# Az Európai Unió C 240/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 240 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. szeptember 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 240

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. szeptember 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2005/C 240/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2005/C 240/2 | A Bizottság közleménye az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 240/3 | A Bizottság közleménye az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 240/4 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 240/5 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 23 |
| 2005/C 240/6 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 28 |
| 2005/C 240/7 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 32 |
| 2005/C 240/8 | Állami támogatás – Hollandia – C 15/2005 (ex NN 34/2005) állami támogatás – A VAOP részére vélhetően jogellenesen nyújtott támogatás – Felhívás az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére (
  1
  ) | 36 |
| 2005/C 240/9 | Hirdetmény a belarusz munkajog helyzetének ellenőrzési és értékelési időszakáról, tekintettel a kedvezményeknek az Általános Preferenciarendszer (GSP) keretében történő ideiglenes visszavonására | 41 |
| 2005/C 240/0 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3938 – CRH/Quester) (
  1
  ) | 42 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2005/C 240/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2005/C 240/2

A Bizottság közleménye az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

2

2005/C 240/3

A Bizottság közleménye az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

17

2005/C 240/4

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

20

2005/C 240/5

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

23

2005/C 240/6

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

28

2005/C 240/7

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

32

2005/C 240/8

Állami támogatás – Hollandia – C 15/2005 (ex NN 34/2005) állami támogatás – A VAOP részére vélhetően jogellenesen nyújtott támogatás – Felhívás az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére (
  1
  )

1

36

2005/C 240/9

Hirdetmény a belarusz munkajog helyzetének ellenőrzési és értékelési időszakáról, tekintettel a kedvezményeknek az Általános Preferenciarendszer (GSP) keretében történő ideiglenes visszavonására

41

2005/C 240/0

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3938 – CRH/Quester) (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2005. szeptember 29.

(2005/C 240/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2063 |
| JPY | Japán yen | 135,92 |
| DKK | Dán korona | 7,4626 |
| GBP | Angol font | 0,68260 |
| SEK | Svéd korona | 9,3715 |
| CHF | Svájci frank | 1,5578 |
| ISK | Izlandi korona | 75,72 |
| NOK | Norvég korona | 7,8160 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5731 |
| CZK | Cseh korona | 29,610 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 248,75 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6961 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9009 |
| RON | Román lej | 3,5527 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,53 |
| SKK | Szlovák korona | 38,870 |
| TRY | Török líra | 1,6270 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5831 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4155 |
| HKD | hongkongi dollár | 9,3590 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7386 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0362 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 251,05 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,6876 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,7626 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4345 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 430,92 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,548 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,462 |
| RUB | Orosz rubel | 34,3800 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,529 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2063

