelőzően a nemzeti jog értelmében menekültként elismert izlandi állampolgár - A szabad mozgás korlátozása - A büntetlenség megelőzésén alapuló igazolás - Arányosság - Az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt biztosítékok vizsgálata)

(2020/C 222/18)

Az eljárás nyelve: horvát

A kérdést előterjesztő bíróság

Vrhovni sud

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

I. N.

Az eljárásban részt vesz: Ruska Federacija

Rendelkező rész

Az uniós jogot, különösen pedig az Európai Gazdasági Térségről szóló, 1992. május 2-i megállapodás 36. cikkét és az Európai Unió Alapjogi Chartája 19. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben valamely tagállam, amelynek területére egy, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes, az Európai Szabadkereskedelmi Társaság (EFTA) olyan tagállamának állampolgára beutazott, amellyel az Európai Unió átadási megállapodást kötött, a Párizsban 1957. december 13-án aláírt európai kiadatási egyezmény értelmében vett kiadatás iránti kérelmet kap valamely harmadik államtól, és amennyiben ezt az állampolgárt, mielőtt ezen állam állampolgárságát megszerezte volna, ez az EFTA-állam menekültként elismerte, mégpedig amiatt, hogy a kiadatás iránti kérelmet kibocsátó államban vele szemben eljárás van folyamatban, a megkeresett tagállam illetékes hatósága köteles megvizsgálni, hogy a kiadatás nem sérti-e az Alapjogi Charta 19. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jogokat; e vizsgálat keretében a menekült jogállás elismerése különösen komoly tényezőnek tekintendő. A kiadatás iránti kérelem teljesítése előtt a megkeresett tagállamnak mindenesetre tájékoztatnia kell ezt az EFTA-államot, és adott esetben az átadási eljárásról szóló megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kérelmére át kell adnia számára az említett állampolgárát, feltéve, hogy az említett EFTA-állam a nemzeti joga szerint hatáskörrel rendelkezik az e személlyel szemben a területén kívül elkövetett cselekmények miatt indított büntetőeljárás lefolytatására.

---

(1)  HL C 45., 2020.2.10.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/17

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2020. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt Kiel kontra Norddeutsche Gesellschaft für Diakonie mbH

(C-141/20. sz. ügy)

(2020/C 222/19)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Finanzamt Kiel

Alperes: Norddeutsche Gesellschaft für Diakonie mbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvnek (1) a 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdését, hogy e rendelkezések feljogosítják a tagállamokat arra, hogy a héacsoport (adózási egység) helyett a héacsoport egyik tagját (az anyavállalatot) jelöljék ki adóalanynak? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvnek (1) a 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdését, hogy e rendelkezések feljogosítják a tagállamokat arra, hogy a héacsoport (adózási egység) helyett a héacsoport egyik tagját (az anyavállalatot) jelöljék ki adóalanynak?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: E tekintetben lehet-e hivatkozni a 77/388/EGK irányelvnek a 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: E tekintetben lehet-e hivatkozni a 77/388/EGK irányelvnek a 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére?

| 3) | A Bíróság 2015. július 16-i Larentia + Minerva ítéletének (2) 46. pontja szerint elvégzendő azon vizsgálat során, hogy az Umsatzsteuergesetz (a forgalmi adóról szóló törvény) 2. § -a (2) bekezdése 2. pontjának első mondatában foglalt, a pénzügyi betagolódásra vonatkozó követelmény a visszaélésszerű gyakorlatok vagy magatartások megakadályozására, illetve az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemre irányuló célok szempontjából szükséges és megfelelő jogszerű intézkedésnek minősül-e, szigorú vagy megengedő mércét kell-e alkalmazni? |
| --- | --- |

3)

A Bíróság 2015. július 16-i Larentia + Minerva ítéletének (2) 46. pontja szerint elvégzendő azon vizsgálat során, hogy az Umsatzsteuergesetz (a forgalmi adóról szóló törvény) 2. § -a (2) bekezdése 2. pontjának első mondatában foglalt, a pénzügyi betagolódásra vonatkozó követelmény a visszaélésszerű gyakorlatok vagy magatartások megakadályozására, illetve az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemre irányuló célok szempontjából szükséges és megfelelő jogszerű intézkedésnek minősül-e, szigorú vagy megengedő mércét kell-e alkalmazni?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 77/388/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdését és (4) bekezdésének első albekezdését, hogy e rendelkezések feljogosítják a tagállamokat arra, hogy általánosítás útján úgy tekintsék, hogy valamely személy a 77/388/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében nem önálló, ha e személy pénzügyi, gazdasági és szervezeti szempontból be van tagolódva egy másik vállalat (anyavállalat) vállalkozásába olyan módon, hogy az anyavállalat érvényesíteni tudja az akaratát e személlyel szemben, és ezáltal meg tudja akadályozni e személy eltérő akaratnyilvánítását? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 77/388/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdését és (4) bekezdésének első albekezdését, hogy e rendelkezések feljogosítják a tagállamokat arra, hogy általánosítás útján úgy tekintsék, hogy valamely személy a 77/388/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében nem önálló, ha e személy pénzügyi, gazdasági és szervezeti szempontból be van tagolódva egy másik vállalat (anyavállalat) vállalkozásába olyan módon, hogy az anyavállalat érvényesíteni tudja az akaratát e személlyel szemben, és ezáltal meg tudja akadályozni e személy eltérő akaratnyilvánítását?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL 1977. L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.).

(2)  A Bíróság 2015. július 16-i ítélete (C-108/14 és C-109/14, EU:C:2015:496).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/17

---

A Rechtbank Rotterdam (Hollandia) által 2020. március 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stichting Rookpreventie Jeugd és társai kontra Staatssecretaris van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

(C-160/20. sz. ügy)

(2020/C 222/20)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Rotterdam

Az alapeljárás felei

Felperesek: Stichting Rookpreventie Jeugd és társai

Alperes: Staatssecretaris van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

További fél: Vereniging Nederlandse Sigaretten- en Kerftakfabrikanten (VSK)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e a 2014/40 irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdésében szabályozott, szabadon nem hozzáférhető ISO-szabványokon alapuló mérési módszer kialakítása az EUMSZ 297. cikk (1) bekezdésével [és a 216/2013/EU rendelettel (2)], valamint az átláthatóság ezek alapjául szolgáló elvével? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e a 2014/40 irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdésében szabályozott, szabadon nem hozzáférhető ISO-szabványokon alapuló mérési módszer kialakítása az EUMSZ 297. cikk (1) bekezdésével [és a 216/2013/EU rendelettel (2)], valamint az átláthatóság ezek alapjául szolgáló elvével?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni az ISO 4387, 10315, 8454 és 8243 szabványt, amelyekre a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése hivatkozik, hogy az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-kibocsátást nemcsak az előírt módszerrel kell mérni (és hitelesíteni), hanem azt más módon és eltérő intenzitással is lehet, illetve kell mérni (és hitelesíteni)? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni az ISO 4387, 10315, 8454 és 8243 szabványt, amelyekre a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése hivatkozik, hogy az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során a kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-kibocsátást nemcsak az előírt módszerrel kell mérni (és hitelesíteni), hanem azt más módon és eltérő intenzitással is lehet, illetve kell mérni (és hitelesíteni)?

| 3) | a) | Ellentétes-e a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése ezen irányelv alapelveivel és 4. cikkének (2) bekezdésével, valamint az Egészségügyi Világszervezet dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménye [kihirdette: a 2005. évi III. tv.] 5. cikkének 3. bekezdésével azért, mert a dohányágazat szerepet játszott a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett ISO-szabványok meghatározásában? |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Ellentétes-e a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése ezen irányelv alapelveivel és 4. cikkének (2) bekezdésével, valamint az Egészségügyi Világszervezet dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménye [kihirdette: a 2005. évi III. tv.] 5. cikkének 3. bekezdésével azért, mert a dohányágazat szerepet játszott a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett ISO-szabványok meghatározásában?

| b) | Ellentétes-e a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése ezen irányelv alapelveivel, az EUMSZ 114. cikk (3) bekezdésével, az Egészségügyi Világszervezet dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményének célkitűzésével, valamint a Charta 24. és 35. cikkével azért, mert az abban előírt mérési módszerrel azért nem a füstszűrős cigaretták rendeltetésszerű felhasználás melletti kibocsátását mérik, mert e módszer nem veszi figyelembe a füstszűrőben található apró szellőzőlyukak hatását, amelyeket rendeltetésszerű felhasználás során nagyrészt elfednek a dohányos ajkai és ujjai? |
| --- | --- |

b)

Ellentétes-e a 2014/40 irányelv 4. cikkének (1) bekezdése ezen irányelv alapelveivel, az EUMSZ 114. cikk (3) bekezdésével, az Egészségügyi Világszervezet dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményének célkitűzésével, valamint a Charta 24. és 35. cikkével azért, mert az abban előírt mérési módszerrel azért nem a füstszűrős cigaretták rendeltetésszerű felhasználás melletti kibocsátását mérik, mert e módszer nem veszi figyelembe a füstszűrőben található apró szellőzőlyukak hatását, amelyeket rendeltetésszerű felhasználás során nagyrészt elfednek a dohányos ajkai és ujjai?

| 4) | a) | Milyen más mérési (és hitelesítési) módszert lehet, illetve kell alkalmazni, ha a Bíróság






  — | nemleges választ ad az 1) kérdésre? |
| --- | --- | --- | --- |

4)

a)

Milyen más mérési (és hitelesítési) módszert lehet, illetve kell alkalmazni, ha a Bíróság

—

nemleges választ ad az 1) kérdésre?

| — | igenlő választ ad a 2) kérdésre? |
| --- | --- |

—

igenlő választ ad a 2) kérdésre?

| — | igenlő választ ad a 3) a) kérdésre és/vagy a 3 b) kérdésre? |
| --- | --- |

—

igenlő választ ad a 3) a) kérdésre és/vagy a 3 b) kérdésre?

| b) | Ha a Bíróság nem tud választ adni a 4) a) kérdésre: a 2014/40 irányelv 24. cikkének (3) bekezdése szerinti helyzet áll-e fenn akkor, ha ideiglenesen nem áll rendelkezésre mérési módszer? |
| --- | --- |

b)

Ha a Bíróság nem tud választ adni a 4) a) kérdésre: a 2014/40 irányelv 24. cikkének (3) bekezdése szerinti helyzet áll-e fenn akkor, ha ideiglenesen nem áll rendelkezésre mérési módszer?