JPY

Japán yen

135,92

DKK

Dán korona

7,4626

GBP

Angol font

0,68260

SEK

Svéd korona

9,3715

CHF

Svájci frank

1,5578

ISK

Izlandi korona

75,72

NOK

Norvég korona

7,8160

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5731

CZK

Cseh korona

29,610

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

248,75

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6961

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,9009

RON

Román lej

3,5527

SIT

Szlovén tolar

239,53

SKK

Szlovák korona

38,870

TRY

Török líra

1,6270

AUD

Ausztrál dollár

1,5831

CAD

Kanadai dollár

1,4155

HKD

hongkongi dollár

9,3590

NZD

Új-zélandi dollár

1,7386

SGD

Szingapúri dollár

2,0362

KRW

Dél-Koreai won

1 251,05

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,6876

CNY

Kínai renminbi

9,7626

HRK

Horvát kuna

7,4345

IDR

Indonéz rúpia

12 430,92

MYR

Maláj ringgit

4,548

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,462

RUB

Orosz rubel

34,3800

THB

Thaiföldi baht

49,529

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/2

---

A Bizottság közleménye az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(2005/C 240/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 285:1996
  Sterilizálás. Gőzsterilizátorok. Nagyméretű sterilizátorok | — | |
| CEN | EN 375:2001
  Professzionális használatú in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás | — | |
| CEN | EN 455-1:2000
  Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 1. rész: Lyukmentességi követelmények és vizsgálatok | EN 455-1:1993 | Az időpont lejárt
  (2001.4.30.) |
| CEN | EN 455-2:2000
  Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 2. rész: A fizikai tulajdonságok követelményei és vizsgálatai (tartalmazza az 1996. évi 1. műszaki helyesbítést | EN 455-2:1995 | Az időpont lejárt
  (2001.4.30.) |
| CEN | EN 455-3:1999
  Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 3. rész: Követelmények és vizsgálat a biológiai értékeléshez | — | |
| CEN | EN 550:1994
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Az etilén-oxid-sterilizálás validálása és rutinellenőrzése | — | |
| CEN | EN 552:1994
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A sugársterilizálás validálása és rutinellenőrzése | — | |
| EN 552:1994/A1:1999 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.11.30.) |
| EN 552:1994/A2:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.5.31.) |
| CEN | EN 554:1994
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A nedveshő-sterilizálás validálása és rutinellenőrzése | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „STERILE” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 1. rész: A végtermékként sterilizált orvostechnikai eszközök követelményei | EN 556:1994 | Az időpont lejárt
  (2002.4.30.) |
| CEN | EN 556-2:2003
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „Sterile” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 2. rész: Az aszeptikus gyártású orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professzionális használatú in vitro diagnosztikai műszerek használati útmutatója | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Használati útmutató önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai készülékekhez | — | |
| CEN | EN 737-1:1998
  Gyógyászati gáz csőrendszerei. 1. rész: Vételi egységek nyomás alatti gyógyászati gázokhoz és vákuumhoz | — | |
| CEN | EN 737-2:1998
  Gyógyászati gáz csőrendszerei. 2. rész: Altatógáz-elszívó rendszerek. Alapkövetelmények | — | |
| EN 737-2:1998/A1:1999 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.6.30.) |
| CEN | EN 737-3:1998
  Gyógyászati gáz csőrendszerei. 3. rész: Csővezetékek nyomás alatti gyógyászati gázokhoz és vákuumhoz | — | |
| EN 737-3:1998/A1:1999 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.6.30.) |
| CEN | EN 737-4:1998
  Gyógyászati gáz csőrendszerei. 4. rész: Vételi egységek altatógáz-elszívó rendszerekhez | — | |
| CEN | EN 738-1:1997
  Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 1. rész: Nyomáscsökkentők és átfolyásmérős nyomáscsökkentők | — | |
| EN 738-1:1997/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 738-2:1998
  Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 2. rész: Központi és hálózati nyomáscsökkentők | — | |
| CEN | EN 738-3:1998
  Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 3. rész: Palackszeleppel egybeépített nyomáscsökkentők | — | |
| EN 738-3:1998/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 738-4:1998
  Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 4. rész: Orvostechnikai eszközökbe beépíthető kisnyomású nyomáscsökkentők | — | |
| EN 738-4:1998/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 739:1998
  Kisnyomású tömlővezeték-rendszerek orvosi gázokhoz | — | |
| EN 739:1998/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 740:1998
  Anesztéziai állomások és egységeik. Egyedi követelmények | — | |
| EN 740:1998/A1:2004 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.31.) |
| EN 740:1998/AC:1998 | | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Lélegeztetők. 1. rész: Az intenzív ellátásban alkalmazott lélegeztetők sajátos követelményei | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.5.31.) |
| CEN | EN 794-3:1998
  Lélegeztetők. 3. rész: Sürgősségi és szállítás közben alkalmazott lélegeztetők egyedi követelményei | — | |
| EN 794-3:1998/A1:2005 | 3. Megjegyzés | 2005.12.31. |
| CEN | EN 864:1996
  Gyógyászati villamos készülékek. Kapnométerek emberi alkalmazásra. Sajátos követelmények | — | |
| CEN | EN 867-2:1997
  Sterilizátorokban használható nem biológiai rendszerek. 2. rész: Folyamatindikátorok (A-osztály) | — | |
| CEN | EN 867-3:1997
  Sterilizátorokban használható nem biológiai rendszerek. 3. rész: A Bowie-Dick-tesztben használandó B-osztályú indikátorok előírt jellemzői | — | |
| CEN | EN 868-1:1997
  Csomagolóanyagok és -rendszerek sterilizálandó orvostechnikai eszközökhöz. 1. rész: Általános követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 980:2003
  Orvostechnikai eszközök címkéin használható grafikus jelképek | EN 980:1996 | Az időpont lejárt
  (2003.10.31.) |
| CEN | EN 1041:1998
  Orvostechnikai eszközökkel együtt megadott gyártói tájékoztatás | — | |
| CEN | EN 1060-1:1995
  Nem invazív vérnyomásmérők. 1. rész: Általános követelmények | — | |
| EN 1060-1:1995/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.11.30.) |
| CEN | EN 1060-2:1995
  Nem invazív vérnyomásmérők. 2. rész: Mechanikus vérnyomásmérők kiegészítő követelményei | — | |
| CEN | EN 1060-3:1997
  Nem invazív vérnyomásmérők. 3. rész: Elektromechanikus vérnyomásmérő rendszerek kiegészítő követelményei | — | |
| CEN | EN 1060-4:2004
  Nem invazív vérnyomásmérők. 4. rész: Vizsgálati módszer automatikus, nem invazív vérnyomásmérők teljes rendszerpontosságának meghatározására | — | |
| CEN | EN 1089-3:2004
  Szállítható gázpalackok. Palackazonosítás (az LPG kivételével). 3. rész: Színjelölés | EN 1089-3:1997 | Az időpont lejárt
  (2004.10.31.) |
| CEN | EN 1174-1:1996
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 1. rész: Követelmények | — | |
| CEN | EN 1174-2:1996
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 2. rész: Útmutató | — | |
| CEN | EN 1174-3:1996
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 3. rész: Útmutató a mikrobiológiai eljárások validálásakor alkalmazott eljárásokhoz | — | |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Altatószer-párologtatók narkotikumspecifikus töltőrendszerei. 1. rész: Négyszög-csatlakozású töltőrendszerek | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.11.24.) |
| CEN | EN 1281-2:1995
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Kúpos csatlakozók. 2. rész: Menetes teherbíró csatlakozók (ISO 5356-2:1987, módosítva) | — | |
| CEN | EN 1282-2:2005
  Tracheotómiai tubusok. 2. rész: Gyermektubusok (ISO 5366-3:2001 módosítva) | EN 1282-2:1997 | 2005.12.31. |
| CEN | EN 1422:1997
  Egészségügyi célú sterilizátorok. Etilén-oxid-sterilizátorok. Követelmények és vizsgálati eljárások | — | |
| CEN | EN 1618:1997
  Nem érrendszeri katéterek. Az általános tulajdonságok vizsgálati módszerei | — | |
| CEN | EN 1639:2004
  Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Műszerek | EN 1639:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.12.31.) |
| CEN | EN 1640:2004
  Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Berendezések | EN 1640:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.12.31.) |
| CEN | EN 1641:2004
  Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Anyagok | EN 1641:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.12.31.) |
| CEN | EN 1642:2004
  Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Fogászati implantátumok | EN 1642:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.12.31.) |
| CEN | EN 1707:1996
  6%-os (Luer-) kúpos csatlakozók fecskendőkhöz, tűkhöz és egyéb orvostechnikai eszközökhöz. Zárócsatlakozók | — | |
| CEN | EN 1782:1998
  Légcsőtubusok és -csatlakozók | — | |
| CEN | EN 1789:1999
  Mentőautók és felszerelésük. Betegszállító autók | — | |
| EN 1789:1999/A1:2003 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.9.30.) |
| CEN | EN 1820:2005
  Anesztéziai tárolózsákok (ISO 5362:2000 módosítva) | EN 1820:1997 | 2005.12.31. |
| CEN | EN 1865:1999
  Közúti betegszállító járművekben alkalmazott hordágyak és egyéb betegszállító eszközök műszaki előírásai | — | |
| CEN | EN 1970:2000
  Állítható ágyak fogyatékkal élő személyek számára. Követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| EN 1970:2000/A1:2005 | 3. Megjegyzés | 2005.9.30. |
| CEN | EN 1985:1998
  Járást segítő eszközök. Általános követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN ISO 4074:2002
  Természetes latex gumi óvszerek. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 4074:2002) | EN 600:1996 | 2005.8.31. |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Szótár (ISO 4135:2001) | EN ISO 4135:1996 | Az időpont lejárt
  (2002.2.28.) |
| CEN | EN ISO 5356-1:2004
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Kúpos csatlakozók. 1. rész: Kúpok és aljzatok (ISO 5356-1:2004) | EN 1281-1:1997 | Az időpont lejárt
  (2004.11.30.) |
| CEN | EN ISO 5366-1:2004
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Tracheotómiai tubusok. 1. rész: Tubusok és csatlakozók felnőttek részére (ISO 5366-1:2000) | EN 1282-1:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.1.31.) |
| CEN | EN ISO 7376:2003
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Gégetükrök légcsőbe való bevezetéshez (ISO 7376:2003) | EN 1819:1997 | Az időpont lejárt
  (2004.6.30.) |
| CEN | EN ISO 7439:2002
  Réztartalmú, méhen belüli fogamzásgátló eszközök. Követelmények, vizsgálatok (ISO 7439:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 7886-3:2005
  Steril, egyszer használatos injekciós fecskendők. 3. rész: Meghatározott dózist injektáló, önmegsemmisítő fecskendők (ISO 7886-3:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 8185:1997
  Gyógyászati alkalmazású párásítók. Párásítórendszerek általános követelményei (ISO 8185:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 8359:1996
  Oxigénkoncentrátorok gyógyászati használatra. Biztonsági követelmények (ISO 8359:1996) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-4:2004
  Inhalációs aneszteziológiai rendszerek. 4. rész: Altatószerpárát szállító eszközök (ISO 8835-4:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 8835-5:2004
  Inhalációs aneszteziológiai rendszerek: 5. rész: Aneszteziológiai lélegeztetők (ISO 8835-5:2004) | — | |
| EN ISO 8835-5:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 9360-1:2000
  Altató- és lélegeztetőberendezések. Hő- és páracserélők (HMEs) az ember által belélegzett gázok párásításához. 1. rész: Legalább 250 ml légzési térfogathoz használható HMEs (ISO 9360-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 9360-2:2002
  Altató- és lélegeztetőberendezések. Hő- és páracserélők (HMEs) az ember által belélegzett gázok párásításához. 2. rész: Legalább 250 ml légzési térfogatú, légcsőmetszéses betegeknél használható HMEs (ISO 9360-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 9713:2004
  Idegsebészeti implantátumok. Intrakraniális önzáró aneurizmakapcsok (ISO 9713:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9919:2005
  Gyógyászati villamos készülékek. Gyógyászati használatú pulzoximéter-berendezések alapvető biztonságosságának és teljesítőképességének egyedi követelményei (ISO 9919:2005) | EN 865:1997 | 2005.9.30. |
| CEN | EN ISO 10079-1:1999
  Gyógyászati szívókészülékek. 1. rész: Villamos működtetésű szívókészülékek. Biztonsági követelmények (ISO 10079-1:1999) | EN ISO 10079-1:1996 | Az időpont lejárt
  (2000.2.29.) |
| CEN | EN ISO 10079-2:1999
  Gyógyászati szívókészülékek. 2. rész: Kézi működtetésű szívókészülékek (ISO 10079-2:1999) | EN ISO 10079-2:1996 | Az időpont lejárt
  (2000.2.29.) |
| CEN | EN ISO 10079-3:1999
  Gyógyászati szívókészülékek. 3. rész: Vákuum- vagy nyomásforrásról működtetett szívókészülékek (ISO 10079-3:1999) | EN ISO 10079-3:1996 | Az időpont lejárt
  (2000.2.29.) |
| CEN | EN ISO 10535:1998
  Emelőszerkezetek testi fogyatékosok áthelyezéséhez. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 10535:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10555-1:1996
  Steril, egyszer használatos érrendszeri katéterek. 1. rész: Általános követelmények (ISO 10555-1:1995) | — | |
| EN ISO 10555-1:1996/A1:1999 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.1.31.) |
| EN ISO 10555-1:1996/A2:2004 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.11.30.) |
| CEN | EN ISO 10651-2:2004
  Gyógyászati lélegeztetők. Az alapvető biztonság és teljesítőképesség sajátos követelményei. 2. rész: Házi ápolásban használt lélegeztetők lélegeztetőtől függő betegek számára (ISO 10651-2:2004) | EN 794-2:1997 | Az időpont lejárt
  (2005.1.31.) |
| CEN | EN ISO 10651-4:2002
  Lélegeztetők. 4. rész: A kezelő által működtetett újraélesztők külön követelményei (ISO 10651-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 10651-6:2004
  Gyógyászati lélegeztetők. Az alapvető biztonság és teljesítőképesség sajátos követelményei. 6. rész: A házi ápolásban használt légzéstámogató eszközök (ISO 10651-6:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-1:2003
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 1. rész: Értékelés és vizsgálat (ISO 10993-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-3:2003
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 3. rész: Vizsgálatok genotoxicitásra, karcinogenitásra és reprodukciós toxicitásra (ISO 10993-3:2003) | EN 30993-3:1993 | Az időpont lejárt
  (2004.4.30.) |
| CEN | EN ISO 10993-4:2002
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 4. rész: A vérrel való kölcsönhatás vizsgálatainak kiválasztása (ISO 10993-4:2002) | EN 30993-4:1993 | Az időpont lejárt
  (2004.4.30.) |
| CEN | EN ISO 10993-5:1999
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 5. rész: In vitro vizsgálatok citotoxicitásra (ISO 10993-5:1999) | EN 30993-5:1994 | Az időpont lejárt
  (1999.11.30.) |
| CEN | EN ISO 10993-7:1995
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 7. rész: Az etilén-oxid-sterilizálás maradékai (ISO 10993-7:1995) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-9:1999
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 9. rész: Lehetséges bomlástermékek azonosításának és mennyiségi meghatározásának irányelvei (ISO 10993-9:1999) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-10:2002
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 10. rész: Vizsgálatok irritáló hatásra és késleltetett típusú túlérzékenységre (ISO 10993-10:2002) | EN ISO 10993-10:1995 | Az időpont lejárt
  (2003.3.31.) |
| CEN | EN ISO 10993-11:1995
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 11. rész: Vizsgálatok szisztémás toxicitásra (ISO 10993-11:1993) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-12:2004
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 12. rész: Minta-előkészítés és referenciaanyagok (ISO 10993-12:2002) | EN ISO 10993-12:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.5.31.) |
| CEN | EN ISO 10993-13:1998
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 13. rész: Polimer anyagú orvostechnikai eszközök bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-13:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-14:2001
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 14. rész: Kerámiák bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-14:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-15:2000
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 15. rész: Fémek és ötvözetek bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-15:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-16:1997
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 16. rész: Bomlástermékek és kioldódó részek toxikokinetikai vizsgálatának tervezése (ISO 10993-16:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 10993-17:2002
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 17. rész: A kioldódó részek megengedett határértékeinek megállapítása (ISO 10993-17:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 11197:2004
  Gyógyászati ellátóegységek (ISO 11197:2004) | EN 793:1997 | Az időpont lejárt
  (2005.6.30.) |
| CEN | EN ISO 11990:2003
  Optika és optikai eszközök. Lézerek és lézerberendezések. Légcsőtubusszárak lézerállóságának meghatározása (ISO 11990:2003) | EN ISO 11990:1999 | Az időpont lejárt
  (2003.10.31.) |
| CEN | EN 12006-1:1999
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok különleges követelményei. 1. rész: Szívbillentyű-helyettesítők | — | |
| CEN | EN 12006-2:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok külön követelményei. 2. rész: Érprotézisek, beleértve a szívbillentyű-érprotéziseket is | — | |
| CEN | EN 12006-3:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok különleges követelményei. 3. rész: Endovaszkuláris eszközök | — | |
| CEN | EN 12010:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. Külön követelmények | — | |
| CEN | EN 12011:1998
  A nem aktív sebészeti implantátumokhoz használt műszerek. Általános követelmények | — | |
| CEN | EN 12182:1999
  Testi fogyatékosok műszaki segédeszközei. Általános követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 12183:1999
  Kézi hajtású kerekesszékek. Követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 12184:1999
  Villamos hajtású kerekesszékek, robogók és töltőberendezéseik. Követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 12218:1998
  Sínrendszerek orvostechnikai berendezések rögzítésére | — | |
| EN 12218:1998/A1:2002 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mikrobiológiai táptalajok. A táptalajok teljesítőképességének követelményei | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.4.30.) |
| CEN | EN 12342:1998
  Légzőcsövek altató- és lélegeztetőkészülékekhez | — | |
| CEN | EN 12442-1:2000
  Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 1. rész: A kockázat elemzése és irányítása | — | |
| CEN | EN 12442-2:2000
  Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 2. rész: Az eredet, a begyűjtés és a kezelés szabályozása | — | |
| CEN | EN 12442-3:2000
  Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 3. rész: Vírusok és átvihető kórokozók eltávolításának és/vagy inaktiválásának validálása | — | |
| CEN | EN 12470-1:2000
  Klinikai hőmérők. 1. rész: Folyékony fém üvegben típusú hőmérők csúcsértékjelzővel | — | |
| CEN | EN 12470-2:2000
  Klinikai hőmérők. 2. rész: Fázisváltó típusú (dot mátrix) hőmérők | — | |
| CEN | EN 12470-3:2000
  Klinikai hőmérők. 3. rész: Kompakt elektromos (előre jelző és nem előre jelző) hőmérők csúcsértékjelzővel | — | |
| CEN | EN 12470-4:2000
  Klinikai hőmérők. 4. rész: Folyamatos mérésű villamos hőmérők teljesítőképessége | — | |
| CEN | EN 12470-5:2003
  Klinikai hőmérők. 5. rész: Infravörös fülhőmérők (csúcsértékkijelzővel) | — | |
| CEN | EN 12523:1999
  Külső végtagprotézisek és külső ortézisek. Követelmények és vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 12563:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. A csípőizületet helyettesítő implantátumok külön követelményei | — | |
| CEN | EN 12564:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. A térdizületet helyettesítő implantátumok külön követelményei | — | |
| CEN | EN ISO 12870:2004
  Szemészeti optika. Szemüvegkeretek. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 12870:2004) | EN ISO 12870:1997 | Az időpont lejárt
  (2005.2.28.) |
| CEN | EN 13014:2000
  Gázmintavevő csövek csatlakozói altató- és lélegeztetőberendezésekhez | — | |
| CEN | EN 13060:2004
  Kis gőzsterilizátorok | — | |
| CEN | EN 13220:1998
  Gyógyászati gázcsőrendszerek végegységeihez csatlakoztatható áramlásmérő eszközök | — | |
| CEN | EN 13221:2000
  Gyógyászati gázokhoz használható nagynyomású rugalmas csatlakozások | — | |
| CEN | EN 13328-1:2001
  Légzőköri szűrők altatáshoz és lélegeztetéshez. 1. rész: Sóvizsgálati módszer a szűrőképesség értékelésére | — | |
| CEN | EN 13328-2:2002
  Légzőköri szűrők altatáshoz és lélegeztetéshez. 2. rész: Nem szűrésre vonatkozó szempontok | — | |
| EN 13328-2:2002/A1:2003 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.6.30.) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Orvostechnikai eszközök. Minőségirányítási rendszerek. Szabályozási célú követelmények (ISO 13485:2003) | EN ISO 13488:2000
  EN ISO 13485:2000 | 2006.7.31. |
| CEN | EN 13503-8:2000
  Szemészeti implantátumok. Beültethető lencsék. 8. rész: Alapvető követelmények (ISO 11979-8:1999, módosítva) | — | |
| CEN | EN 13544-1:2001
  Légzésterápiás készülék. 1. rész: Porlasztórendszerek és komponenseik | — | |
| EN 13544-1:2001/A1:2004 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.31.) |
| CEN | EN 13544-2:2002
  Légzésterápiás készülék. 2. rész: Csövezés és csatlakozók | — | |
| CEN | EN 13544-3:2001
  Légzésterápiás készülék. 3. rész: Levegőbeszívó eszközök | — | |
| CEN | EN 13624:2003
  Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászati területen használt eszközök kémiai fertőtlenítőszerei gombaölő hatásának értékelésére. Vizsgálati módszer és követelmények (2. fázis, 1. lépés) | — | |
| CEN | EN 13718-1:2002
  Betegszállító eszköz levegőben, vízen és nehéz terepen. 1. rész: A betegszállító gépjármű folyamatos betegellátó orvosi eszközeinek sajátos követelményei | — | |
| CEN | EN 13718-2:2002
  Betegszállító eszköz levegőben, vízen és nehéz terepen. 2. rész: A betegszállító gépjármű folyamatos betegellátáshoz szükséges üzemeltetési és műszaki követelményei | — | |
| CEN | EN 13726-1:2002
  Elsődleges sebfedők vizsgálati módszerei. 1. rész: Abszorpcióképességi szempontok | — | |
| CEN | EN 13726-2:2002
  Elsődleges sebfedők vizsgálati módszerei. 2. rész: Áteresztőképes filmkötszerek páranedvesség-áteresztő képessége | — | |
| CEN | EN 13727:2003
  Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászati területen használt eszközök kémiai fertőtlenítőszerei baktériumölő hatásának értékelésére. Vizsgálati módszer és követelmények (2 fázis, 1. lépés) | — | |
| CEN | EN 13795-1:2002
  Orvostechnikai eszközként használt műtéti kendők, köpenyek és tisztatéri öltözékek a páciensek, a klinikai személyzet és készülékek számára. 1. rész: A gyártókra, a feldolgozókra és a termékekre vonatkozó általános követelmények | — | |
| CEN | EN 13795-2:2004
  Orvostechnikai eszközként használt műtéti kendők, köpenyek és tisztatéri öltözékek a páciensek, a klinikai személyzet és készülékek számára. 2. rész: Vizsgálati módszerek | — | |
| CEN | EN 13824:2004
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Folyadékállapotú orvostechnikai eszközök aszeptikus gyártása. Követelmények | — | |
| CEN | EN 13826:2003
  Kilégzési csúcsáramlásmérők | — | |
| CEN | EN 13867:2002
  A hemodialízis és a kapcsolódó gyógykezelések koncentrátumai | — | |
| CEN | EN 13976-1:2003
  Mentőrendszerek. Az inkubátor szállítása. 1. rész: Illesztési feltételek | — | |
| CEN | EN 13976-2:2003
  Mentőrendszerek. Az inkubátor szállítása. 2. rész: Szállítási követelmények | — | |
| CEN | EN 14079:2003
  Nem aktív orvostechnikai eszközök. Nedvszívó pamutmull, valamint nedvszívó pamut- és viszkózmull műszaki követelményei és vizsgálati módszerei | — | |
| CEN | EN ISO 14155-1:2003
  Orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata embereken. 1. rész: Általános követelmények (ISO 14155-1:2003) | EN 540:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.31.) |
| CEN | EN ISO 14155-2:2003
  Orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata embereken. 2. rész: Klinikai vizsgálati tervek (ISO 14155-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 14160:1998
  Állati eredetű anyagokat tartalmazó, egyszer használatos orvostechnikai eszközök sterilizálása. Kémiai sterilizáló folyadékokkal végzett sterilizálás validálása és rutinellenőrzése (ISO 14160:1998) | — | |
| CEN | EN 14180:2003
  Sterilizátorok gyógyászati célra. Kis hőmérsékletű gőz- és formaldehidsterilizátorok. Követelmények és vizsgálat | — | |
| CEN | EN 14299:2004
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok egyedi követelményei. Az artériasztentek specifikus követelményei | — | |
| CEN | EN 14348:2005
  Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászatban használt kémiai fertőtlenítőszerek – beleértve az eszközfertőtlenítőket – mikrobaktericid aktivitásának értékelésére. Vizsgálati módszerek és követelmények (2 | — | |
| CEN | EN ISO 14408:2005
  Légcsőtubusok lézersebészethez. A megjelölés és a kísérő információ követelményei (ISO 14408:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 14534:2002
  Szemészeti optika. Kontaktlencsék és kontaktlencse-ápoló termékek. Alapvető követelmények (ISO 14534:2002) | EN ISO 14534:1997 | Az időpont lejárt
  (2002.12.31.) |
| CEN | EN ISO 14602:1998
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Csontösszekötő implantátumok. Sajátos követelmények (ISO 14602:1998) | — | |
| CEN | EN ISO 14630:2005
  Nem aktív sebészeti implantátumok. Általános követelmények (ISO 14630:2005) | EN ISO 14630:1997 | 2005.11.30. |
| CEN | EN ISO 14889:2003
  Szemészeti optika. Szemüveglencsék. A megmunkálatlan szélű kész szemüveglencsék alapvető követelményei (ISO 14889:2003) | EN ISO 14889:1997 | Az időpont lejárt
  (2003.11.30.) |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Egészségügyi termékek sterilizálása. A sterilizáló hatóanyag jellemzésére vonatkozó általános követelmények, az orvostechnikai eszközök sterilizálási folyamatának fejlesztése, validálása és rutinellenőrzése (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Orvostechnikai eszközök. Kockázatirányítás alkalmazása orvostechnikai eszközökre (ISO 14971:2000) | EN 1441:1997 | Az időpont lejárt
  (2004.3.31.) |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.3.31.) |
| CEN | EN ISO 15001:2004
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Oxigénkompatibilitás (ISO 15001:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15004:1997
  Szemészeti műszerek. Alapkövetelmények és vizsgálati módszerek (ISO 15004:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nevezéktan. Előírások az orvostechnikai eszközök nómenklatúrájához szabályozási adatcsere céljára (ISO 15225:2000) | — | |
| EN ISO 15225:2000/A1:2004 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.8.31.) |
| CEN | EN ISO 15747:2005
  Műanyag tartályok intravénás injekciókhoz (ISO 15747:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-1:2002
  Az alvási apnoe légzésterápiája. 1. rész: Az alvási apnoe légzésterápiás eszközei (ISO 17510-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 17510-2:2003
  Alvási légzésszünet légzésterápiája. 2. rész: Álarcok és alkalmazott tartozékok (ISO 17510-2:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 17664:2004
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Gyártói tájékoztatás az újrasterilizálható orvostechnikai eszközök feldolgozásához (ISO 17664:2004) | — | |
| CEN | EN ISO 18777:2005
  Szállítható cseppfolyósoxigén-rendszerek gyógyászati használatra. Egyedi követelmények (ISO 18777:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18778:2005
  Lélegeztetőkészülékek. Gyermekmonitorok. Egyedi követelmények (ISO 18778:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 18779:2005
  Orvostechnikai eszközök oxigén és oxigénkeverékek eltartására. Egyedi követelmények (ISO 18779:2005) | — | |
| CEN | EN 20594-1:1993
  6%-os kúpos csatlakozás (Luer) fecskendőkhöz, tűkhöz és egyéb orvosi eszközökhöz. Általános követelmények (ISO 594-1:1986) | — | |
| EN 20594-1:1993/A1:1997 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.5.31.) |
| CEN | EN ISO 21647:2004
  Gyógyászati villamos készülékek. A lélegeztetőgáz-monitorok alapvető biztonsági és teljesítőképességi külön követelményei (ISO 21647:2004) | EN ISO 11196:1997
  EN 12598:1999 | Az időpont lejárt
  (2005.5.31.) |
| CEN | EN ISO 22612:2005
  Fertőző anyagok elleni védőöltözet. Száraz mikrobapenetráció elleni védőképesség vizsgálati módszere (ISO 22612:2005) | — | |
| CEN | EN 27740:1992
  Sebészeti eszközök. Cserélhető pengéjű sebészeti kések csatlakozó méretei (ISO 7740:1985) | — | |
| EN 27740:1992/A1:1997 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.5.31.) |
| CEN | EN 30993-6:1994
  Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 6. rész: Vizsgálatok az implantációt követő helyi hatásokra (ISO 10993-6:1994) | — | |
| CEN | EN 46003:1999
  Minőségügyi rendszerek. Orvostechnikai eszközök. Külön követelmények az EN ISO 9003 alkalmazásához | — | |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 285:1996

Sterilizálás. Gőzsterilizátorok. Nagyméretű sterilizátorok

—

CEN

EN 375:2001

Professzionális használatú in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás

—

CEN

EN 376:2002

Önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás

—

CEN

EN 455-1:2000

Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 1. rész: Lyukmentességi követelmények és vizsgálatok

EN 455-1:1993

Az időpont lejárt

(2001.4.30.)

CEN

EN 455-2:2000

Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 2. rész: A fizikai tulajdonságok követelményei és vizsgálatai (tartalmazza az 1996. évi 1. műszaki helyesbítést

EN 455-2:1995

Az időpont lejárt

(2001.4.30.)

CEN

EN 455-3:1999

Egyszer használatos orvosi kesztyűk. 3. rész: Követelmények és vizsgálat a biológiai értékeléshez

—

CEN

EN 550:1994

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Az etilén-oxid-sterilizálás validálása és rutinellenőrzése

—

CEN

EN 552:1994

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A sugársterilizálás validálása és rutinellenőrzése

—

EN 552:1994/A1:1999

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.11.30.)

EN 552:1994/A2:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.5.31.)

CEN

EN 554:1994

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A nedveshő-sterilizálás validálása és rutinellenőrzése

—

CEN

EN 556-1:2001

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „STERILE” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 1. rész: A végtermékként sterilizált orvostechnikai eszközök követelményei

EN 556:1994

Az időpont lejárt

(2002.4.30.)

CEN

EN 556-2:2003

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „Sterile” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 2. rész: Az aszeptikus gyártású orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények

—

CEN

EN 591:2001

Professzionális használatú in vitro diagnosztikai műszerek használati útmutatója

—

CEN

EN 592:2002

Használati útmutató önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai készülékekhez

—

CEN

EN 737-1:1998

Gyógyászati gáz csőrendszerei. 1. rész: Vételi egységek nyomás alatti gyógyászati gázokhoz és vákuumhoz

—

CEN

EN 737-2:1998

Gyógyászati gáz csőrendszerei. 2. rész: Altatógáz-elszívó rendszerek. Alapkövetelmények

—

EN 737-2:1998/A1:1999

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.6.30.)

CEN

EN 737-3:1998

Gyógyászati gáz csőrendszerei. 3. rész: Csővezetékek nyomás alatti gyógyászati gázokhoz és vákuumhoz

—

EN 737-3:1998/A1:1999

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.6.30.)

CEN

EN 737-4:1998

Gyógyászati gáz csőrendszerei. 4. rész: Vételi egységek altatógáz-elszívó rendszerekhez

—

CEN

EN 738-1:1997

Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 1. rész: Nyomáscsökkentők és átfolyásmérős nyomáscsökkentők

—

EN 738-1:1997/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 738-2:1998

Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 2. rész: Központi és hálózati nyomáscsökkentők

—

CEN

EN 738-3:1998

Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 3. rész: Palackszeleppel egybeépített nyomáscsökkentők

—

EN 738-3:1998/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 738-4:1998

Nyomáscsökkentők gyógyászati gázokhoz. 4. rész: Orvostechnikai eszközökbe beépíthető kisnyomású nyomáscsökkentők

—

EN 738-4:1998/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 739:1998

Kisnyomású tömlővezeték-rendszerek orvosi gázokhoz

—

EN 739:1998/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 740:1998

Anesztéziai állomások és egységeik. Egyedi követelmények

—

EN 740:1998/A1:2004

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.31.)

EN 740:1998/AC:1998

CEN

EN 794-1:1997

Lélegeztetők. 1. rész: Az intenzív ellátásban alkalmazott lélegeztetők sajátos követelményei

—

EN 794-1:1997/A1:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.5.31.)

CEN

EN 794-3:1998

Lélegeztetők. 3. rész: Sürgősségi és szállítás közben alkalmazott lélegeztetők egyedi követelményei

—

EN 794-3:1998/A1:2005

3. Megjegyzés

2005.12.31.

CEN

EN 864:1996

Gyógyászati villamos készülékek. Kapnométerek emberi alkalmazásra. Sajátos követelmények

—

CEN

EN 867-2:1997

Sterilizátorokban használható nem biológiai rendszerek. 2. rész: Folyamatindikátorok (A-osztály)

—

CEN

EN 867-3:1997

Sterilizátorokban használható nem biológiai rendszerek. 3. rész: A Bowie-Dick-tesztben használandó B-osztályú indikátorok előírt jellemzői

—

CEN

EN 868-1:1997

Csomagolóanyagok és -rendszerek sterilizálandó orvostechnikai eszközökhöz. 1. rész: Általános követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 980:2003

Orvostechnikai eszközök címkéin használható grafikus jelképek

EN 980:1996

Az időpont lejárt

(2003.10.31.)

CEN

EN 1041:1998

Orvostechnikai eszközökkel együtt megadott gyártói tájékoztatás

—

CEN

EN 1060-1:1995

Nem invazív vérnyomásmérők. 1. rész: Általános követelmények

—

EN 1060-1:1995/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.11.30.)

CEN

EN 1060-2:1995

Nem invazív vérnyomásmérők. 2. rész: Mechanikus vérnyomásmérők kiegészítő követelményei

—

CEN

EN 1060-3:1997

Nem invazív vérnyomásmérők. 3. rész: Elektromechanikus vérnyomásmérő rendszerek kiegészítő követelményei

—

CEN

EN 1060-4:2004

Nem invazív vérnyomásmérők. 4. rész: Vizsgálati módszer automatikus, nem invazív vérnyomásmérők teljes rendszerpontosságának meghatározására

—

CEN

EN 1089-3:2004

Szállítható gázpalackok. Palackazonosítás (az LPG kivételével). 3. rész: Színjelölés

EN 1089-3:1997

Az időpont lejárt

(2004.10.31.)

CEN

EN 1174-1:1996

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 1. rész: Követelmények

—

CEN

EN 1174-2:1996

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 2. rész: Útmutató

—

CEN

EN 1174-3:1996

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A termékeken lévő mikrobás alapszennyezettség becsléssel való meghatározása. 3. rész: Útmutató a mikrobiológiai eljárások validálásakor alkalmazott eljárásokhoz

—

CEN

EN 1280-1:1997

Altatószer-párologtatók narkotikumspecifikus töltőrendszerei. 1. rész: Négyszög-csatlakozású töltőrendszerek

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.11.24.)

CEN

EN 1281-2:1995

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Kúpos csatlakozók. 2. rész: Menetes teherbíró csatlakozók (ISO 5356-2:1987, módosítva)

—

CEN

EN 1282-2:2005

Tracheotómiai tubusok. 2. rész: Gyermektubusok (ISO 5366-3:2001 módosítva)

EN 1282-2:1997

2005.12.31.

CEN

EN 1422:1997

Egészségügyi célú sterilizátorok. Etilén-oxid-sterilizátorok. Követelmények és vizsgálati eljárások

—

CEN

EN 1618:1997

Nem érrendszeri katéterek. Az általános tulajdonságok vizsgálati módszerei

—

CEN

EN 1639:2004

Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Műszerek

EN 1639:1996

Az időpont lejárt

(2004.12.31.)

CEN

EN 1640:2004

Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Berendezések

EN 1640:1996

Az időpont lejárt

(2004.12.31.)

CEN

EN 1641:2004

Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Anyagok

EN 1641:1996

Az időpont lejárt

(2004.12.31.)

CEN

EN 1642:2004

Fogászat. Orvostechnikai eszközök fogászati célra. Fogászati implantátumok

EN 1642:1996

Az időpont lejárt

(2004.12.31.)

CEN

EN 1707:1996

6%-os (Luer-) kúpos csatlakozók fecskendőkhöz, tűkhöz és egyéb orvostechnikai eszközökhöz. Zárócsatlakozók

—

CEN

EN 1782:1998

Légcsőtubusok és -csatlakozók

—

CEN

EN 1789:1999

Mentőautók és felszerelésük. Betegszállító autók

—

EN 1789:1999/A1:2003

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.9.30.)

CEN

EN 1820:2005

Anesztéziai tárolózsákok (ISO 5362:2000 módosítva)

EN 1820:1997

2005.12.31.

CEN

EN 1865:1999

Közúti betegszállító járművekben alkalmazott hordágyak és egyéb betegszállító eszközök műszaki előírásai

—

CEN

EN 1970:2000

Állítható ágyak fogyatékkal élő személyek számára. Követelmények és vizsgálati módszerek

—

EN 1970:2000/A1:2005

3. Megjegyzés

2005.9.30.

CEN

EN 1985:1998

Járást segítő eszközök. Általános követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN ISO 4074:2002

Természetes latex gumi óvszerek. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 4074:2002)

EN 600:1996

2005.8.31.

CEN

EN ISO 4135:2001

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Szótár (ISO 4135:2001)

EN ISO 4135:1996

Az időpont lejárt

(2002.2.28.)

CEN

EN ISO 5356-1:2004

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Kúpos csatlakozók. 1. rész: Kúpok és aljzatok (ISO 5356-1:2004)

EN 1281-1:1997

Az időpont lejárt

(2004.11.30.)

CEN

EN ISO 5366-1:2004

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Tracheotómiai tubusok. 1. rész: Tubusok és csatlakozók felnőttek részére (ISO 5366-1:2000)

EN 1282-1:1996

Az időpont lejárt

(2005.1.31.)

CEN

EN ISO 7376:2003

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Gégetükrök légcsőbe való bevezetéshez (ISO 7376:2003)

EN 1819:1997

Az időpont lejárt

(2004.6.30.)

CEN

EN ISO 7439:2002

Réztartalmú, méhen belüli fogamzásgátló eszközök. Követelmények, vizsgálatok (ISO 7439:2002)

—

CEN

EN ISO 7886-3:2005

Steril, egyszer használatos injekciós fecskendők. 3. rész: Meghatározott dózist injektáló, önmegsemmisítő fecskendők (ISO 7886-3:2005)

—

CEN

EN ISO 8185:1997

Gyógyászati alkalmazású párásítók. Párásítórendszerek általános követelményei (ISO 8185:1997)

—

CEN

EN ISO 8359:1996

Oxigénkoncentrátorok gyógyászati használatra. Biztonsági követelmények (ISO 8359:1996)

—

CEN

EN ISO 8835-4:2004

Inhalációs aneszteziológiai rendszerek. 4. rész: Altatószerpárát szállító eszközök (ISO 8835-4:2004)

—

CEN

EN ISO 8835-5:2004

Inhalációs aneszteziológiai rendszerek: 5. rész: Aneszteziológiai lélegeztetők (ISO 8835-5:2004)

—

EN ISO 8835-5:2004/AC:2004

CEN

EN ISO 9360-1:2000

Altató- és lélegeztetőberendezések. Hő- és páracserélők (HMEs) az ember által belélegzett gázok párásításához. 1. rész: Legalább 250 ml légzési térfogathoz használható HMEs (ISO 9360-1:2000)

—

CEN

EN ISO 9360-2:2002

Altató- és lélegeztetőberendezések. Hő- és páracserélők (HMEs) az ember által belélegzett gázok párásításához. 2. rész: Legalább 250 ml légzési térfogatú, légcsőmetszéses betegeknél használható HMEs (ISO 9360-2:2001)

—

CEN

EN ISO 9713:2004

Idegsebészeti implantátumok. Intrakraniális önzáró aneurizmakapcsok (ISO 9713:2002)

—

CEN

EN ISO 9919:2005

Gyógyászati villamos készülékek. Gyógyászati használatú pulzoximéter-berendezések alapvető biztonságosságának és teljesítőképességének egyedi követelményei (ISO 9919:2005)

EN 865:1997

2005.9.30.

CEN

EN ISO 10079-1:1999

Gyógyászati szívókészülékek. 1. rész: Villamos működtetésű szívókészülékek. Biztonsági követelmények (ISO 10079-1:1999)

EN ISO 10079-1:1996

Az időpont lejárt

(2000.2.29.)

CEN

EN ISO 10079-2:1999

Gyógyászati szívókészülékek. 2. rész: Kézi működtetésű szívókészülékek (ISO 10079-2:1999)

EN ISO 10079-2:1996

Az időpont lejárt

(2000.2.29.)

CEN

EN ISO 10079-3:1999

Gyógyászati szívókészülékek. 3. rész: Vákuum- vagy nyomásforrásról működtetett szívókészülékek (ISO 10079-3:1999)

EN ISO 10079-3:1996

Az időpont lejárt

(2000.2.29.)

CEN

EN ISO 10535:1998

Emelőszerkezetek testi fogyatékosok áthelyezéséhez. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 10535:1998)

—

CEN

EN ISO 10555-1:1996

Steril, egyszer használatos érrendszeri katéterek. 1. rész: Általános követelmények (ISO 10555-1:1995)

—

EN ISO 10555-1:1996/A1:1999

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.1.31.)

EN ISO 10555-1:1996/A2:2004

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.11.30.)

CEN

EN ISO 10651-2:2004

Gyógyászati lélegeztetők. Az alapvető biztonság és teljesítőképesség sajátos követelményei. 2. rész: Házi ápolásban használt lélegeztetők lélegeztetőtől függő betegek számára (ISO 10651-2:2004)

EN 794-2:1997

Az időpont lejárt

(2005.1.31.)

CEN

EN ISO 10651-4:2002

Lélegeztetők. 4. rész: A kezelő által működtetett újraélesztők külön követelményei (ISO 10651-4:2002)

—

CEN

EN ISO 10651-6:2004

Gyógyászati lélegeztetők. Az alapvető biztonság és teljesítőképesség sajátos követelményei. 6. rész: A házi ápolásban használt légzéstámogató eszközök (ISO 10651-6:2004)

—

CEN

EN ISO 10993-1:2003

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 1. rész: Értékelés és vizsgálat (ISO 10993-1:2003)

—

CEN

EN ISO 10993-3:2003

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 3. rész: Vizsgálatok genotoxicitásra, karcinogenitásra és reprodukciós toxicitásra (ISO 10993-3:2003)

EN 30993-3:1993

Az időpont lejárt

(2004.4.30.)

CEN

EN ISO 10993-4:2002

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 4. rész: A vérrel való kölcsönhatás vizsgálatainak kiválasztása (ISO 10993-4:2002)

EN 30993-4:1993

Az időpont lejárt

(2004.4.30.)

CEN

EN ISO 10993-5:1999

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 5. rész: In vitro vizsgálatok citotoxicitásra (ISO 10993-5:1999)

EN 30993-5:1994

Az időpont lejárt

(1999.11.30.)

CEN

EN ISO 10993-7:1995

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 7. rész: Az etilén-oxid-sterilizálás maradékai (ISO 10993-7:1995)

—

CEN

EN ISO 10993-9:1999

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 9. rész: Lehetséges bomlástermékek azonosításának és mennyiségi meghatározásának irányelvei (ISO 10993-9:1999)

—

CEN

EN ISO 10993-10:2002

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 10. rész: Vizsgálatok irritáló hatásra és késleltetett típusú túlérzékenységre (ISO 10993-10:2002)

EN ISO 10993-10:1995

Az időpont lejárt

(2003.3.31.)

CEN

EN ISO 10993-11:1995

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 11. rész: Vizsgálatok szisztémás toxicitásra (ISO 10993-11:1993)

—

CEN

EN ISO 10993-12:2004

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 12. rész: Minta-előkészítés és referenciaanyagok (ISO 10993-12:2002)

EN ISO 10993-12:1996

Az időpont lejárt

(2005.5.31.)

CEN

EN ISO 10993-13:1998

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 13. rész: Polimer anyagú orvostechnikai eszközök bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-13:1998)

—

CEN

EN ISO 10993-14:2001

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 14. rész: Kerámiák bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-14:2001)

—

CEN

EN ISO 10993-15:2000

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 15. rész: Fémek és ötvözetek bomlástermékeinek azonosítása és mennyiségi meghatározása (ISO 10993-15:2000)

—

CEN

EN ISO 10993-16:1997

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 16. rész: Bomlástermékek és kioldódó részek toxikokinetikai vizsgálatának tervezése (ISO 10993-16:1997)

—

CEN

EN ISO 10993-17:2002

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 17. rész: A kioldódó részek megengedett határértékeinek megállapítása (ISO 10993-17:2002)

—

CEN

EN ISO 11197:2004

Gyógyászati ellátóegységek (ISO 11197:2004)

EN 793:1997

Az időpont lejárt

(2005.6.30.)

CEN

EN ISO 11990:2003

Optika és optikai eszközök. Lézerek és lézerberendezések. Légcsőtubusszárak lézerállóságának meghatározása (ISO 11990:2003)

EN ISO 11990:1999

Az időpont lejárt

(2003.10.31.)

CEN

EN 12006-1:1999

Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok különleges követelményei. 1. rész: Szívbillentyű-helyettesítők

—

CEN

EN 12006-2:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok külön követelményei. 2. rész: Érprotézisek, beleértve a szívbillentyű-érprotéziseket is

—

CEN

EN 12006-3:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok különleges követelményei. 3. rész: Endovaszkuláris eszközök

—

CEN

EN 12010:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. Külön követelmények

—

CEN

EN 12011:1998

A nem aktív sebészeti implantátumokhoz használt műszerek. Általános követelmények

—

CEN

EN 12182:1999

Testi fogyatékosok műszaki segédeszközei. Általános követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 12183:1999

Kézi hajtású kerekesszékek. Követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 12184:1999

Villamos hajtású kerekesszékek, robogók és töltőberendezéseik. Követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 12218:1998

Sínrendszerek orvostechnikai berendezések rögzítésére

—

EN 12218:1998/A1:2002

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 12322:1999

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mikrobiológiai táptalajok. A táptalajok teljesítőképességének követelményei

—

EN 12322:1999/A1:2001

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.4.30.)

CEN

EN 12342:1998

Légzőcsövek altató- és lélegeztetőkészülékekhez

—

CEN

EN 12442-1:2000

Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 1. rész: A kockázat elemzése és irányítása

—

CEN

EN 12442-2:2000

Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 2. rész: Az eredet, a begyűjtés és a kezelés szabályozása

—

CEN

EN 12442-3:2000

Orvostechnikai eszközök gyártásához felhasznált állati szövetek és származékaik. 3. rész: Vírusok és átvihető kórokozók eltávolításának és/vagy inaktiválásának validálása

—

CEN

EN 12470-1:2000

Klinikai hőmérők. 1. rész: Folyékony fém üvegben típusú hőmérők csúcsértékjelzővel

—

CEN

EN 12470-2:2000

Klinikai hőmérők. 2. rész: Fázisváltó típusú (dot mátrix) hőmérők

—

CEN

EN 12470-3:2000

Klinikai hőmérők. 3. rész: Kompakt elektromos (előre jelző és nem előre jelző) hőmérők csúcsértékjelzővel

—

CEN

EN 12470-4:2000

Klinikai hőmérők. 4. rész: Folyamatos mérésű villamos hőmérők teljesítőképessége

—

CEN

EN 12470-5:2003

Klinikai hőmérők. 5. rész: Infravörös fülhőmérők (csúcsértékkijelzővel)

—

CEN

EN 12523:1999

Külső végtagprotézisek és külső ortézisek. Követelmények és vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 12563:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. A csípőizületet helyettesítő implantátumok külön követelményei

—

CEN

EN 12564:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Izületet helyettesítő implantátumok. A térdizületet helyettesítő implantátumok külön követelményei

—

CEN

EN ISO 12870:2004

Szemészeti optika. Szemüvegkeretek. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 12870:2004)

EN ISO 12870:1997

Az időpont lejárt

(2005.2.28.)