---

(1)  A tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 127., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 150., 24. o.; HL 2016. L 40., 16. o.; HL 2018. L 307., 27. o.; HL 2019. L 255., 7. o.).

(2)  Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 69., 1. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/19

---

Az Administratīvā apgabaltiesa (Lettország) által 2020. április 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA SS kontra Valsts ieņēmumu dienests

(C-175/20. sz. ügy)

(2020/C 222/21)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Administratīvā apgabaltiesa

Az alapeljárás felei

Felperes: SIA SS

Alperes: Valsts ieņēmumu dienests

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendeletben (1) előírt követelményeket, hogy az adóhatóság által kibocsátott, a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérésnek – amellyel az adóhatóság jelentős mennyiségű személyes adatot tartalmazó információ átadását kéri – meg kell felelnie az általános adatvédelmi rendeletben (különösen az 5. cikkének (1) bekezdésében) előírt követelményeknek? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendeletben (1) előírt követelményeket, hogy az adóhatóság által kibocsátott, a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérésnek – amellyel az adóhatóság jelentős mennyiségű személyes adatot tartalmazó információ átadását kéri – meg kell felelnie az általános adatvédelmi rendeletben (különösen az 5. cikkének (1) bekezdésében) előírt követelményeknek?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményeket, hogy az adóhatóság eltérhet az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében foglaltaktól még akkor is, ha a Lett Köztársaságban hatályos szabályozás a hivatkozott hatóságot ilyen jogkörrel nem ruházza fel? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményeket, hogy az adóhatóság eltérhet az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében foglaltaktól még akkor is, ha a Lett Köztársaságban hatályos szabályozás a hivatkozott hatóságot ilyen jogkörrel nem ruházza fel?

| 3) | Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy meg nem határozott mennyiségben és időtartam alatt az összes kért adatot át kell adni, anélkül, hogy meg lenne határozva az említett információkérés teljesítésének határideje? |
| --- | --- |

3)

Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy meg nem határozott mennyiségben és időtartam alatt az összes kért adatot át kell adni, anélkül, hogy meg lenne határozva az említett információkérés teljesítésének határideje?

| 4) | Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy az összes kért adatot át kell adni, még akkor is, ha az információkérés nem jelöli meg (vagy hiányosan jelöli meg) az információközlés célját? |
| --- | --- |

4)

Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy az összes kért adatot át kell adni, még akkor is, ha az információkérés nem jelöli meg (vagy hiányosan jelöli meg) az információközlés célját?

| 5) | Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy az összes kért adatot át kell adni, még akkor is, ha a gyakorlatban a kérelem teljes mértékben valamennyi olyan érintettre vonatkozik, aki valamely portálon „Idegenforgalom” cím alatt hirdetéseket tett közzé? |
| --- | --- |

5)

Úgy lehet-e tekinteni az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelmények értelmezése során, hogy fennáll egy jogszerű cél, amely igazolja a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés útján előírt azon kötelezettséget, hogy az összes kért adatot át kell adni, még akkor is, ha a gyakorlatban a kérelem teljes mértékben valamennyi olyan érintettre vonatkozik, aki valamely portálon „Idegenforgalom” cím alatt hirdetéseket tett közzé?

| 6) | Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy az adatkezelőként eljáró adóhatóság megfelelően biztosítja-e, hogy az adatkezelés (ideértve az információk megszerzését is) megfelel az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményeknek? |
| --- | --- |

6)

Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy az adatkezelőként eljáró adóhatóság megfelelően biztosítja-e, hogy az adatkezelés (ideértve az információk megszerzését is) megfelel az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményeknek?

| 7) | Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy egy, a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés megfelelően indokolt és eseti jellegű-e? |
| --- | --- |

7)

Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy egy, a jelen jogvita tárgyát képezőhöz hasonló információkérés megfelelően indokolt és eseti jellegű-e?

| 8) | Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy a személyes adatok kezelése a feltétlenül szükséges mértékben és az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményekkel összeegyeztethető módon történik-e? |
| --- | --- |

8)

Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy a személyes adatok kezelése a feltétlenül szükséges mértékben és az általános adatvédelmi rendeletben előírt követelményekkel összeegyeztethető módon történik-e?

| 9) | Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy az adatkezelőként eljáró adóhatóság biztosítja-e az adatkezelésnek az általános adatvédelmi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelőségét (elszámoltathatóság)? |
| --- | --- |

9)

Milyen szempontok alapján kell vizsgálni, hogy az adatkezelőként eljáró adóhatóság biztosítja-e az adatkezelésnek az általános adatvédelmi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelőségét (elszámoltathatóság)?

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016, L 119., 1. o.)

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/20

---

A Nejvyšší soud České republiky (Cseh Köztársaság) által 2020. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VYSOČINA WIND a.s. kontra Česká republika – Ministerstvo životního prostředí

(C-181/20. sz. ügy)

(2020/C 222/22)

Az eljárás nyelve: cseh

A kérdést előterjesztő bíróság

Nejvyšší soud České republiky

Az alapeljárás felei

Felperes: VYSOČINA WIND a.s.

Alperes: Česká republika – Ministerstvo životního prostředí

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a használt elektromos és elektronikus berendezésekről szóló, 2012. július 4-i 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkét, hogy azzal ellentétes, ha valamely tagállam az elektromos és elektronikus berendezések 2013. január 1-jét megelőzően forgalomba hozott fotovoltaikus panelekből keletkezett hulladékai gyűjtése, kezelése, hasznosítása és környezetvédelmi szempontból megfelelő ártalmatlanítása költségeinek finanszírozására a felhasználókat, nem pedig a gyártókat kötelezi? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a használt elektromos és elektronikus berendezésekről szóló, 2012. július 4-i 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkét, hogy azzal ellentétes, ha valamely tagállam az elektromos és elektronikus berendezések 2013. január 1-jét megelőzően forgalomba hozott fotovoltaikus panelekből keletkezett hulladékai gyűjtése, kezelése, hasznosítása és környezetvédelmi szempontból megfelelő ártalmatlanítása költségeinek finanszírozására a felhasználókat, nem pedig a gyártókat kötelezi?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: az uniós jog megsértésével magánszemélynek okozott kárért való tagállami felelősséget megalapozó feltételek megítélése szempontjából van-e jelentősége annak az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülménynek, hogy e tagállam a fotovoltaikus panelekből származó hulladékok finanszírozásának módját saját maga határozta meg még azon irányelv elfogadását megelőzően, amely alapján a fotovoltaikus panelek az uniós jog hatálya alá kerültek, és amely a gyártókat kötelezte a vonatkozó költségek viselésére azon panelek tekintetében is, amelyeket az irányelv átültetési határidejét (és az uniós jog szintű szabályozás elfogadását) megelőzően hoztak forgalomba? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: az uniós jog megsértésével magánszemélynek okozott kárért való tagállami felelősséget megalapozó feltételek megítélése szempontjából van-e jelentősége annak az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülménynek, hogy e tagállam a fotovoltaikus panelekből származó hulladékok finanszírozásának módját saját maga határozta meg még azon irányelv elfogadását megelőzően, amely alapján a fotovoltaikus panelek az uniós jog hatálya alá kerültek, és amely a gyártókat kötelezte a vonatkozó költségek viselésére azon panelek tekintetében is, amelyeket az irányelv átültetési határidejét (és az uniós jog szintű szabályozás elfogadását) megelőzően hoztak forgalomba?

---

(1)  HL 2012. L 197., 38. o.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/20

---

A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2020. április 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HYDINA SK s.r.o. kontra Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

(C-186/20. sz. ügy)

(2020/C 222/23)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Az alapeljárás felei

Felperes: HYDINA SK s.r.o.

Alperes: Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet (1) (25) preambulumbekezdését, amely szerint „az adatszolgáltatás határidejére vonatkozóan ebben a rendeletben meghatározott határidők túl nem léphető maximális időkeretként értelmezendők”, hogy e rendelkezésben olyan határidőkről van szó, amelyeket nem szabad túllépni, és amelyek túllépése az adóellenőrzés felfüggesztésének jogellenességét vonja maga után? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet (1) (25) preambulumbekezdését, amely szerint „az adatszolgáltatás határidejére vonatkozóan ebben a rendeletben meghatározott határidők túl nem léphető maximális időkeretként értelmezendők”, hogy e rendelkezésben olyan határidőkről van szó, amelyeket nem szabad túllépni, és amelyek túllépése az adóellenőrzés felfüggesztésének jogellenességét vonja maga után?

| 2) | A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendeletben a nemzetközi információcsere létrehozása érdekében előírt határidők be nem tartásának van-e valamilyen jogkövetkezménye (szankciója) a megkeresett hatósággal és a megkereső hatósággal szemben? |
| --- | --- |

2)

A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendeletben a nemzetközi információcsere létrehozása érdekében előírt határidők be nem tartásának van-e valamilyen jogkövetkezménye (szankciója) a megkeresett hatósággal és a megkereső hatósággal szemben?

| 3) | Tekinthető-e az adóalany jogába való jogellenes beavatkozásnak a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendeletben megállapított határidőket túllépő nemzetközi információcsere? |
| --- | --- |

3)

Tekinthető-e az adóalany jogába való jogellenes beavatkozásnak a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendeletben megállapított határidőket túllépő nemzetközi információcsere?

---

(1)  HL 2010. L 268., 1. o.