CEN

EN 13014:2000

Gázmintavevő csövek csatlakozói altató- és lélegeztetőberendezésekhez

—

CEN

EN 13060:2004

Kis gőzsterilizátorok

—

CEN

EN 13220:1998

Gyógyászati gázcsőrendszerek végegységeihez csatlakoztatható áramlásmérő eszközök

—

CEN

EN 13221:2000

Gyógyászati gázokhoz használható nagynyomású rugalmas csatlakozások

—

CEN

EN 13328-1:2001

Légzőköri szűrők altatáshoz és lélegeztetéshez. 1. rész: Sóvizsgálati módszer a szűrőképesség értékelésére

—

CEN

EN 13328-2:2002

Légzőköri szűrők altatáshoz és lélegeztetéshez. 2. rész: Nem szűrésre vonatkozó szempontok

—

EN 13328-2:2002/A1:2003

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.6.30.)

CEN

EN ISO 13485:2003

Orvostechnikai eszközök. Minőségirányítási rendszerek. Szabályozási célú követelmények (ISO 13485:2003)

EN ISO 13488:2000

EN ISO 13485:2000

2006.7.31.

CEN

EN 13503-8:2000

Szemészeti implantátumok. Beültethető lencsék. 8. rész: Alapvető követelmények (ISO 11979-8:1999, módosítva)

—

CEN

EN 13544-1:2001

Légzésterápiás készülék. 1. rész: Porlasztórendszerek és komponenseik

—

EN 13544-1:2001/A1:2004

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.31.)

CEN

EN 13544-2:2002

Légzésterápiás készülék. 2. rész: Csövezés és csatlakozók

—

CEN

EN 13544-3:2001

Légzésterápiás készülék. 3. rész: Levegőbeszívó eszközök

—

CEN

EN 13624:2003

Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászati területen használt eszközök kémiai fertőtlenítőszerei gombaölő hatásának értékelésére. Vizsgálati módszer és követelmények (2. fázis, 1. lépés)

—

CEN

EN 13718-1:2002

Betegszállító eszköz levegőben, vízen és nehéz terepen. 1. rész: A betegszállító gépjármű folyamatos betegellátó orvosi eszközeinek sajátos követelményei

—

CEN

EN 13718-2:2002

Betegszállító eszköz levegőben, vízen és nehéz terepen. 2. rész: A betegszállító gépjármű folyamatos betegellátáshoz szükséges üzemeltetési és műszaki követelményei

—

CEN

EN 13726-1:2002

Elsődleges sebfedők vizsgálati módszerei. 1. rész: Abszorpcióképességi szempontok

—

CEN

EN 13726-2:2002

Elsődleges sebfedők vizsgálati módszerei. 2. rész: Áteresztőképes filmkötszerek páranedvesség-áteresztő képessége

—

CEN

EN 13727:2003

Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászati területen használt eszközök kémiai fertőtlenítőszerei baktériumölő hatásának értékelésére. Vizsgálati módszer és követelmények (2 fázis, 1. lépés)

—

CEN

EN 13795-1:2002

Orvostechnikai eszközként használt műtéti kendők, köpenyek és tisztatéri öltözékek a páciensek, a klinikai személyzet és készülékek számára. 1. rész: A gyártókra, a feldolgozókra és a termékekre vonatkozó általános követelmények

—

CEN

EN 13795-2:2004

Orvostechnikai eszközként használt műtéti kendők, köpenyek és tisztatéri öltözékek a páciensek, a klinikai személyzet és készülékek számára. 2. rész: Vizsgálati módszerek

—

CEN

EN 13824:2004

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Folyadékállapotú orvostechnikai eszközök aszeptikus gyártása. Követelmények

—

CEN

EN 13826:2003

Kilégzési csúcsáramlásmérők

—

CEN

EN 13867:2002

A hemodialízis és a kapcsolódó gyógykezelések koncentrátumai

—

CEN

EN 13976-1:2003

Mentőrendszerek. Az inkubátor szállítása. 1. rész: Illesztési feltételek

—

CEN

EN 13976-2:2003

Mentőrendszerek. Az inkubátor szállítása. 2. rész: Szállítási követelmények

—

CEN

EN 14079:2003

Nem aktív orvostechnikai eszközök. Nedvszívó pamutmull, valamint nedvszívó pamut- és viszkózmull műszaki követelményei és vizsgálati módszerei

—

CEN

EN ISO 14155-1:2003

Orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata embereken. 1. rész: Általános követelmények (ISO 14155-1:2003)

EN 540:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.31.)

CEN

EN ISO 14155-2:2003

Orvostechnikai eszközök klinikai vizsgálata embereken. 2. rész: Klinikai vizsgálati tervek (ISO 14155-2:2003)

—

CEN

EN ISO 14160:1998

Állati eredetű anyagokat tartalmazó, egyszer használatos orvostechnikai eszközök sterilizálása. Kémiai sterilizáló folyadékokkal végzett sterilizálás validálása és rutinellenőrzése (ISO 14160:1998)

—

CEN

EN 14180:2003

Sterilizátorok gyógyászati célra. Kis hőmérsékletű gőz- és formaldehidsterilizátorok. Követelmények és vizsgálat

—

CEN

EN 14299:2004

Nem aktív sebészeti implantátumok. Szív- és érrendszeri implantátumok egyedi követelményei. Az artériasztentek specifikus követelményei

—

CEN

EN 14348:2005

Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Mennyiségi szuszpenziós vizsgálat a gyógyászatban használt kémiai fertőtlenítőszerek – beleértve az eszközfertőtlenítőket – mikrobaktericid aktivitásának értékelésére. Vizsgálati módszerek és követelmények (2

—

CEN

EN ISO 14408:2005

Légcsőtubusok lézersebészethez. A megjelölés és a kísérő információ követelményei (ISO 14408:2005)

—

CEN

EN ISO 14534:2002

Szemészeti optika. Kontaktlencsék és kontaktlencse-ápoló termékek. Alapvető követelmények (ISO 14534:2002)

EN ISO 14534:1997

Az időpont lejárt

(2002.12.31.)

CEN

EN ISO 14602:1998

Nem aktív sebészeti implantátumok. Csontösszekötő implantátumok. Sajátos követelmények (ISO 14602:1998)

—

CEN

EN ISO 14630:2005

Nem aktív sebészeti implantátumok. Általános követelmények (ISO 14630:2005)

EN ISO 14630:1997

2005.11.30.

CEN

EN ISO 14889:2003

Szemészeti optika. Szemüveglencsék. A megmunkálatlan szélű kész szemüveglencsék alapvető követelményei (ISO 14889:2003)

EN ISO 14889:1997

Az időpont lejárt

(2003.11.30.)

CEN

EN ISO 14937:2000

Egészségügyi termékek sterilizálása. A sterilizáló hatóanyag jellemzésére vonatkozó általános követelmények, az orvostechnikai eszközök sterilizálási folyamatának fejlesztése, validálása és rutinellenőrzése (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Orvostechnikai eszközök. Kockázatirányítás alkalmazása orvostechnikai eszközökre (ISO 14971:2000)

EN 1441:1997

Az időpont lejárt

(2004.3.31.)

EN ISO 14971:2000/A1:2003

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.3.31.)

CEN

EN ISO 15001:2004

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Oxigénkompatibilitás (ISO 15001:2003)

—

CEN

EN ISO 15004:1997

Szemészeti műszerek. Alapkövetelmények és vizsgálati módszerek (ISO 15004:1997)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nevezéktan. Előírások az orvostechnikai eszközök nómenklatúrájához szabályozási adatcsere céljára (ISO 15225:2000)

—

EN ISO 15225:2000/A1:2004

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.8.31.)

CEN

EN ISO 15747:2005

Műanyag tartályok intravénás injekciókhoz (ISO 15747:2003)

—

CEN

EN ISO 17510-1:2002

Az alvási apnoe légzésterápiája. 1. rész: Az alvási apnoe légzésterápiás eszközei (ISO 17510-1:2002)

—

CEN

EN ISO 17510-2:2003

Alvási légzésszünet légzésterápiája. 2. rész: Álarcok és alkalmazott tartozékok (ISO 17510-2:2003)

—

CEN

EN ISO 17664:2004

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. Gyártói tájékoztatás az újrasterilizálható orvostechnikai eszközök feldolgozásához (ISO 17664:2004)

—

CEN

EN ISO 18777:2005

Szállítható cseppfolyósoxigén-rendszerek gyógyászati használatra. Egyedi követelmények (ISO 18777:2005)

—

CEN

EN ISO 18778:2005

Lélegeztetőkészülékek. Gyermekmonitorok. Egyedi követelmények (ISO 18778:2005)

—

CEN

EN ISO 18779:2005

Orvostechnikai eszközök oxigén és oxigénkeverékek eltartására. Egyedi követelmények (ISO 18779:2005)

—

CEN

EN 20594-1:1993

6%-os kúpos csatlakozás (Luer) fecskendőkhöz, tűkhöz és egyéb orvosi eszközökhöz. Általános követelmények (ISO 594-1:1986)

—

EN 20594-1:1993/A1:1997

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.5.31.)

CEN

EN ISO 21647:2004

Gyógyászati villamos készülékek. A lélegeztetőgáz-monitorok alapvető biztonsági és teljesítőképességi külön követelményei (ISO 21647:2004)

EN ISO 11196:1997

EN 12598:1999

Az időpont lejárt

(2005.5.31.)

CEN

EN ISO 22612:2005

Fertőző anyagok elleni védőöltözet. Száraz mikrobapenetráció elleni védőképesség vizsgálati módszere (ISO 22612:2005)

—

CEN

EN 27740:1992

Sebészeti eszközök. Cserélhető pengéjű sebészeti kések csatlakozó méretei (ISO 7740:1985)

—

EN 27740:1992/A1:1997

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.5.31.)

CEN

EN 30993-6:1994

Orvostechnikai eszközök biológiai értékelése. 6. rész: Vizsgálatok az implantációt követő helyi hatásokra (ISO 10993-6:1994)

—

CEN

EN 46003:1999

Minőségügyi rendszerek. Orvostechnikai eszközök. Külön követelmények az EN ISO 9003 alkalmazásához

—

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/17

---

A Bizottság közleménye az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(2005/C 240/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 375:2001
  Professzionális használatú in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás | — | |
| CEN | EN 376:2002
  Önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás | — | |
| CEN | EN 556-1:2001
  Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „STERILE” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 1. rész: A végtermékként sterilizált orvostechnikai eszközök követelményei | — | |
| CEN | EN 591:2001
  Professzionális használatú in vitro diagnosztikai műszerek használati útmutatója | — | |
| CEN | EN 592:2002
  Használati útmutató önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai készülékekhez | — | |
| CEN | EN 794-1:1997
  Lélegeztetők. 1. rész: Az intenzív ellátásban alkalmazott lélegeztetők sajátos követelményei | — | |
| EN 794-1:1997/A1:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.5.31.) |
| CEN | EN 980:2003
  Orvostechnikai eszközök címkéin használható grafikus jelképek | EN 980:1996 | Az időpont lejárt
  (2003.10.31.) |
| CEN | EN 1280-1:1997
  Altatószer-párologtatók narkotikumspecifikus töltőrendszerei. 1. rész: Négyszög-csatlakozású töltőrendszerek | — | |
| EN 1280-1:1997/A1:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.11.24.) |
| CEN | EN ISO 4135:2001
  Altató- és lélegeztetőkészülékek. Szótár (ISO 4135:2001) | — | |
| CEN | EN 12286:1998
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségmérés biológiai eredetű mintákban. A referenciamérési eljárások bemutatása | — | |
| EN 12286:1998/A1:2000 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.11.24.) |
| CEN | EN 12287:1999
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségmérés biológiai eredetű mintákban. A referenciaanyagok jellemzése | — | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mikrobiológiai táptalajok. A táptalajok teljesítőképességének követelményei | — | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.4.30.) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Orvostechnikai eszközök. Minőségirányítási rendszerek. Szabályozási célú követelmények (ISO 13485:2003) | EN ISO 13485:2000
  EN ISO 13488:2000 | 2006.7.31. |
| CEN | EN 13532:2002
  Az önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök általános követelményei | — | |
| CEN | EN 13612:2002
  Az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljesítményértékelése | — | |
| CEN | EN 13640:2002
  Az in vitro diagnosztikai reagensek stabilitásvizsgálata | — | |
| CEN | EN 13641:2002
  Az in vitro diagnosztikai reagensekkel kapcsolatos fertőzési kockázat kiküszöbölése vagy csökkentése | — | |
| CEN | EN 13975:2003
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök átvételi vizsgálatához használt mintavételi eljárások. Statisztikai szempontok | — | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Egyszer használatos tartályok emberből származó minták gyűjtésére, a vér kivételével | — | |
| CEN | EN 14820:2004
  Egyszer használatos tartályok emberi vénásvér-minták gyűjtésére | — | |
| CEN | EN ISO 14937:2000
  Egészségügyi termékek sterilizálása. A sterilizáló hatóanyag jellemzésére vonatkozó általános követelmények, az orvostechnikai eszközök sterilizálási folyamatának fejlesztése, validálása és rutinellenőrzése (ISO 14937:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14971:2000
  Orvostechnikai eszközök. Kockázatirányítás alkalmazása orvostechnikai eszközökre (ISO 14971:2000) | — | |
| EN ISO 14971:2000/A1:2003 | 3. Megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.3.31.) |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro diagnosztikai vizsgálati rendszerek. Cukorbetegség kezelésében a vérglükózt ellenőrző, önvizsgáló rendszerek követelményei (ISO 15197:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15225:2000
  Nevezéktan. Előírások az orvostechnikai eszközök nómenklatúrájához szabályozási adatcsere céljára (ISO 15225:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségek mérése biológiai mintákban. A kalibráló- és kontrollanyagokhoz hozzárendelt értékek metrológiai visszavezethetősége (ISO 17511:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségek mérése biológiai mintákban. A kalibráló- és kontrollanyagokhoz hozzárendelt katalitikus enzimkoncentráció-értékek metrológiai visszavezethetősége (ISO 18153:2003) | — | |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 375:2001

Professzionális használatú in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás

—

CEN

EN 376:2002

Önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai reagensekkel együtt megadott gyártói tájékoztatás

—

CEN

EN 556-1:2001

Orvostechnikai eszközök sterilizálása. A „STERILE” megjelölésű orvostechnikai eszközökre vonatkozó követelmények. 1. rész: A végtermékként sterilizált orvostechnikai eszközök követelményei

—

CEN

EN 591:2001

Professzionális használatú in vitro diagnosztikai műszerek használati útmutatója

—

CEN

EN 592:2002

Használati útmutató önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai készülékekhez

—

CEN

EN 794-1:1997

Lélegeztetők. 1. rész: Az intenzív ellátásban alkalmazott lélegeztetők sajátos követelményei

—

EN 794-1:1997/A1:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.5.31.)

CEN

EN 980:2003

Orvostechnikai eszközök címkéin használható grafikus jelképek

EN 980:1996

Az időpont lejárt

(2003.10.31.)

CEN

EN 1280-1:1997

Altatószer-párologtatók narkotikumspecifikus töltőrendszerei. 1. rész: Négyszög-csatlakozású töltőrendszerek

—

EN 1280-1:1997/A1:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.11.24.)

CEN

EN ISO 4135:2001

Altató- és lélegeztetőkészülékek. Szótár (ISO 4135:2001)

—

CEN

EN 12286:1998

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségmérés biológiai eredetű mintákban. A referenciamérési eljárások bemutatása

—

EN 12286:1998/A1:2000

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.11.24.)

CEN

EN 12287:1999

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségmérés biológiai eredetű mintákban. A referenciaanyagok jellemzése

—

CEN

EN 12322:1999

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mikrobiológiai táptalajok. A táptalajok teljesítőképességének követelményei

—

EN 12322:1999/A1:2001

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.4.30.)

CEN

EN ISO 13485:2003

Orvostechnikai eszközök. Minőségirányítási rendszerek. Szabályozási célú követelmények (ISO 13485:2003)

EN ISO 13485:2000

EN ISO 13488:2000

2006.7.31.