---

Törvényszék

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/22

---

A Törvényszék 2020. május 14-i végzése – Bernis és társai kontra ESZT

(T-282/18. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - Gazdasági és monetáris unió - Bankunió - Hitelintézetek és bizonyos befektetési vállalkozások egységes szanálási mechanizmusa (ESZM) - A 806/2014/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése - Valamely jogalany fizetésképtelensége vagy valószínűleg fizetésképtelenné válása esetén lefolytatandó szanálási eljárás - Anyavállalat és leányvállalat - Fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás állapotának az EKB általi megállapítása - Azt ESZT arra vonatkozó határozata, hogy nem fogad el szanálási programot - Közérdek hiánya - Nemzeti jog szerinti felszámolás - Részvényesek - Közvetlen érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2020/C 222/24)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Ernests Bernis (Jurmala, Lettország), Oļegs Fiļs (Jurmala), OF Holding SIA (Riga, Lettország), Cassandra Holding Company SIA (Jurmala) (képviselő: O. Behrends ügyvéd)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (képviselők: J. De Carpentier, M. Meijer Timmerman Thijssen, A. Valavanidou, H. Ehlers és E. Muratori meghatalmazottak, segítőik: A. Rivas ügyvéd és B. Heenan solicitor)

Az alperest támogató beavatkozó fél: Európai Központi Bank (képviselők: G. Marafioti, E. Koupepidou és J. Rodríguez Cárcamo meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikk alapján azt ESZT 2018. február 23-i határozatainak megsemmisítése iránt benyújtott kérelem, amelyekben az ESZT úgy határozott, hogy nem fogad el szanálási programot az ABLV Bank AS és leányvállalata, az ABLV Bank Luxembourg SA tekintetében a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.) 18. cikkének (1) bekezdése alapján.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | Ernests Bernis és Oļegs Fiļs, valamint az OF Holding SIA és a Cassandra Holding Company SIA viseli a saját költségeit, valamint az Egységes Szanálási Testület (ESZT) és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Ernests Bernis és Oļegs Fiļs, valamint az OF Holding SIA és a Cassandra Holding Company SIA viseli a saját költségeit, valamint az Egységes Szanálási Testület (ESZT) és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 259., 2018.7.23.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/23

---

A Törvényszék 2020. május 6-i végzése – Sabo és társai kontra Parlament és Tanács

(T-141/19. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - Környezet - Energia - (EU) 2018/2001 irányelv - Az erdei biomassza felvétele a megújuló energiaforrások közé - A személyében való érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2020/C 222/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Peter Sabo (Tulčik, Szlovákia) és a végzés mellékletében felsorolt 9 másik felperes (képviselők: R. Smith, A. Dews, C. Day solicitors, D. Wolfe QC, P. Lockleyt és B. Mitchell barristers)

Alperesek: Európai Parlament (képviselők: I. McDowell, C. Ionescu Dima és A. Tamás meghatalmazottak), az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Lo Monaco és R. Meyer meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL 2018. L 328., 82. o.), amennyiben az az erdei biomasszát a megújuló energiaforrások közé sorolja, részleges megsemmisítése iránt, az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Bizottság, az U. S. Industrial Pellet Association, a Stichting Dutch Biomass Certification és a Stichting RBCN (Rotterdam Biomass Commodities Network.által a jelen ügyben előterjesztett beavatkozási kérelmekről nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

2)

A Bizottság, az U. S. Industrial Pellet Association, a Stichting Dutch Biomass Certification és a Stichting RBCN (Rotterdam Biomass Commodities Network.által a jelen ügyben előterjesztett beavatkozási kérelmekről nem szükséges határozni.

| 3) | Peter Sabo és a végzés mellékletében felsorolt többi felperes maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

Peter Sabo és a végzés mellékletében felsorolt többi felperes maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket.

| 4) | A Bizottság, az U. S. Industrial Pellet Association, a Stichting Dutch Biomass Certification és a Stichting RBCN (Rotterdam Biomass Commodities Network) maguk viselik a beavatkozási kérelemmel kapcsolatos költségeiket. |
| --- | --- |

4)

A Bizottság, az U. S. Industrial Pellet Association, a Stichting Dutch Biomass Certification és a Stichting RBCN (Rotterdam Biomass Commodities Network) maguk viselik a beavatkozási kérelemmel kapcsolatos költségeiket.

---

(1)  HL C 148., 2019.4.29.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/24

---

A Törvényszék 2020. március 13-i végzése – Aurora kontra CPVO – SESVanderhave (M 02205)

(T-278/19. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - Növényfajták - Törlési eljárás - Az M 02205 cukorrépafajta - Az ügyet egy fellebbezés ügyében történő eljárás céljából a CPVO illetékes testületéhez visszautaló határozat - A 2100/94/EK rendelet 72. cikke - Az eljáráshoz fűződő érdek hiánya - Megváltoztatásra vonatkozó hatáskör - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan mindenféle jogalapot nélkülöző kereset”)

(2020/C 222/26)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Aurora Srl (Padova, Olaszország) (képviselő: L.-B. Buchman ügyvéd)

Alperes: Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) (képviselők: M. Ekvad, F. Mattina, M. Garcia Monco-Fuente és A. Weitz meghatalmazottak)

A másik fél a CPVO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: SESVanderhave NV (Tienen, Belgium) (képviselő: P. de Jong ügyvéd)

Az ügy tárgya

A CPVO fellebbezési tanácsának az Aurora és a SESVanderhave közötti törlési eljárással kapcsolatban 2019. február 27-én hozott határozata (A 10/2013-RENV. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Aurora Srl, a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) és a SESVanderhave NV maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

2)

Az Aurora Srl, a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO) és a SESVanderhave NV maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/24

---

A Törvényszék 2020. május 13-i végzése – Lucaccioni kontra Bizottság

(T-308/19. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset - Közszolgálat - Keresettel nem megtámadható jogi aktus - Előkészítő aktus - A panasz hiánya - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben elfogadhatatlan kereset”)

(2020/C 222/27)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Arnaldo Lucaccioni (San Benedetto del Tronto, Olaszország) (képviselő: E. Bonanni ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: T. Bohr és L. Vernier meghatalmazottak, segítőjük: A. Dal Ferro ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az egyrészről egy foglalkozási megbetegedés súlyosbodásának elismerése iránt a felperes által benyújtott kérelemmel összefüggésben új orvosi bizottság megbízatásáról szóló, 2019. január 11-i bizottsági aktus megsemmisítése, másrészről pedig a felperes által állítólagosan elszenvedett károk megtérítése iránt az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet részben mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant, részben mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet részben mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant, részben mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Arnaldo Lucaccionit kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Arnaldo Lucaccionit kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 230., 2019.7.8.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/25

---

2020. május 6-án benyújtott kereset – HB kontra EBB

(T-757/19. sz. ügy)

(2020/C 222/28)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: HB (képviselő: C. Bernard-Glanz ügyvéd)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes lelki zaklatás miatti panaszát elutasító 2019. június 20-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes lelki zaklatás miatti panaszát elutasító 2019. június 20-i határozatot;

| — | kötelezze a alperest arra, hogy nem vagyoni kár címén fizessen meg 100 000 eurót, az ítélet maghozatalának időpontjáig a törvényes késedelmi kamatokkal növelve; |
| --- | --- |

—

kötelezze a alperest arra, hogy nem vagyoni kár címén fizessen meg 100 000 eurót, az ítélet maghozatalának időpontjáig a törvényes késedelmi kamatokkal növelve;

| — | kötelezze az alperest, hogy az esély elvesztése miatt fizessen meg 50 000 eurót, valamint az ítélet kihirdetésének napjától kezdve a kártérítés teljes kifizetéséig fizesse meg annak törvényes kamatait; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy az esély elvesztése miatt fizessen meg 50 000 eurót, valamint az ítélet kihirdetésének napjától kezdve a kártérítés teljes kifizetéséig fizesse meg annak törvényes kamatait;

| — | a felperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a felperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az ügyének részrehajlás nélküli, tisztességes módon és észszerű határidőn belüli elintézéséhez való jog megsértésén és az indokolás hiányán alapul, mivel (i) a zaklatásra és megfélemlítésre vonatkozó vádjait elbíráló bizottság (a) az ügyet nem részrehajlás nélkül, tisztességes módon és gondosan intézte, és azt a látszatot keltette, hogy az állítólagos zaklatókat részesíti előnyben és félreértelmezte vagy figyelmen kívül hagyta a tényeket és bizonyítékokat, továbbá (b) nem adott indokolást, valamint (ii) a EBB elnöke ugyanezen hibákat vétette a megtámadott határozatban azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az ügyének részrehajlás nélküli, tisztességes módon és észszerű határidőn belüli elintézéséhez való jog megsértésén és az indokolás hiányán alapul, mivel (i) a zaklatásra és megfélemlítésre vonatkozó vádjait elbíráló bizottság (a) az ügyet nem részrehajlás nélkül, tisztességes módon és gondosan intézte, és azt a látszatot keltette, hogy az állítólagos zaklatókat részesíti előnyben és félreértelmezte vagy figyelmen kívül hagyta a tényeket és bizonyítékokat, továbbá (b) nem adott indokolást, valamint (ii) a EBB elnöke ugyanezen hibákat vétette a megtámadott határozatban azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését.

| 2. | A második jogalap az EBB magatartási kódexének és a munkahelyi méltóságról szóló szabályzatának téves értelmezésén és megsértésén alapul, mivel (i) az állítólagos zaklatók által a felperessel szemben tanúsított magatartás szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozások formáját öltötte, helytelen, hosszú ideig tartó, ismétlődő jellegű és megalázó volt, továbbá (ii) a bizottság azáltal, hogy a vitatott aktusokat sem egyenként, sem összességükben nem minősítette lelki zaklatásnak, tévesen értékelte a tényállást és megsértette a személyzeti magatartási kódexet és a munkahelyi méltóságról szóló szabályzatot, valamint (iii) az EBB elnöke azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését, helytelenül állapította meg, hogy a felperest nem zaklatták; és |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az EBB magatartási kódexének és a munkahelyi méltóságról szóló szabályzatának téves értelmezésén és megsértésén alapul, mivel (i) az állítólagos zaklatók által a felperessel szemben tanúsított magatartás szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozások formáját öltötte, helytelen, hosszú ideig tartó, ismétlődő jellegű és megalázó volt, továbbá (ii) a bizottság azáltal, hogy a vitatott aktusokat sem egyenként, sem összességükben nem minősítette lelki zaklatásnak, tévesen értékelte a tényállást és megsértette a személyzeti magatartási kódexet és a munkahelyi méltóságról szóló szabályzatot, valamint (iii) az EBB elnöke azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését, helytelenül állapította meg, hogy a felperest nem zaklatták; és

| 3. | A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jog és a bizalmas kezelés megsértésén alapul, mivel (i) a felperesnek nem adtak lehetőséget arra, hogy megtegye észrevételeit (a) az állítólagos zaklatók és a tanúk által a bizottság előtt tett kijelentésekkel vagy (b) a bizottság által a Bank elnökének adandó ajánlásokhoz felhasznált egyéb iratokkal kapcsolatban, továbbá (ii) a bizottság azelőtt fogadta el a következtetéseit és osztotta meg azokat harmadik személyekkel, mielőtt megadta volna a felperesnek a lehetőséget arra, hogy azokra észrevételt tegyen, azaz mielőtt állítólagosan véglegesítette a jelentését, valamint (ii) a EBB elnöke ugyanezen hibákat vétette a megtámadott határozatban azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését.
  A felperes a kártérítési kérelme alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy






  — | olyan nem vagyoni kár érte őt, amely nem tehető jóvá a vitatott határozat megsemmisítésével; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jog és a bizalmas kezelés megsértésén alapul, mivel (i) a felperesnek nem adtak lehetőséget arra, hogy megtegye észrevételeit (a) az állítólagos zaklatók és a tanúk által a bizottság előtt tett kijelentésekkel vagy (b) a bizottság által a Bank elnökének adandó ajánlásokhoz felhasznált egyéb iratokkal kapcsolatban, továbbá (ii) a bizottság azelőtt fogadta el a következtetéseit és osztotta meg azokat harmadik személyekkel, mielőtt megadta volna a felperesnek a lehetőséget arra, hogy azokra észrevételt tegyen, azaz mielőtt állítólagosan véglegesítette a jelentését, valamint (ii) a EBB elnöke ugyanezen hibákat vétette a megtámadott határozatban azáltal, hogy elfogadta a bizottság jelentését.

A felperes a kártérítési kérelme alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy

—

olyan nem vagyoni kár érte őt, amely nem tehető jóvá a vitatott határozat megsemmisítésével;

| — | a békéltetés iránti kérelmének elutasításával a felperes megfosztotta őt az ügy egyezség útján történő rendezésének és a Törvényszék előtti eljárás elkerülésének esélyétől. |
| --- | --- |

—

a békéltetés iránti kérelmének elutasításával a felperes megfosztotta őt az ügy egyezség útján történő rendezésének és a Törvényszék előtti eljárás elkerülésének esélyétől.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/26

---

2020. április 16-án benyújtott kereset – Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság

(T-217/20. sz. ügy)

(2020/C 222/29)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: E. Tsaousi, A. Vasilopoulou és E. Krompa)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot (1) abban a részében, amelyben az kizár az Európai Unió finanszírozásából a Görög Köztársaság által teljesített egyes kiadásokat 9 657 608,85 EUR bruttó összértékben, amely 9 590 402,53 EUR nettó összértéknek felel meg, amely kiadások teljesítésére és bejelentésére és teljesítésére az EMVA keretében került sor, és amelyek a 2007–2013. közötti vidékfejlesztési program 123A, 125A, 321 és 322 intézkedésére, valamint a 2014–2020. közötti vidékfejlesztési program 4.2, 4.3, 7.2 e 7.4 intézkedésekre vonatkozott a 2011–2018. közötti gazdasági évek tekintetében, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot (1) abban a részében, amelyben az kizár az Európai Unió finanszírozásából a Görög Köztársaság által teljesített egyes kiadásokat 9 657 608,85 EUR bruttó összértékben, amely 9 590 402,53 EUR nettó összértéknek felel meg, amely kiadások teljesítésére és bejelentésére és teljesítésére az EMVA keretében került sor, és amelyek a 2007–2013. közötti vidékfejlesztési program 123A, 125A, 321 és 322 intézkedésére, valamint a 2014–2020. közötti vidékfejlesztési program 4.2, 4.3, 7.2 e 7.4 intézkedésekre vonatkozott a 2011–2018. közötti gazdasági évek tekintetében, és

| — | az alperest kötelezze a Görög Köztársaság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a Görög Köztársaság részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatot a 908/2014/EU rendelet (2) 34. cikke (7) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása alapján fogadták el, mivel a pénzügyi kiigazítások azon okból jogellenesek, hogy a Bizottság túllépte értékelési hatáskörének korlátait, a határozat indokolása pedig nem elégséges. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatot a 908/2014/EU rendelet (2) 34. cikke (7) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása alapján fogadták el, mivel a pénzügyi kiigazítások azon okból jogellenesek, hogy a Bizottság túllépte értékelési hatáskörének korlátait, a határozat indokolása pedig nem elégséges.

| 2. | A második jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy nincs jogszabályi alapja kiigazítás előírásának azon kiadásokat illetően, amelyeket 24 hónappal az első vizsgálatok közlése előtt teljesítettek, továbbá, az 1306/2013/EU rendelet (3) 52. ckke (4) bekezdésének megsértésére hivatkozik, valamint arra a tényre, hogy a Bizottság túllépte ratione temporis hatáskörét, amikor előírt a a vitatott pénzügyi ikigazításokat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy nincs jogszabályi alapja kiigazítás előírásának azon kiadásokat illetően, amelyeket 24 hónappal az első vizsgálatok közlése előtt teljesítettek, továbbá, az 1306/2013/EU rendelet (3) 52. ckke (4) bekezdésének megsértésére hivatkozik, valamint arra a tényre, hogy a Bizottság túllépte ratione temporis hatáskörét, amikor előírt a a vitatott pénzügyi ikigazításokat.

| 3. | Az elsősorban a 125A és 123o intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozó harmadik jogalap a ne bis in idem elvének, a jogbiztonság, a megfelelő ügyintézés elvének, a tagállamokra vonatkozó bizalomvédelem elvének, illetve az arányosság elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

Az elsősorban a 125A és 123o intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozó harmadik jogalap a ne bis in idem elvének, a jogbiztonság, a megfelelő ügyintézés elvének, a tagállamokra vonatkozó bizalomvédelem elvének, illetve az arányosság elvének megsértésén alapul.

| 4. | A negyedik jogalap a 125A intézkedéssel kapcsolatos kiigazításra vonatkozik, és a 65/2011/EU rendelet (4) 24. cikke (2) bekezdése b) pontjának, az 1974/2006/EK rendelet43. cikkének, megsértésén, valamint a nemzeti vidékfejlesztési program rendelkezéseinek megsértésén alapul, amelyet a Bizottság fogadott el a 2007–2013. közötti időszak tekintetében, továbbá az kiigazítás jogszabályi alapjával kapcsolatos indokolás elégtelenségén, a jogszabályi alap és az indokolás hiányán, valamint ténybeli tévedésen ami a pénzügyi átalánykiigazítást és annak mértékét (10 %) illeti. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a 125A intézkedéssel kapcsolatos kiigazításra vonatkozik, és a 65/2011/EU rendelet (4) 24. cikke (2) bekezdése b) pontjának, az 1974/2006/EK rendelet43. cikkének, megsértésén, valamint a nemzeti vidékfejlesztési program rendelkezéseinek megsértésén alapul, amelyet a Bizottság fogadott el a 2007–2013. közötti időszak tekintetében, továbbá az kiigazítás jogszabályi alapjával kapcsolatos indokolás elégtelenségén, a jogszabályi alap és az indokolás hiányán, valamint ténybeli tévedésen ami a pénzügyi átalánykiigazítást és annak mértékét (10 %) illeti.

| 5. | A 125Ao intézkedésre vonatkozó ötödik jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatot a következők megsértésével fogadták el: 1306/2013/EU rendelet 52. cikke, a 908/2014/EU rendelet 34. cikke, valamint a 2015. június 8-i C(2015)3675 iránymutatás, az előzetes, meghallgatáshoz való jog, a védelemhez való jog, a bizalomvédelem és az arányosság elve. A felperes arra is hivatkozik, hogy az indokolás elégtelen, és ténybeli tévedést tartalmaz. |
| --- | --- |

5.

A 125Ao intézkedésre vonatkozó ötödik jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatot a következők megsértésével fogadták el: 1306/2013/EU rendelet 52. cikke, a 908/2014/EU rendelet 34. cikke, valamint a 2015. június 8-i C(2015)3675 iránymutatás, az előzetes, meghallgatáshoz való jog, a védelemhez való jog, a bizalomvédelem és az arányosság elve. A felperes arra is hivatkozik, hogy az indokolás elégtelen, és ténybeli tévedést tartalmaz.

| 6. | A hatodik jogalap a 321 és 322 intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozik, és a következőkön alapul: a 65/2011/EU rendelet 24. cikke (2) bekezdése b) pontjának, valamint a 2015. június 8-i C(2015)3675 iránymutatás megsértése, ténybeli tévedés, hiányos indokolás és az arányosság elvének megsértése. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap a 321 és 322 intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozik, és a következőkön alapul: a 65/2011/EU rendelet 24. cikke (2) bekezdése b) pontjának, valamint a 2015. június 8-i C(2015)3675 iránymutatás megsértése, ténybeli tévedés, hiányos indokolás és az arányosság elvének megsértése.

| 7. | A hetedik jogalap a 123A intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozik. E jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az említett kiigazítást a 65/2011/EU rendelet 24. cikke (1) és (2) bekezdésének, az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkének 908/2014/EU rendelet 34. cikkének megsértésével fogadták el, ténybeli tévedés miatt és elégtelen indokolás alapján. A felperes ezenfelül a meghallgatáshoz való jog megsértésére, valamint a Görög Köztársaság védelmi jogainak, illetve az arányosság elvének a megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap a 123A intézkedés tekintetében előírt kiigazításra vonatkozik. E jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az említett kiigazítást a 65/2011/EU rendelet 24. cikke (1) és (2) bekezdésének, az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkének 908/2014/EU rendelet 34. cikkének megsértésével fogadták el, ténybeli tévedés miatt és elégtelen indokolás alapján. A felperes ezenfelül a meghallgatáshoz való jog megsértésére, valamint a Görög Köztársaság védelmi jogainak, illetve az arányosság elvének a megsértésére hivatkozik.

---

(1)  Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2020. február 12-i (EU) 2020/201 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2020, L 42, 17. o.).

(2)  Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (GU 2014, L 255., 59. o.)

(3)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013, L 347., 549. o.).