CEN

EN 13532:2002

Az önvizsgálatra való in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök általános követelményei

—

CEN

EN 13612:2002

Az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljesítményértékelése

—

CEN

EN 13640:2002

Az in vitro diagnosztikai reagensek stabilitásvizsgálata

—

CEN

EN 13641:2002

Az in vitro diagnosztikai reagensekkel kapcsolatos fertőzési kockázat kiküszöbölése vagy csökkentése

—

CEN

EN 13975:2003

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök átvételi vizsgálatához használt mintavételi eljárások. Statisztikai szempontok

—

CEN

EN 14254:2004

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Egyszer használatos tartályok emberből származó minták gyűjtésére, a vér kivételével

—

CEN

EN 14820:2004

Egyszer használatos tartályok emberi vénásvér-minták gyűjtésére

—

CEN

EN ISO 14937:2000

Egészségügyi termékek sterilizálása. A sterilizáló hatóanyag jellemzésére vonatkozó általános követelmények, az orvostechnikai eszközök sterilizálási folyamatának fejlesztése, validálása és rutinellenőrzése (ISO 14937:2000)

—

CEN

EN ISO 14971:2000

Orvostechnikai eszközök. Kockázatirányítás alkalmazása orvostechnikai eszközökre (ISO 14971:2000)

—

EN ISO 14971:2000/A1:2003

3. Megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.3.31.)

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro diagnosztikai vizsgálati rendszerek. Cukorbetegség kezelésében a vérglükózt ellenőrző, önvizsgáló rendszerek követelményei (ISO 15197:2003)

—

CEN

EN ISO 15225:2000

Nevezéktan. Előírások az orvostechnikai eszközök nómenklatúrájához szabályozási adatcsere céljára (ISO 15225:2000)

—

CEN

EN ISO 17511:2003

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségek mérése biológiai mintákban. A kalibráló- és kontrollanyagokhoz hozzárendelt értékek metrológiai visszavezethetősége (ISO 17511:2003)

—

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök. Mennyiségek mérése biológiai mintákban. A kalibráló- és kontrollanyagokhoz hozzárendelt katalitikus enzimkoncentráció-értékek metrológiai visszavezethetősége (ISO 18153:2003)

—

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/20

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2005/C 240/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Franciaország

Támogatás száma: E10/2005

Megnevezése: rádió- és televízióelőfizetési díj – Franciaország

Célkitűzés: A francia közszolgálati televízió – a France Télévision – finanszírozása.

Jogalap: Loi no 49-1032 du 30 juillet 1949

Költségvetés: az összeg évenként változik

Időtartam: A fenti jogszabályok képezik a közszolgálati műsorszórással megbízott France Télévision folyamatban lévő finanszírozásának alapját.

Egyéb információ: A Bizottság határozata kijelenti, a France Télévision számára jóváhagyott támogatások létező állami támogatást képeznek a 659/99 számú eljárási rendelet 1. cikk b) pontja értelmében. A Bizottság kérését követően a francia hatóságok elkötelezték magukat, hogy változtatnak a francia közszolgálati műsorszórás finanszírozási rendszerének bizonyos aspektusain, biztosítva ezzel annak jelenlegi összeférhetőségét a közös piaccal.

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Luxemburg

Támogatás száma: N205 C/2004 és N205 D/2004

Megnevezése: A középvállalkozások számára nyújtott támogatásokról szóló kerettörvény

Célkitűzés: Környezetvédelem; K+F tevékenységek elősegítése

Jogalap: loi portant création d'«un cadre général des régimes d'aides en faveur du secteur des classes moyennes»

Költségvetés: 1 millió EUR (környezetvédelem) és 500 000 EUR (K+F)

Támogatás intenzitása vagy összege:

| — | maximum 40 %, a környezetvédelmi célokra nyújtott kiegészítő támogatás nélkül |
| --- | --- |

—

maximum 40 %, a környezetvédelmi célokra nyújtott kiegészítő támogatás nélkül

| — | 100 % + 15 % a szennyezett környezetű tájak rehabilitációjára nyújtott támogatásokra |
| --- | --- |

—

100 % + 15 % a szennyezett környezetű tájak rehabilitációjára nyújtott támogatásokra

| — | 25 %, 50 % és 75 % a kutatási támogatásokra a kutatás stádiumától függően, kiegészítő támogatás nélkül |
| --- | --- |

—

25 %, 50 % és 75 % a kutatási támogatásokra a kutatás stádiumától függően, kiegészítő támogatás nélkül

Időtartam: 6 év

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Egyesült Királyság

Támogatás száma: N 206/2003

Megnevezés: Vízi úton történő fuvarozás támogatása (WFG)

Célkitűzés: A szállítási mód közútról vízi útra történő megváltoztatásának előmozdítása érdekében az új/a meglévő partmenti, rövidtávú tengeri és belvízi úti szolgáltatások támogatása, feltéve, hogy ez a teherautóval való fuvarozást kiváltja és az Egyesült Királyságon belül környezeti előnnyel jár

Jogalap: Transport Act 2000, section 272; Transport (Scotland) Act 2001, section 71

Költségvetés: Egy 60 millió £-os teljes költségvetés kerül meghatározásra a fuvarozási módok támogatási rendszerére (FFG) és a vízi úton történő fuvarozás támogatására (WFG) vonatkozóan.

Időtartam: 6 év

Egyéb információk: A rendszer a meglévő fuvarozási módok támogatási rendszerének (FFG) (1) kiegészítése

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Franciaország

A támogatás száma: N 312/2003

Megnevezése: Az Ipari műszaki központok (CTI) és a Technikai fejlesztési szakmai központok (CPDE) finanszírozási módjának megújítása

Célkitűzés: A gépipari termékek, a fogyasztási javak és az építőanyagok promóciója (Fogyasztási javak, gépipari termékek, építőanyagok)

Jogalap: loi 2001-692 du 1er août 2001 et loi de finance annuelle

Időtartam: A Bizottság által történt jóváhagyástól számítva 2004. december 31-ig

Egyéb információ: Kedvezményezett A CTI-k és a CPDE-k a fogyasztási javak, a gépek és az építőanyagok ágazataiban

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Németország (Szászország)

Támogatás száma: N 548/04

Megnevezése: Új vagy újszerű termékek és módszerek kifejlesztésének támogatása Szászországban – Az NN32/98 támogatás meghosszabbítása.

Célkitűzés: K&F

Jogalap: Förderrichtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Zuwendungen für Projekte zur Entwicklung neuer oder neuartiger Produkte und Verfahren im Freistaat Sachsen (Einzelbetriebliche Projektförderung) vom 7. Februar 2001;

Vorläufige Sächsische Haushaltsordnung (SäHo) vom 19. Dezember 1990;

Vorläufige Verwaltungsvorschrift zu §§ 23, 44 SäHo

Költségvetés: 225 millió EUR

Támogatás intenzitása vagy összege: 50 % az ipari kutatásra; 25 % a kísérleti fejlesztésre; plusz 10 % KKV bónusz (ahol alkalmazható); plusz 10 % bónusz a K&F intézetek és cégek közötti hatékony együttműködésért.

Időtartam: 2005.1.1. – 2009.12.31.

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Elfogadás időpontja:

Tagállam: Olaszország

Támogatás száma: N 582/04

Címe: Bio-üzemanyagokra vonatkozó támogatás/adókedvezmény

Célja (szektor): Környezetvédelem

Jogalap: Art. 21 par. 6 del Decreto Legislativo 25 ottobre 1995 n. 504; legge del 30.12.2004 n. 311 (finanziaria 2005)

Támogatás intenzitása vagy mennyisége: 561 267 000 EUR

Időtartam: 2010.6.30. határozatlan

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Egyesült Királyság (Wales)

Támogatás száma: N 597/2003

Megnevezése: Faenergiával foglalkozó vállalkozások támogatási programja

Célkitűzés: A program célja a fa mint megújuló energiaforrás használatának ösztönzése Walesben. A program olyan projekteket támogat, amelyek elősegítik a tűzifapiac kialakulását Walesben.

Jogalap: 1967 Forestry Act

Költségvetés: 6 millió GBP (9 millió EUR) a program teljes időtartamára.

Támogatás intenzitása vagy összege: A támogatható költségek maximum 40 %-a, plusz 5 % a 87. cikk (3) bekezdés c) pontjában szereplő régiókban, ill. plusz 10 % a 87. cikk (3) bekezdés a) pontjában szereplő régiókban. További 10 % adható a kis- és középvállalkozásoknak

Időtartam: 3 év (2007. szeptemberéig)

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam: Belgium (Flamand régió)

Támogatás száma: N 608/2004

Megnevezése: Kombinált hő- és villamosenergia-termelési igazolások

Célkitűzés: Környezetvédelem (energiaágazat)

Jogalap: Besluit van de Vlaamse regering van 5 maart 2004 houdende de openbaredienstverplichting ter bevordering van de elektriciteitsopwekking in kwalitatieve warmtekrachtinstallaties

Támogatás intenzitása vagy összege: Az intézkedés nem minősül támogatásnak.

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  N 649/2001- Egyesült Királyság – Fuvarozási módok támogatása; 2001.12.20-i bizottsági határozat

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/23

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 240/05)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6 pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 2081/92/EGK RENDELETE

„CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO”

EK-szám: IT/00270/21.1.2003

OEM ( ) OFJ (X)

Ez az összefoglaló tájékoztatási céllal készült. Bővebb információkért – különösen az érintett OEM-mel vagy OFJ-vel ellátott termékek termelőinek – a termékleírás teljes változatát célszerű tanulmányozni, amely vagy nemzeti szinten, vagy az Európai Bizottság szolgálataitól (1) szerezhető be.

1.   A tagállam illetékes szerve:

| Név: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Cím: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Tel.: | 06-481 99 68 |
| Fax: | 06-42 01 31 26 |
| E-mail: | qtc3@politicheagricole.it |

Név:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Cím:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Tel.:

06-481 99 68

Fax:

06-42 01 31 26

E-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Kérelmező:

2.1   Név: Consorzio di Tutela e valorizzazione degli ortaggi dell'altopiano del Fucino

2.2   Cím:

| Piazza Torlonia, 91 I-67051 Avezzano (AQ) |
| --- |
| Tel.: (39) 863 50 22 31 |

Piazza Torlonia, 91 I-67051 Avezzano (AQ)

Tel.: (39) 863 50 22 31

2.3.   Tagösszetétel: termelők/feldolgozók (x ) egyéb ( )

3.   Terméktípus:

1.6. csoport: Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva — sárgarépa

4.   Termékleírás:

(a 4. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények összefoglalása)

4.1.   Név: „Carota dell'Altopiano del Fucino”

4.2.   Leírás: A „Carota dell'Altopiano del Fucino” OFJ a „Daucus carota L.” fajtából származó kultivár sárgarépát jelöli, amely a következő változatoktól származik: MAESTRO (Vilmorin); PRESTO (Vilmorin); CONCERTO (Vilmorin); NAPOLI (Bejo); NANDOR (Clause); DORDOGNE (SG).

A terméknek az itt következőkben felsorolt tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

alak: kör alakú csúcsban végződő hengeres forma, ami gyökérszálaktól mentes;

szín: élénk narancsszín a gyökérnyakat is beleértve;

tartalom:

szaccharóz >3 %,

béta karotin >100 mg/kg,

aszkorbinsav > 5 mg/kg,

protein > 1,2 %;

rost > 1,2 %

fizikai tulajdonságok: ropogós gyümölcshús és üveges törés.

Valamennyi változatnál Extrának és Primának kell lennie a kereskedelmi kategóriának.

4.3.   Földrajzi terület: A „Carota dell'Altopiano del Fucino” termelési övezete az Altopiano del Fucino teljes területe.

A behatárolást a Circonfucense másodrendű autóút határozza meg, és magában foglalja a terület gazdasági bekötőutakkal és számozott parcellákkal tagolt részeit, amelyek Aquila megye alábbi településeihez tartoznak: Avezzano és körzete; Celano és körzete; Cerchio; Aielli; Collarmele; Pescina és körzete; S. Benedetto dei Marsi; Gioia nei Marsi és körzete; Lecce dei Marsi Ortucchio; Trasacco; Luco dei Marsi.

4.4.   A származás igazolása: A sárgarépa szántóföldi művelése a Fucino fennsíkon 1950-ben kezdődött. A művelés által biztosított jelentős bevételek felkeltették a gazdák érdeklődését, akik ennélfogva a sárgarépát beillesztették a Fucino fennsíkon alkalmazott klasszikus termesztési váltógazdálkodásba.

Az anyagi haszonnal együtt a sárgarépa művelése előidézte a termesztési váltógazdálkodás kibővülését, ami jelentősen csökkentette az olyan negatív jelenségeket, mint a növénybetegségek kifejlődáse vagy a termőtalaj kifáradása, amelyek számos problémát okoztak a Fucino kultúráinak. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a burgonya és a cukorrépa fonalférgeinek ellenőrzését ma a megfelelő termesztési váltógazdálkodás biztosítja, ami a sárgarépa felvételének is köszönhetően vált lehetővé, ellentétben a múltban alkalmazott fonalféregirtó fertőtlenítő eljárásokkal.

Az e művelés által elért siker, ami azt a Fucino fennsík teljes kertészeti palettájának húzógazdaságává teszi, a keresettség és a közismertség mértékén is lemérhető, amit ez a termék a hazai és a külföldi piacokon kivált. Olyannyira közismert, hogy a piac számos szereplőjét a Fucino elnevezés használatára indítja más termelési területekről származó termék forgalmazására. Ebből következik tehát a termék eredete garantálásának szükségessége, olyan eljárásokon keresztül, amelyek biztosítják a termelés különböző fázisainak nyomonkövethetőségét, valamint a termelőknek és azoknak a megfelelő jegyzékekbe bejegyzett telekkönyvi parcelláknak az ellenőrzését, amelyeken a Fucino sárgarépa termesztése folyik. A fent említett ellenőrzéseket egy felügyeleti szerv végzi. Ugyanennek a Mezőgazdasági és Erdészeti Politikák Minisztériumánál akkreditált szervezetnek kell igazolnia a „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP” termék megegyezését is a termékleírás előírásaival.

4.5.   Előállítási módszer: A termelési technikák a sárgarépa művelésének szokásos módszereit alkalmazzák, amelyeket a következő műveletek határoznak meg:

A barázda vetés céljára történő előkészítése: szántás, talajmarás a felület finomítására; hengerezés; trágyázás, ami kizárja az álltai trágya használatát a gyökerek megsötétedését megelőzendő, amelyet a szerves anyag lebomlása idéz elő a növekedési ciklus idején.

A vetés kizárólag géppel történik annak érdekében, hogy garantált legyen a vetőmagok egyenletes elosztása és optimális vetési sűrűsége. A magokat 35-40 cm-es sorközökkel kell vetni, míg az adott sorban 5-7 cm széles sávban vagy folyamatos kettős sorokban kerül elosztásra a mag. A magot 0,5-től 1,5 cm-ig változó mélységben ültetik.

A termelési váltógazdálkodást vagy vetésforgót legalább 4 évenként kötelezően be kell tartani.

A termesztési műveleteket rendesen géppel végzik.

Legalább egy gyomlálásra van szükség a kártevők ellenőrzésére és a talaj fellazítására, annak érdekében, hogy a gyökér egyenletesen, torzulás- és görbülésmentesen fejlődjön, valamint legalább egy kapálás a gyökérnyak zöldülésének elkerülésére.

Az öntözés mérsékelt, de gyakori mennyiségű vízzel történik, amely alkalmanként legfeljebb 400 mc/ha lehet, csöpögtetéses rendszerrel. A nyári időszakban (július, augusztus) az öntözésre, ha a szükség úgy hozza, az éjszakai, vagy legfeljebb a kora reggeli órákban kerül sor.

A betakarításra az érettség állapotának függvényében a termék rendeltetési, illetve forgalmazási céljára tekintettel kerül sor, a közösségi szabályozás által rögzített és a 4.2. pontban meghatározott tulajdonságokra vonatkozó előírások betartásával.

A tartósításra szánt teméket a növekedés befejeztével kell betakarítani, ami nem történhet korábban a kultivár számára előírt időszaknál, tekintettel a klimatikus viszonyok alakulására a minőségi és organoleptikus tulajdonságok eltarthatósága és megőrzése érdekében. A nyári időszakban (július, augusztus) a betakarításra a kora reggeli vagy késő délutáni órákban kerül sor, hogy a termék ne legyen kitéve az erős napsugárzásnak.

A begyűjtést követően a sárgarépát négy órán belül el kell szállítani a tartósítóközpontokba, ahol a mosást és a csomagolást megelőzően hűtésre kerül sor a jellegzetes ropogós tulajdonság, héjszín és íz megtartása érdekében.

4.6.   Kapcsolat: A termék nagy mennyisége hozzájárult az annak tartósításához és csomagolásához kapcsolódó tevékenységekhez a termelés területére szorítkozóan, valamint a sárgarépát feldolgozó létesítmények megvalósításához, akár kockára vágva, akár ivólé formájában. Mindez együttvéve eredményezte egy olyan rendszer kialakulását, amelyik egyesíti a térség kiváló pedoklimatikus tulajdonságait az ágazatban dolgozók nagyfokú szakértelmével, akár termelők, akár forgalmazók, valamint a feldolgozás jelentős strukturális hálózatát, amelyek biztosítják a térség par excellence sárgarépa-termelő területként való elismertségét.

A Fucino fennsík térsége, ami földrajzi helyzetét tekintve Olaszország középső-déli részén, a „Parkok régiójaként” ismert Abruzzo környékén helyezkedik el, különösen ismert a zöldségfélék termesztéséről.

A terület teljes egészében síkba hajló, 700 m-rel a tengerszint felett és 16 000 hektáros területét olyan különleges természeti érdekességnek számító hegyek övezik, mint az „Abruzzoi Nemzeti Parki”, a „Velino-Sirentei” és az „Ernici-Simburuini”.