(4)  A vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. január 27-i 65/2011/EU bizottsági rendelet (HL 2011, L 25., 8. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/27

---

2020. május 4-én benyújtott kereset – JP kontra Bizottság

(T-247/20. sz. ügy)

(2020/C 222/30)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes JP (képviselők: S. Rodrigues and A. Champetier ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2020. február 24-i C(2020) 1195 final határozatát, amellyel az elutasítja a felperes dokumentumokhoz való hozzáférés iránt az 1049/2001/EK rendelet alapján benyújtott megerősítő kérelmét (GESTDEM 2019/5394–5399); és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2020. február 24-i C(2020) 1195 final határozatát, amellyel az elutasítja a felperes dokumentumokhoz való hozzáférés iránt az 1049/2001/EK rendelet alapján benyújtott megerősítő kérelmét (GESTDEM 2019/5394–5399); és

| — | kötelezze az alperest jelképes egy euró megfizetésére a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként és az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest jelképes egy euró megfizetésére a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként és az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a magánélet és az egyén sérthetetlenségével kapcsolatos b) pontjának és 17. cikkének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a magánélet és az egyén sérthetetlenségével kapcsolatos b) pontjának és 17. cikkének megsértésére vonatkozik.

| 2. | A második jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének a döntéshozatali eljárás védelmével kapcsolatos (3) bekezdésének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének a döntéshozatali eljárás védelmével kapcsolatos (3) bekezdésének megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének a részleges hozzáféréssel és az arányosság elvével kapcsolatos (6) bekezdésének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének a részleges hozzáféréssel és az arányosság elvével kapcsolatos (6) bekezdésének megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a megfelelő ügyintézés elvének megsértésére vonatkozik.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/28

---

2020. május 4-én benyújtott kereset – Klymenko kontra Tanács

(T-258/20. sz. ügy)

(2020/C 222/31)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Oleksandr Viktorovych Klymenko (Moszkva, Oroszország) (képviselő: M. Phelippeau ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa Oleksandr Viktorovych Klymenko keresetét elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa Oleksandr Viktorovych Klymenko keresetét elfogadhatónak;

a felperest érintő részében,

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot;

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet;

| — | a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. és 91. cikke alapján az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék eljárási szabályzatának 87. és 91. cikke alapján az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megtámadott jogi aktusok elégtelen indokolására alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács nem tartotta tiszteletben a megtámadott jogi aktusokra vonatkozó indokolási kötelezettséget az intézkedés megalapozottsága, a védelemhez való jog, valamint a hatékony bírói jogvédelemhez való jog, továbbá az ezek alapján elvégzett felülvizsgálatok tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Az első, a megtámadott jogi aktusok elégtelen indokolására alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács nem tartotta tiszteletben a megtámadott jogi aktusokra vonatkozó indokolási kötelezettséget az intézkedés megalapozottsága, a védelemhez való jog, valamint a hatékony bírói jogvédelemhez való jog, továbbá az ezek alapján elvégzett felülvizsgálatok tekintetében.

| 2. | A második, az ügyben elkövetett értékelési hiba és a hatáskörrel való visszaélés fennállására alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács, a számára átadott bizonyítékok fényében, csak azt állapíthatta meg, hogy nem áll rendelkezésre a büntetőeljárást megalapozó kellő ténybeli alap. A felperes az alapvető jogainak számos megsértésére is rámutatott, amelyből a Tanács semmilyen következtetést nem vont le. |
| --- | --- |

2.

A második, az ügyben elkövetett értékelési hiba és a hatáskörrel való visszaélés fennállására alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács, a számára átadott bizonyítékok fényében, csak azt állapíthatta meg, hogy nem áll rendelkezésre a büntetőeljárást megalapozó kellő ténybeli alap. A felperes az alapvető jogainak számos megsértésére is rámutatott, amelyből a Tanács semmilyen következtetést nem vont le.

| 3. | A harmadik, az alapvető jogok megsértésére alapított jogalap, mivel e jogi aktusok meghozatala során nem tartották tiszteletben a védelemhez való jogot, a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot, valamint a fegyveregyenlőséghez való jogot. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az alapvető jogok megsértésére alapított jogalap, mivel e jogi aktusok meghozatala során nem tartották tiszteletben a védelemhez való jogot, a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot, valamint a fegyveregyenlőséghez való jogot.

| 4. | A negyedik, a jogi alap hiányára alapított jogalap, mivel az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke nem képezheti a felperessel szemben hozott korlátozó intézkedés elfogadható jogi alapját. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a jogi alap hiányára alapított jogalap, mivel az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke nem képezheti a felperessel szemben hozott korlátozó intézkedés elfogadható jogi alapját.

| 5. | Az ötödik, a tulajdonhoz való alapvető jog megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a tulajdonhoz való alapvető jog megsértésére alapított jogalap.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/29

---

2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM)

(T-261/20. sz. ügy)

(2020/C 222/32)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Rochem Group AG (Zug, Svájc) (képviselő: K. Guridi Sedlak ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Rochem Marine Srl (Genova, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: a ROCHEM ábrás védjegy tekintetében az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – 1 151 485. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2020. március 2-án hozott határozata (R 1547/2019-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | kötelezze az EUIPO-t egy új határozat hozatalára, amely elutasítja a 1 151 485. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szemben benyújtott törlés iránti kérelmet, a 11. és 40. osztályok tekintetében is; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t egy új határozat hozatalára, amely elutasítja a 1 151 485. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szemben benyújtott törlés iránti kérelmet, a 11. és 40. osztályok tekintetében is;

| — | kötelezze az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet – amennyiben az a Törvényszék előtti eljárásban beavatkozó félként vesz részt – saját költségeik, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet – amennyiben az a Törvényszék előtti eljárásban beavatkozó félként vesz részt – saját költségeik, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (2) és (3) bekezdésének a 198. cikkel összefüggésben történő megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (2) és (3) bekezdésének a 198. cikkel összefüggésben történő megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/30

---

2020. május 6-án benyújtott kereset – Rochem Group kontra EUIPO – Rochem Marine (ROCHEM)

(T-262/20. sz. ügy)

(2020/C 222/33)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Rochem Group AG (Zug, Svájc) (képviselő: K. Guridi Sedlak ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Rochem Marine Srl (Genova, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: a ROCHEM szóvédjegy tekintetében az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – 1 151 545. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2020. március 2-án hozott határozata (R 1546/2019-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | kötelezze az EUIPO-t egy új határozat hozatalára, amely elutasítja a 1 151 545. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szemben benyújtott törlés iránti kérelmet, a 11. és 40. osztályok tekintetében is; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t egy új határozat hozatalára, amely elutasítja a 1 151 545. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szemben benyújtott törlés iránti kérelmet, a 11. és 40. osztályok tekintetében is;

| — | kötelezze az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet – amennyiben az a Törvényszék előtti eljárásban beavatkozó félként vesz részt – saját költségeik, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet – amennyiben az a Törvényszék előtti eljárásban beavatkozó félként vesz részt – saját költségeik, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (2) és (3) bekezdésének a 198. cikkel összefüggésben történő megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (2) és (3) bekezdésének a 198. cikkel összefüggésben történő megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/31

---

2020. május 5-én benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács

(T-267/20. sz. ügy)

(2020/C 222/34)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Sergej Arbuzov (Kijev, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 határozat (3) elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 határozat (3) elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

| 2. | A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat.

| 3. | A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét.

---

(1)  HL 2020. L 71., 10. o.

(2)  HL 2020. L 71., 1. o.

(3)  Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozat (HL 2019. L 64., 7. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/32

---

2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács

(T-268/20. sz. ügy)

(2020/C 222/35)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Artem Viktorovyč Pšonka (Kramatorszk, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

| 2. | A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat.

| 3. | A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét.

---

(1)  HL 2020. L 71., 10. o.

(2)  HL 2020. L 71., 1. o.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/33

---

2020. május 5-én benyújtott kereset – Pšonka kontra Tanács

(T-269/20. sz. ügy)

(2020/C 222/36)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Viktor Pavlovyč Pšonka (Kijev, Ukrajna) (képviselő: M. Mleziva ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozatot, (1) valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) annyiban, amennyiben ezek a jogi aktusok a felperest érintik;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze a saját költségeinek és a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a megfelelő ügyintézéshez való jog megsértésére alapított jogalap

—

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes többek között azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásakor a Tanács nem a megfelelő gondossággal járt el, mivel a megtámadott határozat elfogadása előtt nem vizsgálta a felperes állításait és az általa előterjesztett, mellette szóló bizonyítékokat, továbbá mivel kizárólag az Ukrajna főügyésze által előadott rövid ismertetőre támaszkodott és semmiféle kiegészítő információt nem kért az ukrajnai vizsgálat lefolytatására vonatkozóan.

| 2. | A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a felperes tulajdonhoz való jogának megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a vele szemben elfogadott korlátozó intézkedések aránytalanok, szükségtelenek és sértik a tulajdonhoz való jogának védelmével kapcsolatos nemzetközi garanciákat.

| 3. | A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a felperes emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított alapvető jogainak megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a korlátozó intézkedések vele szembeni elfogadásával megsértették a tisztességes eljáráshoz való jogát, az ártatlanság vélelmét, a védelemhez való jogot és a magántulajdon védelmét.

---

(1)  HL 2020. L 71., 10. o.

(2)  HL 2020. L 71., 1. o.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/34

---

2020. május 11-én benyújtott kereset – Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture és Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts kontra Bizottság

(T-278/20. sz. ügy)

(2020/C 222/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd (Taizhou, Kína), Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd (Ningbo, Kína) (képviselő: K. Adamantopoulos és P. Billiet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | a felpereseket érintő részében semmisítse meg a megtámadott rendeletet; és |
| --- | --- |

—

a felpereseket érintő részében semmisítse meg a megtámadott rendeletet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesek költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2020. március 3-i (EU) 2020/353 bizottsági végrehajtási rendelet (1) megsemmisítését kérik.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, valamint tévesen értékelte a tényeket, és körkörös érvelést fogadott el, amikor 1. megállapította, hogy a felperesek rendszeresen elmulasztották a Bizottsággal való érdemi együttműködést, ezen oknál fogva az alaprendelet (2) 17. cikkének (4) bekezdését vette alapul; 2. úgy vélte, hogy a felperesek egyéni dömpingkülönbözet kértek, ahelyett, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók közé tartoznának az alaprendelet 17. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint, megsértve ezzel az alaprendelet 6. cikkét is; továbbá 3. az együtt nem működő feleknek vagy a jelentkezést elmulasztó feleknek szánt, marasztaló jellegű, maximális maradék dömpingellenes vámot szabta ki a felperesekkel szemben, ezáltal megsértve az alaprendelet 2. és 3. cikkét, valamint 9. cikke (4) bekezdését is, illetve a bizalomvédelem, a megfelelő ügyintézés, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, valamint tévesen értékelte a tényeket, és körkörös érvelést fogadott el, amikor 1. megállapította, hogy a felperesek rendszeresen elmulasztották a Bizottsággal való érdemi együttműködést, ezen oknál fogva az alaprendelet (2) 17. cikkének (4) bekezdését vette alapul; 2. úgy vélte, hogy a felperesek egyéni dömpingkülönbözet kértek, ahelyett, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók közé tartoznának az alaprendelet 17. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint, megsértve ezzel az alaprendelet 6. cikkét is; továbbá 3. az együtt nem működő feleknek vagy a jelentkezést elmulasztó feleknek szánt, marasztaló jellegű, maximális maradék dömpingellenes vámot szabta ki a felperesekkel szemben, ezáltal megsértve az alaprendelet 2. és 3. cikkét, valamint 9. cikke (4) bekezdését is, illetve a bizalomvédelem, a megfelelő ügyintézés, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvét.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, valamint tévesen értékelte a tényeket, megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, nem adott megfelelő indokolást, valamint az indokolása téves és ellentmondásos, mivel 1. a felperesekre a „rendelkezésre álló tények” fogalmát alkalmazta; 2. nem vette figyelembe a felperesekre vonatkozó a. rendes értéket és b. exportárat, illetve a felperesekre vonatkozó exportár meghatározását lehetővé tevő alternatív módszereket a dömpingkülönbözetük számításánál, megsértve az alaprendelet 2. cikkének (6a), (8), (10) és (11) bekezdését, 3., 6., 9. cikkének (4) bekezdését, valamint 18. cikkének (1) és (3) bekezdését, a WTO dömpingellenes megállapodásának 2., 3. cikkét, valamint 6. cikkének (6) és (8) bekezdését, továbbá II. mellékletének 3. pontját. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, valamint tévesen értékelte a tényeket, megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, nem adott megfelelő indokolást, valamint az indokolása téves és ellentmondásos, mivel 1. a felperesekre a „rendelkezésre álló tények” fogalmát alkalmazta; 2. nem vette figyelembe a felperesekre vonatkozó a. rendes értéket és b. exportárat, illetve a felperesekre vonatkozó exportár meghatározását lehetővé tevő alternatív módszereket a dömpingkülönbözetük számításánál, megsértve az alaprendelet 2. cikkének (6a), (8), (10) és (11) bekezdését, 3., 6., 9. cikkének (4) bekezdését, valamint 18. cikkének (1) és (3) bekezdését, a WTO dömpingellenes megállapodásának 2., 3. cikkét, valamint 6. cikkének (6) és (8) bekezdését, továbbá II. mellékletének 3. pontját.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a felperesek védelemhez való jogát azzal, hogy 1. megtagadta rájuk nézve a rendes érték kiszámítását és hozzáférhetővé tételét, ezzel sértve az alaprendelet 20. cikkének (2) és (4) bekezdését és a WTO dömpingellenes megállapodásának 12.2. cikkét; valamint 2. nem közölte azt az információt sem, amelyet a felperesek dömping- és kárkülönbözetének kiszámításához felhasznált. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a felperesek védelemhez való jogát azzal, hogy 1. megtagadta rájuk nézve a rendes érték kiszámítását és hozzáférhetővé tételét, ezzel sértve az alaprendelet 20. cikkének (2) és (4) bekezdését és a WTO dömpingellenes megállapodásának 12.2. cikkét; valamint 2. nem közölte azt az információt sem, amelyet a felperesek dömping- és kárkülönbözetének kiszámításához felhasznált.

---

(1)  HL 2020. L 65., 9. o.

(2)  Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/35

---

2020. május 12-én benyújtott kereset – CWS Powder Coatings kontra Bizottság

(T-279/20. sz. ügy)

(2020/C 222/38)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: CWS Powder Coatings GmbH (Düren, Németország) (képviselők: R. van der Hout, C. Wagner és V. Lemonnier ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) annyiban, amennyiben az a titán-dioxid osztályozására és címkézésére vonatkozik; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) annyiban, amennyiben az a titán-dioxid osztályozására és címkézésére vonatkozik; és

| — | kötelezze az alperest a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság megsértette az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 53c. cikkét azáltal, hogy különböző szabályozási tárgyakat illetően egyetlen jogi aktus hozott. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság megsértette az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 53c. cikkét azáltal, hogy különböző szabályozási tárgyakat illetően egyetlen jogi aktus hozott.

| 2. | Második jogalap: a titán-dioxidnak a megtámadott rendelet szerinti osztályozása sérti az 1272/2008 rendelet I. mellékletének 3.6.2.2. pontjával összefüggésben értelmezett 53a. cikke, 37. cikkének (5) bekezdése és 3. cikkének első bekezdése szerinti osztályozási feltételeket. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a titán-dioxidnak a megtámadott rendelet szerinti osztályozása sérti az 1272/2008 rendelet I. mellékletének 3.6.2.2. pontjával összefüggésben értelmezett 53a. cikke, 37. cikkének (5) bekezdése és 3. cikkének első bekezdése szerinti osztályozási feltételeket.

| 3. | Harmadik jogalap: az 1272/2008 rendelet II. mellékletének a titán-dioxid-összetevőt tartalmazó folyékony keverékek tekintetében történő módosítása nem alapítható e rendelet 53a. cikkével összefüggésben értelmezett 53. cikkének (1) bekezdésére. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az 1272/2008 rendelet II. mellékletének a titán-dioxid-összetevőt tartalmazó folyékony keverékek tekintetében történő módosítása nem alapítható e rendelet 53a. cikkével összefüggésben értelmezett 53. cikkének (1) bekezdésére.

| 4. | Negyedik jogalap: az 1272/2008 rendelet II. mellékletének a titán-dioxid-összetevőt tartalmazó szilárd keverékek tekintetében történő módosítása nem alapítható e rendelet 53a. cikkével összefüggésben értelmezett 53. cikkének (1) bekezdésére. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az 1272/2008 rendelet II. mellékletének a titán-dioxid-összetevőt tartalmazó szilárd keverékek tekintetében történő módosítása nem alapítható e rendelet 53a. cikkével összefüggésben értelmezett 53. cikkének (1) bekezdésére.

| 5. | Ötödik jogalap: a Bizottság megsértette azon kötelezettségét, hogy a megtámadott rendelet meghozatalát megelőzően végezzen hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: a Bizottság megsértette azon kötelezettségét, hogy a megtámadott rendelet meghozatalát megelőzően végezzen hatásvizsgálatot.

| 6. | Hatodik jogalap: a megtámadott rendelet sérti az arányosság elvét, mivel a bizonyos titán-dioxid-részecskék osztályozása és a címkézési kötelezettségek megállapítása nem alkalmas a kitűzött cél (egészségvédelem) elérésére, és kevésbé korlátozó eszközök is rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: a megtámadott rendelet sérti az arányosság elvét, mivel a bizonyos titán-dioxid-részecskék osztályozása és a címkézési kötelezettségek megállapítása nem alkalmas a kitűzött cél (egészségvédelem) elérésére, és kevésbé korlátozó eszközök is rendelkezésre állnak.

| 7. | Hetedik jogalap: a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatalakor számos jelentős mérlegelési hibát elkövetett. |
| --- | --- |

7.

Hetedik jogalap: a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatalakor számos jelentős mérlegelési hibát elkövetett.

| 8. | Nyolcadik jogalap: a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatala során túllépte a ráruházott hatásköröket. |
| --- | --- |

8.

Nyolcadik jogalap: a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatala során túllépte a ráruházott hatásköröket.

| 9. | Kilencedik jogalap: amennyiben a Törvényszék szerint a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatalakor az osztályozási feltételeket, illetve az osztályozás tárgyát saját maga is meghatározhatja, vagy a Bizottságnak nem volt lehetősége hatásvizsgálat végzésére vagy arányos alkalmazásra, az 1272/2008 rendelet 37. cikkének (5) bekezdése, 53. cikkének (1) bekezdése és 53a. cikke sérti az EUMSZ 290. cikk (1) és (2) bekezdését. Ebben az esetben ugyanis sértené az EUMSZ 290. cikket az, ha a megtámadott rendelet vonatkozásában az alap jogi aktusra (az 1272/2008 rendeletre) hivatkoznának. |
| --- | --- |

9.

Kilencedik jogalap: amennyiben a Törvényszék szerint a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatalakor az osztályozási feltételeket, illetve az osztályozás tárgyát saját maga is meghatározhatja, vagy a Bizottságnak nem volt lehetősége hatásvizsgálat végzésére vagy arányos alkalmazásra, az 1272/2008 rendelet 37. cikkének (5) bekezdése, 53. cikkének (1) bekezdése és 53a. cikke sérti az EUMSZ 290. cikk (1) és (2) bekezdését. Ebben az esetben ugyanis sértené az EUMSZ 290. cikket az, ha a megtámadott rendelet vonatkozásában az alap jogi aktusra (az 1272/2008 rendeletre) hivatkoznának.

---

(1)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről szóló, 2019. október 4-i (EU) 2020/2017 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2020. L 44., 1. o.; helyesbítés: HL 2020. L 51., 13. o.).

(2)  Az utoljára az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez történő hozzáigazításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1243 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2019. L 198., 241. o.) módosított, az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 353., 1. o.; helyesbítések: HL 2011. L 16., 1. o.; HL 2016. L 349., 1. o.; HL 2019. L 117., 8. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/36

---

2020. május 13-án benyújtott kereset – Klaus Berthold kontra EUIPO – Thomann (HB Harley Benton)

(T-284/20. sz. ügy)

(2020/C 222/39)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Klaus Berthold Besitzgesellschaft GmbH & Co. KG (Thalhausen, Németország) (képviselő: E. Strauß ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Thomann GmbH (Burgebrach, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a HB Harley Benton ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozása – az Európai Uniót megjelölő, 1 380 752. sz. nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. március 11-én hozott határozata (R 1359/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és adjon helyt a 25. osztályba tartozó áruk tekintetében bejegyzett, az Európai Uniót megjelölő, 1 380 752. sz. nemzetközi lajstromozás ellen benyújtott felszólalásnak; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és adjon helyt a 25. osztályba tartozó áruk tekintetében bejegyzett, az Európai Uniót megjelölő, 1 380 752. sz. nemzetközi lajstromozás ellen benyújtott felszólalásnak;

| — | kötelezze az EUIPO-t arra, hogy tagadja meg a 25. osztályba tartozó áruk tekintetében az Európai Uniót megjelölő, 1 380 752. sz. nemzetközi lajstromozást; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t arra, hogy tagadja meg a 25. osztályba tartozó áruk tekintetében az Európai Uniót megjelölő, 1 380 752. sz. nemzetközi lajstromozást;

| — | a fellebbezési eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére, az alperest pedig adott esetben kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a fellebbezési eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére, az alperest pedig adott esetben kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/37

---

2020. május 15-én benyújtott kereset – MCM Products kontra EUIPO – The Nomad Company (NOMAD)

(T-285/20. sz. ügy)