Eredete mezőgazdasági területként nem nyúlik régebbre vissza, mint az 1800-as évek vége, amikor Alessandro Torlonia herceg műveként befejeződtek a területét tekintve Olaszország harmadik legnagyobb tavának tartott Il Lago di Fucino lecsapolásának munkálatai.

Ezen események függvényében a Fucino fennsíkját „fiatal, nagyon termékeny és érintetlen területként” lehet meghatározni, amely, hála a különösen kedvező talajnak és klímának, olyan organoleptikus és táplálkozási sajátosságokkal képes felruházni a zöldségféléket, amelyeket értékelnek és elismernek az európai fogyasztók.

A termőtalaj homokos-iszapos jellegű, nagy mennyiségű aktív mészkőtartalommal, reakciója (PH) alkáli és szubalkáli között van, és a fucinoi gazdálkodók által kétéves időközönként végrehajtott, állati trágyával történő bőséges trágyázás következtében szervesanyag-értékei is magasak.

Az éghajlatot a környező hegyláncok jelenléte, a magasság, valamint a növekedés során a vízszükségletet biztosító, télen pedig a felgyülemlett csapadékot összegyűjtő csatornák sűrű hálózatából keletkező relatív pára határozza meg. A telek alapvetően hidegek és csapadékosak, míg nyáron a meleg eluralkodik az egész területen, különösen júliusban és augusztus közepén, egyebekben pedig, tekintettel a magasságra, a térséget az éjszakák és nappalok közötti jelentős hőmérséklet-ingadozások jellemzik.

A lecsapolást követően a gazdálkodás fejlődése a burgonya és a cukorrépa termesztésével kezdődött, majd a Fucino fennsíkon megjelentek további kultúrnövények is, többek között a sárgarépa, nemcsak a váltógazdálkodás bővítése érdekében, hanem a gazdálkodók nagyobb mértékű specializációja miatt is, ami vállalkozó szellemükkel társult.

A Fucino a sárgarépában húzóágazatot talált, azoknak a sajátos tulajdonságoknak köszönhetően is, amelyeket maga a terület képes a terméknek kölcsönözni.

A Fucino fennsíkon termelt sárgarépát, éppen a talaj nagyon laza és kötetlen jellege miatt, elsősorban a kör alakú csúcsban végződő hengeres formájú gyökér jellemzi, ami mentes a hajszálgyökerektől és a mély hegektől a levelek növekedési pontjain, a sima felületű héj, a teljes gyökér egyöntetűen élénk narancsszíne, valamint további jellegzetességek fedezhetők fel a táplálékelemek tartalmát illetően is: a Fucino fennsíki sárgarépában az aszkorbinsav magas értéket mutató pozitív jelenléte (5mg/Kg) és a teljes cukrok önmagukhoz viszonyított harmonikus arányú előfordulása. A szénhidráttartalom az átalgnál magasabb, amihez 1,2 %-os fehérjeszint járul, miközben a rosttartalom (1,8 %) elősegíti a tartalmazott nyomelemek mennyiségének nagyobb arányú felszívódását.

A vitaminok a „Carota dell'Altopiano del Fucino” répa további olyan jellegzetes alkotóelemei közé tartoznak, amelyek kiválóan megkülönböztetik: tiamin-, riboflavin- és főként karotin (>100 mg/kg) fordul elő magas értékben.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | AGROQUALITA |
| --- | --- |
| Cím: | Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma |
| Tel.: | 06-47 82 24 63 |
| Fax: | 06-47 82 24 39 |

Név:

AGROQUALITA

Cím:

Via Montebello n. 8 — I-00185 Roma

Tel.:

06-47 82 24 63

Fax:

06-47 82 24 39

4.8.   Címkézés: A termék erre alkalmas, új, fából, kartonból vagy műanyagból készült ládákban kerül forgalmazásra, amelyeket a következő feliratot tartalmazó címkék elhelyezésével különböztetnek meg:

az elnevezést: „CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO” IGP INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA, amit a többi feliratnál legalább kétszer nagyobb betűnagysággal kell feltüntetni;

valamint az összes megjelenítendő adatot: név, vállalkozás megnevezése, vállalkozás címe, termelő/forgalmazó, valamint minden, amit a tárgyra vonatkozó szabályok előírnak.

Tilos bármilyen, az ebben a termékleírásban nem szereplő minősítés hozzátétele.

Azon termékek, amelyek előállításához alapanyagként a „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP”-t használták, az előállítást és a feldolgozást követően is forgalmazhatók az eredetmegjelölésre való utalást hordozó csomagolással, a közösségi logo feltüntetése nélkül, azzal a feltétellel, hogy

a „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP” igazoltan kizárólagos alkotóeleme a hozzátartozó árukategóriának,

a „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP” felhasználói szerepelnek a Mezőgazdasági és Erdészeti Politikák Minisztériuma által felhatalmazott szervnél megnyitott, vezetett és nyilvántartott jegyzékben, és e szerv ellenőrzése alatt állnak az oltalom alatt álló eredetmegjelölésre korlátozva.

A „Carota dell'Altopiano del Fucino IGP” eredetmegjelölés nem kizárólagos használata az hatályos előírások szerint csak az arra való hivatkozást engedélyezi az azt tartalmazó, vagy felhasználó vagy feldolgozó termék összetevői között.

Logo

Az azonosító jelölés felső részén a panton-skála szerinti P.C.S. (S 274-1 CVS) zöld színű Carota dell'Altopiano del Fucino felirat szerepel, fekete szegéllyel, Cooper blk hd bt betűtípussal, egyértelmű hullámvonallal, mintha a felirat középső részén (Altopiano) egy fennsík magaslatát, a végén pedig (Fucino) alsó részét kívánná ábrázolni. A felirat alatti részen, Arial kerek mt kövér betűtípussal, Pantone reflex kék háttérből kiemelkedő fehér betűkkel írva az INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA felirat olvasható. A feliratoktól balra az EK I.G.P. logoja látható.

4.9.   Nemzeti előírások: —

---

(1)  Európai Bizottság – Mezőgazdasági Főigazgatóság – „Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája” egység – B-1049 Brüsszel.

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/28

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 240/06)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6 pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP

A TANÁCS 2081/92/EGK RENDELETE

„PATACA DE GALICIA” vagy „PATATA DE GALICIA”.

No EK: ES/00205/6.9.2001

OEM ( ) OFJ (X)

Ez az adatlap tájékoztató jellegű összefoglaló. Bővebb tájékoztatásért az érdekeltek és különösképpen az érintett OEM termelői a nemzeti termékszabályzat teljes változatát tanulmányozhatják a nemzeti hatóságoknál vagy szervezeteknél, vagy az Európai Bizottság illetékes szolgálatainál. (1)

1.   A tagállam illetékes hatósága:

| Név: | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
  Dirección General de Alimentación
  Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales |
| --- | --- |
| Cím: | Paseo Infanta Isabel,1 – E-28071 Madrid |
| Telefon.: | (34) 913 47 53 94 |
| Fax: | (34) 913 47 54 10 |

Név:

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Dirección General de Alimentación

Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales

Cím:

Paseo Infanta Isabel,1 – E-28071 Madrid

Telefon.:

(34) 913 47 53 94

Fax:

(34) 913 47 54 10

2.   Kérelmező csoportosulás:

2.1.A)   Név: S.A.T. N447 XUGA – A LIMIA

2.2.A)   Cím:

2.1.B)   Név: Cooperativa de Santaballa

2.2.B)   Cím:

2.3)   Összetétel: Termelők/feldolgozók (X) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

1.6. osztály Gyümölcs, zöldség és gabonafélék – burgonya

4.   A termék leírása:

(a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő feltételek összefoglalása)

4.1   Név: „PATACA DE GALICIA” vagy „PATATA DE GALICIA”.

4.2.   Leírás: A termék a Solanum tuberosum L. fajta emberi fogyasztásra termesztett „KENNEBEC” változatának gyökérgumója.

Az oltalom alá helyezendő burgonyák legalább 40, de legfeljebb 80 mm méretűek. A méretet az osztályozórosta négyzet alakú nyílásának oldala adja meg, amin a gumók természetes módon átférnek.

A „Patata de Galicia” megjelölés oltalma alá tartozó burgonya jellemzői a következők:

A gumók formája gömbölyű vagy tojásdad.

A rügyek sekélyen ülnek.

A héj sima és vékony.

A héj színe világossárga.

A gumó húsának színe fehér.

Állaga tapintásra kemény, megfőzve krémes, a szájban tömör.

Fogyasztási minősége kitűnő, kiemelkedő a szárazanyag-tartalma, színe, aromája és íze főzés után.

Analitikai tulajdonságait tekintve szárazanyag-tartalma 18 % feletti, redukáló cukortartalma legfeljebb 0,4 %.

4.3.   Földrajzi terület: Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező termék termesztési és csomagolási területébe a Galíciai Autonóm Körzet négy térsége tartozik a következő területekkel:

Bergantiños (A Coruña) térsége: a Carballo, Coristanco, Laracha, Malpica és Ponteceso települések területe,

Terra Cha-A Mariña (Lugo) térsége: Abadín, Alfoz, Barreiros, Cospeito, Foz, Lourenzá Mondoñedo, Ribadeo, Trabada, Valadouro, Vilalba és Xermade települések területe,

Lemos (Lugo) térsége: Monforte, Pantón és Saviñao települések területe,

A Limia (Ourense) térsége: Baltar, Os Blancos, Calvos de Randín, Porqueira, Rairíz de Veiga, Sandiás, Sarreaus, Trasmiras, Vilar de Santos és Xinzo de Limia települések területe, és Allaríz településen Coedo és Torneiros egyházközségek területe, Cualedro-ban az Atas, Cualedro, Lucenza, Vilela y A Xironda egyházközségek területe, Vilar de Barrio-ban a Bóveda, Padreda, Seiró és Vilar de Barrio, valamint Xunqueira de Ambía-ban A Abeleda, Bobadela a Pinta, A Graña és Sobradelo területe.

4.4.   A származás igazolása: A „Pataca de Galicia” oltalom alatt álló földrajzi jelzés használatára kizárólag a Kennebec változathoz tartozó étkezési burgonya jogosult. Az ilyen burgonya hitelesített magról vagy az azonos ültetvényen termesztett gumó korlátozott újraültetéséből származik, azt megfelelő, vagyis egészséges, minden betegségtől mentes, a szabályozó tanács nyilvántartásában szereplő földeken állítják elő.

Hasonlóképpen, a „Pataca de Galicia” oltalom alatt álló földrajzi jelzés használatára jogosult burgonya csomagolását csak a szabályozótanács nyilvántartásába bejegyzett és a négy térség valamelyikébe tartozó területeken található raktárak és csomagolóüzemek végezhetik.

A tárolás és csomagolás meghatározott területeken való végzése a termelés sajátosságainak megőrzése érdekében szükséges, valamint azért, mert a létesítmények hagyományosan a legjobb minőséget előállító térségekben helyezkednek el, ami a felügyeleti struktúra jobb és hatékonyabb működését teszi lehetővé. Ezáltal a lehető legkisebbre korlátozható a termék minőségének romlása, ami a szállítás (ütődések keletkezése, nem megfelelő hőmérséklet) és a nemkívánatos tárolási körülmények hatására következhet be.

A szabályozó tanács az EN-45011 szabványban meghatározott, a termékhitelesítő szervezetekre vonatkozó általános szabályoknak megfelelően biztosítja a termék nyomonkövethetőségét egy parcellavizsgálati, helymeghatározási és ellenőrzési programon keresztül, miután a szabályozó tanács személyzete által elvégzett éves vetésről nyilatkozat készült, valamint egy ellenőrző és minőségjavító programon keresztül, amivel a szabályozó tanács egy külső, az ágazatban nem érdekelt céget bíz meg, és amely program az oltalom alatt álló termék tárolását, kezelését, csomagolását és címkézését öleli fel.

4.5.   Az előállítás módja: Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés alá tartozó termelés a következő minimumkövetelményeknek felel meg: jellegzetes megjelenésű változat, egész és egészséges burgonyák, amelyek ütődésektől vagy vágásoktól mentesek, kemények, csíramentesek, külső hiba, folt, sérülés, torzulás vagy elszíneződés nélküliek, nedvességtartalmuk megfelelő, furcsa íztől vagy szagtól mentesek.

A termesztés mindig a hagyományos eljárásokat követve történik, két egymást követő évben nem termesztenek burgonyát ugyanazon a parcellán, nem használnak hitelesítetlen vagy a gazdaságon kívülről származó vetőmagot, betartják a 75 x 32-35 cm-es ültetési távolságot, valamint az organikus trágyák használatát és a megfelelő C/N arányt. Kötelező a bakhátak töltögetését elvégezni, és a betakarítás előtti 30 napban nem szabad a burgonyaföldön locsolni.

A szabályozó tanács oltalma alatt a kereskedelembe bocsátható maximális termelési mennyiség 22 000 kg/ha száraz gazdálkodásban, illetve 35 000 kg/ha öntözéses gazdálkodásban.

A csomagolást egységes méretű (40 és 80 mm közötti) és származás szerinti tételekben kell végezni a szabályozó tanács által előzőleg engedélyezett csomagolóanyaggal, amely nettó tartalma 15, 10, 5, 4, 3, 2 vagy 1 kg, illetve különleges eltérésként éttermi és vendéglátóipari felhasználásra 25 kg.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátandó gumók szállítása elkülönítve történik, a célra felszerelt járművekkel. A tárolásra megfelelően előkészített helységekben kerül sor, amelyeket a szabályozó tanács engedélyez.

4.6.   Kapcsolat:

Történelmi:

Galíciában a burgonya termesztéséről az 1607-es évben esik először említés. Jelentőssége és társadalmi vonzata a XVIII. század közepére teljesedik ki, 1736-ban kerül sor az első perre a termelők és a tized szedésére jogosultak között. Legnagyobb kiterjedését az 1768-69-es gabonaválság idején éri el, ettől kezdve a népesség növekedésének alapját képezi.

A XVIII. század vége óta a száraz vagy öntözéses gazdálkodásban történő burgonyatermesztés a galíciai agrárvidék egyik legjellemzőbb vonása. Kétségtelen, hogy ez a termény képezi a lakosság, valamint az állattartás (főleg marha és sertés) fenntartásának alapját.

A burgonya megjelenésének és termesztése elterjedésének köszönhető az önfenntartó vegyes gazdálkodás igen jelentős fejlődése, ez a mai napig csaknem minden galíciai vetésforgó része.

Természeti:

Hegyrajz: általában elmondható, hogy a körzet magas fekvésű részei az erdőgazdálkodás és az extenzív állattartás számára kedvezőek, a középső területek extenzív mezőgazdálkodásra és rideg állattartásra alkalmasak, míg a völgyekben és a mélyebben fekvő területeken a kertészeti termelés a legeredményesebb.

Éghajlat: Az éghajlati feltételek, a talaj jellemzői és a Galíciai Autonóm Körzet burgonyatermesztő vidékein végzett gondos munka eredményeképpen a végtermék élvezeti értéke kivételes. Mivel az a tény egyaránt jól ismert a kereskedők és a fogyasztók körében, a galíciai minőségi burgonyatermesztés általános megbecsülésnek örvend, és az ilyen burgonya piaci ára regionális és nemzeti szinten is magasabb a más terményekénél.

Az éghajlati feltételeket illetően hangsúlyozandó, hogy a burgonyatermesztő vidékek bőséges csapadékmennyisége (évi 1 000-1 500 mm) és az enyhe hőmérsékletek miatt a burgonyaültetvények vegetatív fejlődése optimális, öntözésre nincs szükség, a gumók növekedése folyamatos. Az augusztusi és szeptemberi száraz időjárás alatt a talaj kiszárad, ezáltal a termesztett burgonyagumók veszítenek nedvességtartalmukból a betakarítás előtt. Így tökéletesen megérnek, egységes, erős héjuk fejlődik ki, ami a gumó vízveszteségével együtt kedvez az eltarthatóságnak és fokozza az élvezeti értéket.

Talajigény: Laza szerkezetű, szerves anyagokban nem nagyon gazdag, kövektől mentes talaj ajánlott. A termelőterületen a vályogtalaj és a homokos-agyagos talaj jellemző, amely pH-értéke 5 és 6,5 közötti, ami ideális a burgonya számára. A talaj szerkezetének köszönhetően a gumó bőre vékony és egyenletes lesz, a gumókra betakarításkor nem tapad föld, így azokat nem szükséges lemosni. Az enyhén savas pH megakadályozza az ezüstfoltosság vagy varasodás kialakulását. (Az említett betegséggel fertőzött burgonya héja durva, hólyagos, kellemetlen megjelenése miatt nem alkalmas forgalomba hozatalra.)

A burgonyaültetvény gondozását illetően ki kell emelni a jelentős trágyázást, ami 25-30 t/ha mértékű. Ez a különleges feltétel kedvez a burgonya kulináris élvezeti értékének.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | Consejo Regulador de la Denominación Específica „Pataca de Galicia” |
| --- | --- |
| Cím: | Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense |
| Telefon: | 988-462650 |
| Fax: | 988-462650 |

Név:

Consejo Regulador de la Denominación Específica „Pataca de Galicia”

Cím:

Finca Devesa, s/n. N-525, p.k. 200. 32630. Xinzo de Limia. Ourense

Telefon:

988-462650

Fax:

988-462650

A szabályozó tanács megfelel az EN 45011 szabványnak, a 2081/92/EK rendelet 10. cikkével összhangban.