(2020/C 222/40)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: MCM Products AG (Zürich, Svájc) (képviselő: S. Eichhammer ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: The Nomad Company BV (Zevenaar, Hollandia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: NOMAD európai uniós szóvédjegy – 1 742 089. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. március 13-án hozott határozata (R 854/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatnak a 18. osztály vonatkozásában lajstromozott árukra vonatkozó részét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatnak a 18. osztály vonatkozásában lajstromozott árukra vonatkozó részét;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/38

---

2020. május 15-én benyújtott kereset – Capella kontra EUIPO – Cobi.bike (GOBI)

(T-286/20. sz. ügy)

(2020/C 222/41)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Capella EOOD (Szófia, Bulgária) (képviselő: R. Klenke)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Cobi.bike GmbH (Frankfurt am Main, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: GOBI európai uniós védjegy – 17 168 089. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2020. február 14-én hozott határozata (R 1685/2019-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/38

---

2020. május 15-én benyújtott kereset – Eggy Food kontra EUIPO (EGGY FOOD)

(T-287/20. sz. ügy)

(2020/C 222/42)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Eggy Food GmbH & Co. KG (Osnabrück, Németország) (képviselők: J. Eberhardt és R. Böhm)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: EGGY FOOD európai uniós ábrás védjegy – 1 795 2953. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. március 9-én hozott határozata (R 1316/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | rendelje el az 1 795 2953. sz. európai uniós védjegybejelentés közzétételét; |
| --- | --- |

—

rendelje el az 1 795 2953. sz. európai uniós védjegybejelentés közzétételét;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/39

---

2020. május 13-án benyújtott kereset – Brillux és Daw kontra Bizottság

(T-288/20. sz. ügy)

(2020/C 222/43)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Brillux GmbH & Co. KG (Münster, Németország) és Daw SE (Ober-Ramstadt, Németország) (képviselők: R. van der Hout, C. Wagner és V. Lemonnier ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) annyiban, amennyiben az a titán-dioxid osztályozására és címkézésére vonatkozik; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) annyiban, amennyiben az a titán-dioxid osztályozására és címkézésére vonatkozik; és

| — | kötelezze az alperest a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset kilenc jogalapon alapul, amelyek a T-279/20. sz., CWS Powder Coatings kontra Bizottság ügyben felhozott jogalapokkal lényegében megegyeznek, illetve azokhoz hasonlóak.

---

(1)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről szóló, 2019. október 4-i (EU) 2020/2017 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2020. L 44., 1. o.; helyesbítés: HL 2020. L 51., 13. o.).

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/40

---

2020. május 14-én benyújtott kereset – – Ceramica Flaminia kontra EUIPO – Ceramica Cielo (goclean)

(T-290/20. sz. ügy)

(2020/C 222/44)

A keresetlevél nyelve: olasz

Felek

Felperes: Ceramica Flaminia SpA (Civita Castellana, Olaszország) (képviselők: A. Improda és R. Arista ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ceramica Cielo SpA (Fabrica di Roma, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: goclean európai uniós ábrás védjegy – 13 270 046. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2020. március 16-án hozott határozata (R 991/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül és változtassa meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül és változtassa meg a megtámadott határozatot;

következésképpen

| — | ismerje el az 13 270 046. sz. európai uniós védjegy érvényességét az 11. osztályba tartozó áruk egésze vagy egy része tekintetében; |
| --- | --- |

—

ismerje el az 13 270 046. sz. európai uniós védjegy érvényességét az 11. osztályba tartozó áruk egésze vagy egy része tekintetében;

| — | az EUIPO-t és/vagy a Ceramica Cielo SpA-t kötelezze a jelen eljárásban, valamint a törlési osztály és a fellebbezési tanács előtti két korábbi szakaszban felmerült költségek viselésére, a Ceramica Flaminia SpA javára. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és/vagy a Ceramica Cielo SpA-t kötelezze a jelen eljárásban, valamint a törlési osztály és a fellebbezési tanács előtti két korábbi szakaszban felmerült költségek viselésére, a Ceramica Flaminia SpA javára.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és téves alkalmazása; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és téves alkalmazása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett megkülönböztető képesség értelmezése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett megkülönböztető képesség értelmezése;

| — | a védjegy reklámjelmondatként való minősítésének megalapozatlansága; |
| --- | --- |

—

a védjegy reklámjelmondatként való minősítésének megalapozatlansága;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikkével összefüggésben értelmezett 95. cikke (1) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikkével összefüggésben értelmezett 95. cikke (1) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének és 59. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének és 59. cikke (1) és (2) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása.

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/41

---

2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács

(T-291/20. sz. ügy)

(2020/C 222/45)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Viktor Fedorovych Yanukovych (Rostov on Don, Oroszország) (képviselő: M. Anderson Solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a (KKBP) 2020/3731 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a (KKBP) 2020/3731 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg az (EU) 2020/3702 tanácsi rendeletet (2) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2020/3702 tanácsi rendeletet (2) a felperest érintő részében;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes a releváns időpontban nem felelt meg a jegyzékbe vételre vonatkozó, hivatkozott kritériumoknak. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes a releváns időpontban nem felelt meg a jegyzékbe vételre vonatkozó, hivatkozott kritériumoknak.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a felperesre alkalmazta a vitatott intézkedéseket. A Tanács nem biztosította, hogy a felperes jegyzékbe vételének kellőképpen szilárd ténybeli alapja legyen, és nem vizsgálta, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták-e meg. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a felperesre alkalmazta a vitatott intézkedéseket. A Tanács nem biztosította, hogy a felperes jegyzékbe vételének kellőképpen szilárd ténybeli alapja legyen, és nem vizsgálta, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták-e meg.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem azonosította a felperes jegyzékbe vételének naprakész és egyedi indokait. A Tanács nem jelölte meg azokat az indokokat sem, amelyek alapján úgy véli, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a felperes védelemhez való jogának és hatékony bírói jogvédelemhez való jogának a tiszteletben tartása mellett fogadták el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem azonosította a felperes jegyzékbe vételének naprakész és egyedi indokait. A Tanács nem jelölte meg azokat az indokokat sem, amelyek alapján úgy véli, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a felperes védelemhez való jogának és hatékony bírói jogvédelemhez való jogának a tiszteletben tartása mellett fogadták el.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felperes védelemhez való jogát és/vagy megtagadták tőle a hatékony bírói jogvédelmet. A Tanács nem konzultált a felperessel a jegyzékben való szerepeltetésének meghosszabbítását megelőzően, nem bocsátotta a felperes rendelkezésére az általa alapul vett valamennyi információt, és nem biztosított a számára megfelelő vagy tisztességes lehetőséget sem a hibák kijavítására, sem információk benyújtására. A felperessel soha nem közöltek komoly, hiteles vagy konkrét bizonyítékokat és indokokat a korlátozó intézkedések előírásának igazolására, és egyetlen bizonyíték sem utal arra, hogy a Tanács a határozatának meghozatala előtt megfelelően figyelembe vette volna a felperes észrevételeit. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felperes védelemhez való jogát és/vagy megtagadták tőle a hatékony bírói jogvédelmet. A Tanács nem konzultált a felperessel a jegyzékben való szerepeltetésének meghosszabbítását megelőzően, nem bocsátotta a felperes rendelkezésére az általa alapul vett valamennyi információt, és nem biztosított a számára megfelelő vagy tisztességes lehetőséget sem a hibák kijavítására, sem információk benyújtására. A felperessel soha nem közöltek komoly, hiteles vagy konkrét bizonyítékokat és indokokat a korlátozó intézkedések előírásának igazolására, és egyetlen bizonyíték sem utal arra, hogy a Tanács a határozatának meghozatala előtt megfelelően figyelembe vette volna a felperes észrevételeit.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanácsnak nem állt a rendelkezésére megfelelő jogalap a nyolcadik módosító jogi aktusok elfogadásához. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanácsnak nem állt a rendelkezésére megfelelő jogalap a nyolcadik módosító jogi aktusok elfogadásához.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács visszaélt hatáskörével.

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdése által a felperes részére biztosított tulajdonhoz való jogot, mivel többek között a korlátozó intézkedések e jogot indokolatlanul és aránytalanul korlátozták, egyebek mellett a következők miatt: i. semmi nem utal arra, hogy a felperes állítólagos hűtlen kezelésével érintett pénzeszközöket a felperes jogellenesen kivitte Ukrajnából; és ii. nem szükséges, és nem is célszerű a felperes összes pénzeszközének befagyasztása, mivel az ukrán hatóságok mostanra számszerűsítették a felperessel szembeni büntetőeljárásokkal érintett állítólagos veszteségeket. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdése által a felperes részére biztosított tulajdonhoz való jogot, mivel többek között a korlátozó intézkedések e jogot indokolatlanul és aránytalanul korlátozták, egyebek mellett a következők miatt: i. semmi nem utal arra, hogy a felperes állítólagos hűtlen kezelésével érintett pénzeszközöket a felperes jogellenesen kivitte Ukrajnából; és ii. nem szükséges, és nem is célszerű a felperes összes pénzeszközének befagyasztása, mivel az ukrán hatóságok mostanra számszerűsítették a felperessel szembeni büntetőeljárásokkal érintett állítólagos veszteségeket.

---

(1)  Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkelés szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozat (HL 2020. L 71., 10. o.).

(2)  Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2020. L 71., 1. o.)