4.8.   Címkézés: Az oltalom alatt álló terméket tartalmazó csomagoláson nyomtatásban a csomagolás főoldalán annak egyharmadával megegyező nagyságban fel kell tüntetni a megnevezés logóját és a „Pataca de Galicia” oltalom alatt álló földrajzi jelzést. Minden csomagoláson szerepelnie kell a szabályozó tanács által kibocsátott, folyamatosan sorszámozott címkének és a jelzés logójának.

4.9.   Nemzeti követelmények:

| — | 25/70 törvény a szőlőről, a borról és az alkoholtartalmú italokról |
| --- | --- |

—

25/70 törvény a szőlőről, a borról és az alkoholtartalmú italokról

| — | 835/1972 (március 28.) rendelet, rendelet a 25/1970 törvényről |
| --- | --- |

—

835/1972 (március 28.) rendelet, rendelet a 25/1970 törvényről

| — | 1994. január 25-i rendelet a spanyol jogszabályok és a 2081/92/EGK rendelet közötti megfelelésről a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek oltalom alatt álló eredetmegjelölései és földrajzi jelzései tekintetében |
| --- | --- |

—

1994. január 25-i rendelet a spanyol jogszabályok és a 2081/92/EGK rendelet közötti megfelelésről a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek oltalom alatt álló eredetmegjelölései és földrajzi jelzései tekintetében

| — | 1643/1999 (október 22.) királyi rendelet az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések közösségi nyilvántartásába való felvételi kérelmekre vonatkozó eljárásról |
| --- | --- |

—

1643/1999 (október 22.) királyi rendelet az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések közösségi nyilvántartásába való felvételi kérelmekre vonatkozó eljárásról

---

(1)  Európai Bizottság - Mezőgazdasági Főigazgatóság „Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája” egység, B -1049 Brüsszel

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/32

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 240/07)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6 pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP

2081/92/EGK TANÁCSI RENDELET

„CLEMENTINE DE CORSE”

No CE: FR/00300/2.7.2003

OEM ( ) OFJ ( X )

Ez az összefoglaló tájékoztatás céljából készült. A teljeskörű tájékozódás érdekében az érdekeltek – különösen az érintett OEM vagy OFJ termelői – a termékleírás teljes változatát a nemzeti hatóságoknál vagy szervezeteknél, illetve az Európai Bizottság (1) illetékes szolgálatainál tanulmányozhatják.

1.   A tagállam illetékes hatósága:

| Név: | Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Cím: | 51, rue d'Anjou, F-75008 Paris |
| Telefon: | (33-1) 53 89 80 00 |
| Fax: | (33-1) 42 25 57 97 |
| E-mail: | info@inao.gouv.fr |

Név:

Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.)

Cím:

51, rue d'Anjou, F-75008 Paris

Telefon:

(33-1) 53 89 80 00

Fax:

(33-1) 42 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Kérelmet benyújtó csoport:

2.1   Név: Association pour la Défense et la Promotion de la Clémentine de Corse (APRODEC)

2.2   Cím:

| Maison Verte – 15, avenue Jean Zuccarelli – F-20200 Bastia |
| --- |
| Telefon: (33) 4 95 31 74 34 |
| Fax: (33) 4 95 31 74 34 |
| E-mail: www.aprodec@wanadoo.fr |

Maison Verte – 15, avenue Jean Zuccarelli – F-20200 Bastia

Telefon: (33) 4 95 31 74 34

Fax: (33) 4 95 31 74 34

E-mail: www.aprodec@wanadoo.fr

2.3   Tagösszetétel: termelők/feldolgozók (X) egyéb (X): csemegekertészek

3.   A termék típusa:

1.6. osztály Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

4.   Termékleírás

(a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek összefoglalása)

4.1   Név: „Clémentine de Corse”

4.2.   Jellemzők: A „Clémentine de Corse” mag nélküli klementin (Citrus clementina) a következő jellegzetességgel:

narancsos piros szín, a héj 1/5 része zöld is lehet;

kis- és középméret, a legnagyobb átmérő 46 és 68 mm között változik;

létartalma legalább 42 %;

savanykás íz;

Az (E/A) aránnyal meghatározott érettség, ahol E: a lé cukortartalma Brix-fokban és A: ugyanezen lé savassága 100 grammban található citromsav grammjában kifejezve. 0,65 és 1,4 érték közötti savasságnál az E/A aránynak 8 és 17 között kell mozognia.

a gyümölcsök legalább 30 %-a a szárhoz tartozó egy vagy két levéllel együtt kerül forgalomba.

4.3   Földrajzi terület: A „Clémentine de Corse” földrajzi területe a Földközi-tengeren fekvő Korzika szigetén Felső-Korzika és Dél-Korzika megye egyes településeinek területeire vagy részterületeire terjed ki. E terület leginkább tengerparti térséget jelent, melynek meghatározói a magasság, a lejtés foka és a tengertől eső távolság (ld. 4.6. bekezdés).

A három művelet – neveztetesen a termelés, a betakarítás és a csomagolás – az OFJ térségében történik.

4.4   A származás igazolása: A kérelmező csoport és a tanúsító szerv előzetesen ellenőriz és jóváhagy minden egyes gazdasági szereplőt. A nyomon követhetőséget minden egyes gyümölcsös kezdeti azonosítása, valamint annak a végső fogyasztóhoz vezető különböző állomásokon való kiegészítése biztosítja.

Minden gazdaság gyümölcsös-jegyzékkel rendelkezik, amelyben a klementinfákkal beültetett parcellákat és a gyümölcsösegységeket azonosítják. A „gazdálkodói jegyzetfüzet” lehetővé teszi a gazdálkodó által az egyes gyümölcsösegységben végzett beavatkozások követését. Minden betakarított gyümölcstétel termelő és gyümölcsösegység szerint azonosítható. Az azonosító számot a csomagolóállomásra való szállítás, az állomáson a „beérkezési” és „kiküldési”nyilvántartásba vétel, a küldés és a szállítás során megőrzi.

A végső felhasználónak történő értékesítés szakaszában az egységcsomagolásokat egy olyan szám alapján azonosítják, amely magában foglalja a csomagolt tétel, az állomás, a gazdaság és azon gyümölcsösegység számát, ahonnan a tétel származik.

4.5   Előállítási mód: A korzikai déligyümölcs-termesztők termelési rendszerének alapja a gyümölcsösegységek szerinti kezelés.

Gyümölcsösegységnek nevezzük a klementinfák következő feléteteleknek megfelelő -csoportját: egyetlen fajtából álló, talaj, elhelyezkedés és magasság szempontjából egynemű területen található, a trágyázás, az öntözés, az egészségvédelem, a kezelésfajták, a méret, a betakarítás stb. tekintetében azonos időszakban és módon és a gazdaság többi gyümölcsösegységétől függetlenül kezelt gyümölcsfacsoport.

A termelők tapasztalatainak egymás közti megosztásából, a húsz éve tartó helyi mezőgazdasági kutatásból és a hálózati döntéshozásban fontos segédeszközök fejlődésének eredményeiből nyert hozzáértés egységes és különleges gyümölcsminőséget tesz lehetővé:

A klementinfákat évente nyesik.

A trágyázás és az öntözés mértékét rendszeresen mért mezőgazdasági és analitikai paraméterek alapján határozzák meg. A parcelláknak kötelezően öntözési lehetőséggel kell rendelkezniük.

A kézi betakarítás akkor kezdődik, amikor a gyümölcs elnyerte a megfelelő színt és érettséget a fán. A betakarítás több körben zajlik a tételek nagyobb egységessége érdekében. A gyümölcsöt levelével együtt szüretelik frissességének biztosítására.

A szüret után semmilyen vegyi eljárás nem engedélyezett. Színélénkítők használata tilos. A csomagolás során a gyümölcsöket természetes viasszal vonják be, és kiválogatják közülük a „Clémentine de Corse” minőségi szabványnak megfelelő példányokat.

A gyümölcsök méret szerinti osztályozása és csomagolása az OFJ földrajzi területén történik a gyümölcsminőség megőrzése, a termék nyomon követhetőségének biztosítása és e termelési szakaszok ellenőrzésének megkönnyítése érdekében. A termelők összessége által követett méret szerinti osztályozás szabályai a megadott méret szigorú betartását eredményezik. Az igazolt, OFJ szerinti gyümölcsök esetében csak az 1-5. méretosztályba tartozókat tartják meg. A végső OFJ-jóváhagyás a csomagolt tételek alapján történik.

A csomagolás biztosítja a gyümölcsök azonosíthatóságát és minőségét a végső felhasználónak történő értékesítésig.

4.6   Kapcsolat: A klementintermesztés fontos szerepe a sziget gazdaságában a korzikai déligyümölcs-termesztés hagyományának köszönhető. Egyes szerzők szerint a déligyümölcs-termesztés meghonosodása a keleti partvidéktől a Corse-fokig és a Balagne-ig húzódó hegylábak teraszán elhelyezkedő gyümölcsösökkel a keresztény kor legelejére tehető. A sziget hajdani déligyümölcs-ültetvénye a cédrátfán kívül – melynek kereskedelmi célú termesztése a kivételes éghajlati viszonyok összejátszása folytán, amelyek következményeit tovább súlyosbították a kedvezőtlen gazdasági körülmények, eltűnt – narancs-, mandarin- és citromültetvényeket foglalt magában, amelyekre számos szerző utalt és amelyek egy-egy helyen ma is fellelhetők a sziget déligyümölcs-termesztő múltjának tanúiként.

Az 1920-as évektől az algériai klementinfa felfedezésével növényeket kezdtek szállítani és elültetni Korzikán. Ezek után az 1950-es évek végétől a San Guiliano-i Mezőgazdasági Kutatóközpont (Station de Recherche Agronomique de San Giuliano) mélyreható műszaki és gazdasági tanulmányai kimutatták, hogy a klementinnek e régió déligyümölcs-termelésében központi helyet kell elfoglalnia.

A déligyümölcs-termesztők 1964-től jelentős mennyiségű klementinfát ültettek. Napjainkban a korzikai gyümölcsös 2 000 hektárra terjed ki és 22 000 tonna átlagtermelést jelent.

Manapság elmondható, hogy a korzikai klementin hírneve kiváló, és hogy a hozzá tartozó levelek származásának jelképei lettek. A „Clémentine de Corse” klementint mérete, íze, lédússága, színe alapján kivételes minőségű terméknek tekintik.

A termelőknek köszönhető különleges minőség másik oka a sziget talajából és éghajlatából következő sajátosságokban, illetve magában a szigetjellegben keresendő.

a korzikai OFJ-térség déligyümölcs-termesztésre alkalmas talaja nagyban különbözik a Földközi-tenger vidékén ismertektől, mivel gránit- és palás alapú, és mivel gyakran savasabb jellegű és nem kifejezetten nehéz; közelebb áll a mérsékelt óceáni éghajlatra jellemző talajtípusokhoz. E talajtípus lehetővé teszi a különleges oltványok kifejlődését, ezek pedig kivételes minőségi jellemzőkkel gazdagítják a gyümölcsöket.

A tenger hatása és a hegyvidékes domborzat szomszédsága mérsékelt hőmérsékletben, magas csapadékmennyiségben és légnedvességben megnyilvánuló éghajlati sajátosságokkal látja el a termelői térséget, ami hozzájárul a különleges színű és zamatú (savanykásabb, kevésbé édes) gyümölcshöz.

Ezenkívül Korzika szigetjellege lehetővé teszi a klementin mai napig tartó teljes védelmét a számos súlyos, vírusos betegségtől. A gyümölcsösök kis mérete – ami a domborzati körülményekkel függ össze – elősegíti a gyümölcsöket esetlegesen megtámadó paraziták fejlődésének jobb megfékezését.

Mindezek alapján, illetve a következő, könnyen azonosítható, helymeghatározó megkülönböztető kritériumokkal együtt került meghatározásra e talaj- és éghajlati jellemzőkkel rendelkező térségek földrajzi területe:

Magasság: 2 és 300 méter között fekvő térségek. A két méternél alacsonyabban fekvő talajok valóban minden esetben kedvezőtlenek (sós, hidromorf, tőzeges, túl homokos talajok). Háromszáz méter felett a lejtők és az éghajlat kedvezőtlen.

Lejtők: 25 %-osnál enyhébbek;

Tengertől mért távolság: 15 km-nél kevesebb a tengeri hatások előnyeinek kihasználására.

4.7   Ellenőrző szerv:

| Név: | CERTIPAQ. Minőségi Mezőgazdasági Termékek és Élelmiszerek Tanúsító Központja (Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité)
  Az EN 45011 szabvány alapján a COFRAC által a 7-10/97 szám alatt, illetve a CC 14. számon elismert tanúsító szerv. |
| --- | --- |
| Cím: | 9, avenue Georges V – F-75008, Párizs |
| Telefon: | (33-1) 45 30 92 92 |
| Fax: | (33-1) 45 30 93 00 |
| E-mail cím: | certipaq@certpaq.com |

Név:

CERTIPAQ. Minőségi Mezőgazdasági Termékek és Élelmiszerek Tanúsító Központja (Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité)

Az EN 45011 szabvány alapján a COFRAC által a 7-10/97 szám alatt, illetve a CC 14. számon elismert tanúsító szerv.

Cím:

9, avenue Georges V – F-75008, Párizs

Telefon:

(33-1) 45 30 92 92

Fax:

(33-1) 45 30 93 00

E-mail cím:

certipaq@certpaq.com

4.8.   Címkézés: A „Clémentine de Corse” OFJ-vel ellátott gyümölcsök szállításához megfelelő különleges csomagolást és a csomagoláson elhelyezett különleges címkét az ellenőrző szerv hitelesíti.

Az élelmiszerek címkézésével és külső megjelenésével kapcsolatos szabályozásban előírt kötelező adatokon túl a következőt kell feltüntetni az egységcsomagoláson: „Indication Géographique Protégée: Clémentine de Corse”(„Oltalom alatt álló földrajzi jelzés: Clémentine de Corse”)

4.9   Nemzeti előírások: —

---

(1)  Commission européenne (Európai Bizottság) - Direction Générale Agriculture (Mezőgazdasági Főigazgatóság) - Unité de qualité des produits agricoles (Mezőgazdasági termékek minőségügyi osztálya) – B-1049 Bruxelles

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/36

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – HOLLANDIA

C 15/2005 (ex NN 34/2005) állami támogatás

A VAOP részére vélhetően jogellenesen nyújtott támogatás

Felhívás az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti észrevételek megtételére

(2005/C 240/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2005.5.3-i levelében, amelynek eredeti nyelvű másolata ezen összefoglaló után szerepel, értesítette Hollandiát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító határozatáról a fenti intézkedés miatt.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozóan az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül benyújthatják észrevételeiket az alábbi címre:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Fax No: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Fax No: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Hollandiával. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban kérhetik – kérésük okát megnevezve –, hogy személyazonosságukat bizalmasan kezeljék.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

LEÍRÁS

| (1) | A VAOP-ot, amely a hulladékpapír szolgáltatók egyesületét jelenti („Vereniging van Aanbieders van Oud Papier”), a kilencvenes évek elején hozta létre néhány holland helyi kerület. E korlátolt felelősségű szövetkezeti vállalat célja a résztvevő helyi kerületek területéről származó hulladékpapír optimális begyűjtése, újrafeldolgozásra való előkészítése (szelektálása/préselése) és eladása. Mivel a VAOP a munka zömével – mint pl. szállítás és újrafeldolgozásra való előkészítés – alvállalkozásokat bíz meg, 2002-ben 27,5 millió euro árbevétel mellett csupán 20 munkatársat foglalkoztatott. A helyi hatóságoknak felszámolják a területükről származó hulladékpapír begyűjtésének és újrafeldolgozásra való előkészítésének költségeit, azonban megkapják azokat a bevételeket, amelyek a hulladékpapír-újrafeldolgozóknak történő értékesítésből származnak. A VAOP tevékenységei jelentősen növekedtek a kilencvenes évek alatt. Részesedése a holland hulladékpapírbegyűjtés-piacból 2000 elején 25 és 30 % között mozgott. Ugyancsak jelentős szereplő a hulladékpapír újrafeldolgozásra való előkészítésének piacán (szelekció/préselés). Ezzel párhuzamosan a VAOP belépett a holland használtüveg piacra is, amelynek egyik vezető szereplőjévé vált. |
| --- | --- |

(1)

A VAOP-ot, amely a hulladékpapír szolgáltatók egyesületét jelenti („Vereniging van Aanbieders van Oud Papier”), a kilencvenes évek elején hozta létre néhány holland helyi kerület. E korlátolt felelősségű szövetkezeti vállalat célja a résztvevő helyi kerületek területéről származó hulladékpapír optimális begyűjtése, újrafeldolgozásra való előkészítése (szelektálása/préselése) és eladása. Mivel a VAOP a munka zömével – mint pl. szállítás és újrafeldolgozásra való előkészítés – alvállalkozásokat bíz meg, 2002-ben 27,5 millió euro árbevétel mellett csupán 20 munkatársat foglalkoztatott. A helyi hatóságoknak felszámolják a területükről származó hulladékpapír begyűjtésének és újrafeldolgozásra való előkészítésének költségeit, azonban megkapják azokat a bevételeket, amelyek a hulladékpapír-újrafeldolgozóknak történő értékesítésből származnak. A VAOP tevékenységei jelentősen növekedtek a kilencvenes évek alatt. Részesedése a holland hulladékpapírbegyűjtés-piacból 2000 elején 25 és 30 % között mozgott. Ugyancsak jelentős szereplő a hulladékpapír újrafeldolgozásra való előkészítésének piacán (szelekció/préselés). Ezzel párhuzamosan a VAOP belépett a holland használtüveg piacra is, amelynek egyik vezető szereplőjévé vált.

| (2) | Bár a holland helyi hatóságokat jogilag kötelezik, hogy a hulladékpapírt szelektíven gyűjtsék be és kínálják fel az újrafeldolgozási piacon, az ezen feladatok ellátásának szervezésére vonatkozóan nincsen pontos előírás. A holland kerületek többsége emiatt e munkák ellátását közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda. A VAOP rendszeres résztvevője ezen eljárásoknak és így közvetlen versenybe lép olyan magánvállalkozásokkal, amelyek ugyanezeket a szolgáltatásokat nyújtják. |
| --- | --- |

(2)

Bár a holland helyi hatóságokat jogilag kötelezik, hogy a hulladékpapírt szelektíven gyűjtsék be és kínálják fel az újrafeldolgozási piacon, az ezen feladatok ellátásának szervezésére vonatkozóan nincsen pontos előírás. A holland kerületek többsége emiatt e munkák ellátását közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda. A VAOP rendszeres résztvevője ezen eljárásoknak és így közvetlen versenybe lép olyan magánvállalkozásokkal, amelyek ugyanezeket a szolgáltatásokat nyújtják.

| (3) | A jelenlegi eljárás tárgyát két olyan kölcsön képezi, amelyet állami intézmények nyújtottak. Először, 1998 márciusában a BNG bank 16,3 millió holland forintnyi (7,4 millió euro) hitelkeretet bocsátott a VAOP rendelkezésére. 1997. december 31-én a VAOP konszolidált mérlege szerinti sajáttőkéje 0,8 millió holland forintot (0,4 millió euro), mérlegfőösszege pedig 17,3 millió holland forintot (7,9 millió euro) tett ki. Másodszor, 2001 során a helyi hatóságok beleegyeztek abba, hogy a VAOP – részükre, mint hulladékpapír szolgáltatók – fizetendő tartozásait 3 millió holland forintot (1,3 millió euro) kitevő másodrangú kölcsönné alakítsák át. A VAOP-ot 2000 végére súlyos veszteségek érték. 2000. december 31-én a VAOP konszolidált mérlegében negatív, 3,4 millió holland forintnyi (1,5 millió euro) sajáttőke szerepelt. Ugyanebben az időpontban a mérlegfőösszeg 32,1 millió holland forintot (14,5 millió euro) tett ki. |
| --- | --- |

(3)

A jelenlegi eljárás tárgyát két olyan kölcsön képezi, amelyet állami intézmények nyújtottak. Először, 1998 márciusában a BNG bank 16,3 millió holland forintnyi (7,4 millió euro) hitelkeretet bocsátott a VAOP rendelkezésére. 1997. december 31-én a VAOP konszolidált mérlege szerinti sajáttőkéje 0,8 millió holland forintot (0,4 millió euro), mérlegfőösszege pedig 17,3 millió holland forintot (7,9 millió euro) tett ki. Másodszor, 2001 során a helyi hatóságok beleegyeztek abba, hogy a VAOP – részükre, mint hulladékpapír szolgáltatók – fizetendő tartozásait 3 millió holland forintot (1,3 millió euro) kitevő másodrangú kölcsönné alakítsák át. A VAOP-ot 2000 végére súlyos veszteségek érték. 2000. december 31-én a VAOP konszolidált mérlegében negatív, 3,4 millió holland forintnyi (1,5 millió euro) sajáttőke szerepelt. Ugyanebben az időpontban a mérlegfőösszeg 32,1 millió holland forintot (14,5 millió euro) tett ki.

VIZSGÁLAT

| (4) | A BNG által nyújtott kölcsön mértéke, többek között a VAOP sajáttőkéjéhez viszonyítva, abban az időpontban meghaladta az ebben a helyzetben egy magánbank által elfogadhatónak ítélt bármely szintet. Mivel alig volt a kedvezőtlen fejlemények kivédését és bizonyos szintű veszteségek felszívását szolgáló sajáttőkepuffer, a nemteljesítési valószínűség nagyon magas volt. A BNG a követelések egy részére jelzálog formájában biztosítékokat követelt, de e biztosíték értéke jóval a nyújtott kölcsön összege alatti volt. Ahhoz, hogy egy piaci alapon működő hitelezővel kapcsolatban álló vállalkozás ennyire átfogó finanszírozási forráshoz jusson, magasabb sajáttőkével kell, hogy rendelkezzen. Emiatt a BNG által nyújtott kölcsön elősegítette a VAOP gyorsabb fejlődését, több közbeszerzési eljárásban való részvételét és szolgáltatásainak alacsonyabb árakon való nyújtását. |
| --- | --- |

(4)

A BNG által nyújtott kölcsön mértéke, többek között a VAOP sajáttőkéjéhez viszonyítva, abban az időpontban meghaladta az ebben a helyzetben egy magánbank által elfogadhatónak ítélt bármely szintet. Mivel alig volt a kedvezőtlen fejlemények kivédését és bizonyos szintű veszteségek felszívását szolgáló sajáttőkepuffer, a nemteljesítési valószínűség nagyon magas volt. A BNG a követelések egy részére jelzálog formájában biztosítékokat követelt, de e biztosíték értéke jóval a nyújtott kölcsön összege alatti volt. Ahhoz, hogy egy piaci alapon működő hitelezővel kapcsolatban álló vállalkozás ennyire átfogó finanszírozási forráshoz jusson, magasabb sajáttőkével kell, hogy rendelkezzen. Emiatt a BNG által nyújtott kölcsön elősegítette a VAOP gyorsabb fejlődését, több közbeszerzési eljárásban való részvételét és szolgáltatásainak alacsonyabb árakon való nyújtását.

| (5) | A második intézkedésre – a kerületek által nyújtott 1,3 millió eurónyi másodrangú kölcsön nyújtására – 2001 első felében került sor, amikor is a VAOP kritikus pénzügyi helyzetben volt. A VAOP sajáttőkéje negatív volt. Továbbá jelentős mértékű, első helyre sorolt adóssággal rendelkezett. Továbbá, szinte valamennyi eszköz a BNG jelzálogának fedezetét szolgálta. Röviden, a csőd beálltának valószínűsége magas volt, és amennyiben bekövetkezett volna, a másodrangú hitelezők nem tudták volna behajtani a követeléseiket. Ebben az időpontban az érintett helyi hatóságok már a VAOP hitelezői voltak, amelynek, mint hulladékpapír szolgáltatókkal szemben fennálló tartozásai voltak. Piaci alapon működő hitelező előnyben részesítette volna, hogy tartozásait kölcsönné alakítsák át a VAOP csődjének kérvényezése helyett, amely potenciálisan a követelések részbeni vagy teljes elvesztését idézte volna elő. Jelen esetben ugyanakkor a Bizottság kétségbe vonja, hogy a kölcsön feltételei elfogadhatóak lettek volna egy piaci alapon működő hitelező számára. Következésképp, a szóban forgó másodrangú kölcsön nyújtásával a VAOP előnyre tett szert. |
| --- | --- |

(5)

A második intézkedésre – a kerületek által nyújtott 1,3 millió eurónyi másodrangú kölcsön nyújtására – 2001 első felében került sor, amikor is a VAOP kritikus pénzügyi helyzetben volt. A VAOP sajáttőkéje negatív volt. Továbbá jelentős mértékű, első helyre sorolt adóssággal rendelkezett. Továbbá, szinte valamennyi eszköz a BNG jelzálogának fedezetét szolgálta. Röviden, a csőd beálltának valószínűsége magas volt, és amennyiben bekövetkezett volna, a másodrangú hitelezők nem tudták volna behajtani a követeléseiket. Ebben az időpontban az érintett helyi hatóságok már a VAOP hitelezői voltak, amelynek, mint hulladékpapír szolgáltatókkal szemben fennálló tartozásai voltak. Piaci alapon működő hitelező előnyben részesítette volna, hogy tartozásait kölcsönné alakítsák át a VAOP csődjének kérvényezése helyett, amely potenciálisan a követelések részbeni vagy teljes elvesztését idézte volna elő. Jelen esetben ugyanakkor a Bizottság kétségbe vonja, hogy a kölcsön feltételei elfogadhatóak lettek volna egy piaci alapon működő hitelező számára. Következésképp, a szóban forgó másodrangú kölcsön nyújtásával a VAOP előnyre tett szert.

| (6) | E két intézkedés az EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(6)

E két intézkedés az EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

| (7) | Jelen esetben, a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásra vonatkozó általános tilalom alóli, a 87. cikk (2) bekezdésében és a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt mentességek egyike sem tűnik alkalmazhatónak. A 86. cikk (2) bekezdés vonatkozásában a Bizottság megállapítja, hogy a két támogatási intézkedésnek nem volt sem célja Hollandia egyes részein a hulladékpapír-újrafeldolgozás biztosítása, és nem is idézte elő azt. A VAOP-nak számos versenytársa van, és nincsen arra mutató jel, hogy ez utóbbiak vagy más, új potenciális versenytárs ne lettek volna abban helyzetben, hogy ne tudták volna biztosítani a VAOP által 1998 óta nyújtott hulladékpapír-begyűjtést. |
| --- | --- |

(7)

Jelen esetben, a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásra vonatkozó általános tilalom alóli, a 87. cikk (2) bekezdésében és a 87. cikk (3) bekezdésében foglalt mentességek egyike sem tűnik alkalmazhatónak. A 86. cikk (2) bekezdés vonatkozásában a Bizottság megállapítja, hogy a két támogatási intézkedésnek nem volt sem célja Hollandia egyes részein a hulladékpapír-újrafeldolgozás biztosítása, és nem is idézte elő azt. A VAOP-nak számos versenytársa van, és nincsen arra mutató jel, hogy ez utóbbiak vagy más, új potenciális versenytárs ne lettek volna abban helyzetben, hogy ne tudták volna biztosítani a VAOP által 1998 óta nyújtott hulladékpapír-begyűjtést.

| (8) | Emiatt a Bizottság kétségbe vonja a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(8)

Emiatt a Bizottság kétségbe vonja a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de bovengenoemde maatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening. Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003. Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie. Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen. Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening. Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005.

2.   BESCHRIJVING

2.1.   De begunstigde

| (2) | VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is. |
| --- | --- |

(2)

VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht. Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is.

| (3) | Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd. |
| --- | --- |

(3)

Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR. VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd.

| (4) | De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming. |
| --- | --- |

(4)

De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen. Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen. De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit. Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij. Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd. Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep. Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming.

2.2.   De markt

| (5) | De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd. |
| --- | --- |

(5)

De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door. Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %. VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen). Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd.

| (6) | Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen. |
| --- | --- |

(6)

Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld. Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden. VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures. Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden. Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen.

| (7) | Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding »achteraf« maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt. |
| --- | --- |

(7)

Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is. Deze toetreding »achteraf« maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat. Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt.

2.3.   De twee maatregelen

| (8) | Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(8)

Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe. Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg. Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR).

| (9) | Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR). |
| --- | --- |

(9)

Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet. VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen. Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR).

3.   BEOORDELING

3.1.   Bestaan van steun

Staatsmiddelen en toerekenbaarheid

| (10) | Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen. |
| --- | --- |

(10)

Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen.

| (11) | Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als »een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang«. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten. |
| --- | --- |

(11)

Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen. In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden. Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector. Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden. Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen. Op zijn website presenteert BNG zich als »een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang«. Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben. Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie. Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten.

Voordeel

| (12) | De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen. |
| --- | --- |

(12)

De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest. Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot. BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen. De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen.

| (13) | Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken. |
| --- | --- |

(13)

Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad. Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken.

| (14) | De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven. |
| --- | --- |

(14)

De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven.

| (15) | De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen. |
| --- | --- |

(15)

De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond. Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR). Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden. Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG. Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen.

| (16) | Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk. |
| --- | --- |

(16)

Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was. Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben. Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken. De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest. De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico. Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren. Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk.

| (17) | De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders. |
| --- | --- |

(17)

De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP. Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen. In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen. Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag. Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde. Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders.

| (18) | Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen. |
| --- | --- |

(18)

Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen.

Selectiviteit

| (19) | VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen. |
| --- | --- |

(19)

VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen.

Gevolgen voor het handelsverkeer tussen lidstaten

| (20) | Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers. |
| --- | --- |

(20)

Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen. De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden. Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel. Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België. VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers.

| (21) | Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(21)

Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

3.2.   Verenigbaarheid met het Verdrag

| (22) | Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing. |
| --- | --- |

(22)

Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing. Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c). De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing.

| (23) | Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden. |
| --- | --- |

(23)

Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt. De KMO-verordening (1) is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden.

| (24) | Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn. |
| --- | --- |

(24)

Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht. In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu (2) vastgesteld. Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn.

| (25) | Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef. |
| --- | --- |

(25)

Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd. De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun (3) lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn. Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren. Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef.

| (26) | Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten. |
| --- | --- |

(26)

Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken. Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht. De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten.

| (27) | De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd. |
| --- | --- |

(27)

De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd.

4.   CONCLUSIE

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steun. De Commissie wil onder andere precieze gegevens ontvangen over de aan de twee leningen in kwestie verbonden voorwaarden en rente. In dit verband verzoekt de Commissie Nederland haar inzichten over de toerekenbaarheid met betrekking tot de BNG-lening en het in hogervermelde twee maatregelen vervatte voordeel te willen meedelen. Voorts wenst zij gegevens te ontvangen over de economische en financiële ontwikkeling van onderneming, inclusief de mogelijke terugbetaling van twee leningen, sedert de toekenning van deze twee steunmaatregelen. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.”

---

(1)  PB L 10 van 13.1.2001, blz. 33.

1

(2)  PB C 37 van 3.2.2001, blz. 3.

2

(3)  Aangezien de maatregelen van 1998 en 2001 dateren, moeten zij worden onderzocht op basis van de in PB C 368 van 23.12.1994, blz. 12 gepubliceerde richtsnoeren voor de eerste maatregel en op basis van de in PB C 288 van 9.10.1999, blz. 2 gepubliceerde richtsnoeren voor de tweede.

3

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/41

---

Hirdetmény (1) a belarusz munkajog helyzetének ellenőrzési és értékelési időszakáról, tekintettel a kedvezményeknek az Általános Preferenciarendszer (GSP) keretében történő ideiglenes visszavonására

(2005/C 240/09)

Az általános preferenciális rendszer alkalmazásáról szóló 2501/2001/EK tanácsi rendelet (2) 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében „az egyesülés joga, a kollektív szerződéskötés joga vagy foglalkoztatás és foglalkozás tekintetében a diszkrimináció tilalma elvének súlyos vagy rendszeres megsértése, vagy a vonatkozó ILO-egyezményekben meghatározottak szerinti gyermekmunka végeztetése” okán a kedvezményes rendelkezések visszavonhatók a GSP-kedvezményben részesülő országoktól.

A Szabad Szakszervezetek Nemzetközi Szövetsége (ICFTU), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ETUC) és a Munkavállalók Világszövetsége (WCL) által benyújtott információk alapján Bizottság vizsgálatot folytatott az egyesülés szabadságáról szóló 87. és 98. számú ILO-egyezmények állítólagos súlyos és rendszeres megsértéséről Belaruszban.

A Bizottság megítélése szerint a megállapítások a 26. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett okból kifolyólag indokolják az ideiglenes visszavonást, és a 2501/2001 rendelet 39. cikkében meghatározott eljárással összhangban úgy határozott, hogy hat hónapon keresztül ellenőrzi és értékeli a belarusz helyzetet. A Bizottság javaslatot szándékozik benyújtani a Tanácshoz a 2501/2001 tanácsi rendelet értelmében nyújtott kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásáról, kivéve, ha Belarusz az említett időszak lejárta előtt kötelezettségvállalást tesz azon intézkedések megtételére, amelyek a munkajogokról és alapelvekről szóló, 1998-as ILO-egyezmény nyilatkozatában említett elvekhez való nyolc hónapon belüli megfeleléshez szükségesek, az ILO Vizsgálóbizottságának 2004 júliusi jelentésében szereplő tizenkét ajánlásban meghatározottak szerint.

---

(1)  A Bizottság határozata (2005. augusztus 17.) kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásának céljából Belaruszban a munkajogok helyzetének ellenőrzéséről és értékeléséről

(2)  HL L 346., 2001.12.31., 1. o.

---

| 30.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 240/42

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3938 – CRH/Quester)

(2005/C 240/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. szeptember 15-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3938. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3938. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---