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/42

---

2020. május 14-én benyújtott kereset – Yanukovych kontra Tanács

(T-292/20. sz. ügy)

(2020/C 222/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Oleksandr Viktorovych Yanukovych (Szentpétervár, Oroszország) (képviselő: M. Anderson Solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a (KKBP) 2020/3731 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a (KKBP) 2020/3731 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg az (EU) 2020/3702 tanácsi rendeletet (2) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2020/3702 tanácsi rendeletet (2) a felperest érintő részében;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes a releváns időpontban nem felelt meg a jegyzékbe vételre vonatkozó, hivatkozott kritériumoknak. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes a releváns időpontban nem felelt meg a jegyzékbe vételre vonatkozó, hivatkozott kritériumoknak.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a felperesre alkalmazta a vitatott intézkedéseket. A Tanács nem biztosította, hogy a felperes jegyzékbe vételének kellőképpen szilárd ténybeli alapja legyen, és nem vizsgálta, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták-e meg. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a felperesre alkalmazta a vitatott intézkedéseket. A Tanács nem biztosította, hogy a felperes jegyzékbe vételének kellőképpen szilárd ténybeli alapja legyen, és nem vizsgálta, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták-e meg.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem azonosította a felperes jegyzékbe vételének naprakész és egyedi indokait. A Tanács nem jelölte meg azokat az indokokat sem, amelyek alapján úgy véli, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a felperes védelemhez való jogának és hatékony bírói jogvédelemhez való jogának a tiszteletben tartása mellett fogadták el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem azonosította a felperes jegyzékbe vételének naprakész és egyedi indokait. A Tanács nem jelölte meg azokat az indokokat sem, amelyek alapján úgy véli, hogy az ukrán hatóságoknak az általa alapul vett határozatait a felperes védelemhez való jogának és hatékony bírói jogvédelemhez való jogának a tiszteletben tartása mellett fogadták el.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felperes védelemhez való jogát és/vagy megtagadták tőle a hatékony bírói jogvédelmet. A Tanács nem konzultált a felperessel a nevének a jegyzékben való fenntartását megelőzően, nem bocsátotta a felperes rendelkezésére az általa alapul vett valamennyi információt, és nem biztosított a számára megfelelő vagy tisztességes lehetőséget sem a hibák kijavítására, sem információk benyújtására. A felperessel soha nem közöltek komoly, hiteles vagy konkrét bizonyítékokat és indokokat a korlátozó intézkedések előírásának igazolására, és egyetlen bizonyíték sem utal arra, hogy a Tanács a határozatának meghozatala előtt megfelelően figyelembe vette volna a felperes észrevételeit. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felperes védelemhez való jogát és/vagy megtagadták tőle a hatékony bírói jogvédelmet. A Tanács nem konzultált a felperessel a nevének a jegyzékben való fenntartását megelőzően, nem bocsátotta a felperes rendelkezésére az általa alapul vett valamennyi információt, és nem biztosított a számára megfelelő vagy tisztességes lehetőséget sem a hibák kijavítására, sem információk benyújtására. A felperessel soha nem közöltek komoly, hiteles vagy konkrét bizonyítékokat és indokokat a korlátozó intézkedések előírásának igazolására, és egyetlen bizonyíték sem utal arra, hogy a Tanács a határozatának meghozatala előtt megfelelően figyelembe vette volna a felperes észrevételeit.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanácsnak nem állt a rendelkezésére megfelelő jogalap a nyolcadik módosító jogi aktusok elfogadásához. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanácsnak nem állt a rendelkezésére megfelelő jogalap a nyolcadik módosító jogi aktusok elfogadásához.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács visszaélt hatáskörével.

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdése által a felperes részére biztosított tulajdonhoz való jogot, mivel többek között a korlátozó intézkedések e jogot indokolatlanul és aránytalanul korlátozták, egyebek mellett a következők miatt: i. semmi nem utal arra, hogy a felperes állítólagos hűtlen kezelésével érintett pénzeszközöket a felperes jogellenesen kivitte Ukrajnából; és ii. nem szükséges, és nem is célszerű a felperes összes vagyonának befagyasztása, mivel az ukrán hatóságok mostanra számszerűsítették a felperessel szembeni büntetőeljárásokkal érintett állítólagos veszteségeket. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdése által a felperes részére biztosított tulajdonhoz való jogot, mivel többek között a korlátozó intézkedések e jogot indokolatlanul és aránytalanul korlátozták, egyebek mellett a következők miatt: i. semmi nem utal arra, hogy a felperes állítólagos hűtlen kezelésével érintett pénzeszközöket a felperes jogellenesen kivitte Ukrajnából; és ii. nem szükséges, és nem is célszerű a felperes összes vagyonának befagyasztása, mivel az ukrán hatóságok mostanra számszerűsítették a felperessel szembeni büntetőeljárásokkal érintett állítólagos veszteségeket.

---

(1)  Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkelés szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. március 5-i (KKBP) 2020/373 tanácsi határozat (HL 2020. L 71., 10. o.).

(2)  Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. március 5-i (EU) 2020/370 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2020. L 71., 1. o.)

---

| 6.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/43

---

2020. május 18-án benyújtott kereset – Ruiz-Ruiz kontra Bizottság

(T-293/20. sz. ügy)

(2020/C 222/47)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Vanesa Ruiz-Ruiz (Alkmaar, Hollandia) (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék semmisítse meg a következőket:

| — | a 2019. május 23-i határozat, amellyel a szakmai tapasztalat hiánya miatt kizárták az EPSO/AD/371/19. számú versenyvizsgából; |
| --- | --- |

—

a 2019. május 23-i határozat, amellyel a szakmai tapasztalat hiánya miatt kizárták az EPSO/AD/371/19. számú versenyvizsgából;

| — | a 2019. szeptember 20-i határozat, amellyel elutasították az EPSO/A/371/19. számú versenyvizsgából való kizárás felülvizsgálata iránti kérelmet; |
| --- | --- |

—

a 2019. szeptember 20-i határozat, amellyel elutasították az EPSO/A/371/19. számú versenyvizsgából való kizárás felülvizsgálata iránti kérelmet;

| — | a 2020. február 7-i határozat, amellyel elutasították a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott igazgatási panaszát. |
| --- | --- |

—

a 2020. február 7-i határozat, amellyel elutasították a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott igazgatási panaszát.

A felperes emellett azt kéri, hogy a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik/hivatkoznak.

| 1. | Az első, egy nyilvánvaló értékelési hibára és a versenyvizsga-felhívás megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az általa kimerített két belső jogorvoslat ellenére (a vizsgabizottsághoz intézett felülvizsgálati kérelem és a 90. cikk 2. bekezdése szerinti igazgatási panasz) továbbra sem világos, hogy a felperes szakmai tapasztalatából milyen konkrét követelmény hiányzott. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, egy nyilvánvaló értékelési hibára és a versenyvizsga-felhívás megsértésére alapított jogalap

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az általa kimerített két belső jogorvoslat ellenére (a vizsgabizottsághoz intézett felülvizsgálati kérelem és a 90. cikk 2. bekezdése szerinti igazgatási panasz) továbbra sem világos, hogy a felperes szakmai tapasztalatából milyen konkrét követelmény hiányzott.

| 2. | A második, az egyenlőség elvének a megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a versenyvizsga vizsgabizottsága köteles biztosítani, hogy a jelöltekre vonatkozó értékeléseket egyenlő és objektív módon végezzék el, valamint hogy az értékelési kritériumok egységesek legyenek és hogy azokat valamennyi jelölt esetében koherens módon alkalmazzák. Ebben az esetben a vizsgabizottság – eltérve a versenyvizsga-kiírástól – nem biztosította a konkrét feltételek értékelésével kapcsolatban az objektivitást és a pártatlanságot, amely értékelésre a versenyvizsgára vonatkozó különös szabályok megsértésével került sor. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az egyenlőség elvének a megsértésére alapított jogalap

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a versenyvizsga vizsgabizottsága köteles biztosítani, hogy a jelöltekre vonatkozó értékeléseket egyenlő és objektív módon végezzék el, valamint hogy az értékelési kritériumok egységesek legyenek és hogy azokat valamennyi jelölt esetében koherens módon alkalmazzák. Ebben az esetben a vizsgabizottság – eltérve a versenyvizsga-kiírástól – nem biztosította a konkrét feltételek értékelésével kapcsolatban az objektivitást és a pártatlanságot, amely értékelésre a versenyvizsgára vonatkozó különös szabályok megsértésével került sor.

| 3. | A harmadik, az indokolási kötelezettség megsértésére és az eljárás felei közötti egyenlőség ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a versenyvizsga vizsgabizottsága igen szűkszavúan indokolta a felperes által benyújtott felülvizsgálati kérelmet elutasító megtámadott határozatot. Ugyanis általános megállapításokon és a kiválasztási szempontokat – az e szempontok tartalmának konkrét meghatározása nélkül – megállapító információkon túlmenően ugyanis semmiféle olyan pontos magyarázatot nem nyújtottak, amely alapján a felperes megérthette volna azokat az okokat, amelyek alapján vele szemben döntést hoztak. Ennélfogva a felperes szerint azt a következtetést lehet levonni, hogy a felülvizsgálatra nem került sor, ezzel pedig megsértették a védelemhez való jogát és magát a versenyvizsga-kiírást, amely a jelöltek védelmét szolgáló eszközként előírta a felülvizsgálatot. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az indokolási kötelezettség megsértésére és az eljárás felei közötti egyenlőség ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a versenyvizsga vizsgabizottsága igen szűkszavúan indokolta a felperes által benyújtott felülvizsgálati kérelmet elutasító megtámadott határozatot. Ugyanis általános megállapításokon és a kiválasztási szempontokat – az e szempontok tartalmának konkrét meghatározása nélkül – megállapító információkon túlmenően ugyanis semmiféle olyan pontos magyarázatot nem nyújtottak, amely alapján a felperes megérthette volna azokat az okokat, amelyek alapján vele szemben döntést hoztak. Ennélfogva a felperes szerint azt a következtetést lehet levonni, hogy a felülvizsgálatra nem került sor, ezzel pedig megsértették a védelemhez való jogát és magát a versenyvizsga-kiírást, amely a jelöltek védelmét szolgáló eszközként előírta a felülvizsgálatot.

| — | Ugyanígy nem tartalmaz semmiféle indokolást a kinevezésre jogosult hatóság 2019. szeptember 20-i határozata, amely szintén nem fejti ki a vizsgabizottság által meghatározott, a versenyvizsga-kiírást kiegészítő további kritériumokat, továbbá amely – a pályázati dokumentációban szereplő pontos leírás ellenére – egyáltalán nem hivatkozik a felperes konkrét szakmai tapasztalatára. A kinevezésre jogosult hatóság emellett nem a teljes ténybeli és jogi keretre támaszkodott, mert kizárólag a 2019. május 23-i első határozatot vette figyelembe, ekként pedig figyelmen kívül hagyta a felülvizsgálattal kapcsolatos minden elemzést és értékelést. |
| --- | --- |

—

Ugyanígy nem tartalmaz semmiféle indokolást a kinevezésre jogosult hatóság 2019. szeptember 20-i határozata, amely szintén nem fejti ki a vizsgabizottság által meghatározott, a versenyvizsga-kiírást kiegészítő további kritériumokat, továbbá amely – a pályázati dokumentációban szereplő pontos leírás ellenére – egyáltalán nem hivatkozik a felperes konkrét szakmai tapasztalatára. A kinevezésre jogosult hatóság emellett nem a teljes ténybeli és jogi keretre támaszkodott, mert kizárólag a 2019. május 23-i első határozatot vette figyelembe, ekként pedig figyelmen kívül hagyta a felülvizsgálattal kapcsolatos minden elemzést és értékelést.

---