# Euroopa Liidu C 243/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 243 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik23. juuli 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 243

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik23. juuli 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2020/C 243/01 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, euroala majanduspoliitika kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2020/C 243/01

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, euroala majanduspoliitika kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 243/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 243/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9803 – SAZKA Group / OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 243/03 | Euro vahetuskurss — 22. juuli 2020 | 9 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2020/C 243/04 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 10 |
| 2020/C 243/05 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 11 |
| 2020/C 243/06 | EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. maist 2020
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud ESA riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artiklis 10) | 12 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 243/07 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2020. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 243/03

Euro vahetuskurss — 22. juuli 2020

9

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2020/C 243/04

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

10

2020/C 243/05

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

11

2020/C 243/06

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. maist 2020
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud ESA riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artiklis 10)

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud ESA riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL

artiklis 10)

12

Euroopa Komisjon

2020/C 243/07

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2020. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

13

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 243/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 243/10 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 18 |
| 2020/C 243/11 | Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust Hankija esitatud taotlus — Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine | 23 |
| 2020/C 243/12 | Teade NOOR WALI MEHSUDile, kes on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1082 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetellu | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 243/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 243/10

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

18

2020/C 243/11

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust Hankija esitatud taotlus — Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine

23

2020/C 243/12

Teade NOOR WALI MEHSUDile, kes on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1082 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetellu

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

euroala majanduspoliitika kohta

(2020/C 243/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroala majanduskasv jätkub, kuid väljavaadet ohustavad omavahel seotud riskid ja silmapiiril on ebakindlus. Lisaks on oht, et majanduskasv jääb veel pikemaks ajaks aeglaseks ja esineb inflatsioon, mis on tingitud väikesest tootlikkusest ja elanikkonna vananemisest. Sisemajanduse koguprodukt (SKP) lõhe muutus pärast 2017. aastat positiivseks ja moodustas 2018. aastal potentsiaalsest SKPst 0,7 %, kuid potentsiaalne majanduskasv peaks jääma kriisieelsest tasemest allapoole (3). Alusinflatsioon oli 2018. ja 2019. aastal vahemikus 1–11⁄2 % ja peaks 2020. ja 2021. aastal jääma ligikaudu 11⁄2 % juurde. Tööturu näitajad paranevad jätkuvalt, kuigi aeglasemalt, ning tööhõive kasv peaks prognooside kohaselt veelgi aeglustuma; püsivad töökohtade kvaliteediga seotud probleemid. Nominaalpalkade kasv, mis jäi mitu aastat alla 2,0 %, on stabiliseerunud ja oli 2018. aastal ligikaudu 21⁄4 % ning peaks prognooside kohaselt 2019. aastal küündima ligikaudu 21⁄2 %ni ja langema 2020.–2021. aastal tagasi 21⁄4 % tasemele. Kuigi tööturutingimused on head, on reaalpalga kasv kiirenenud aeglaselt ja püsib madalal tasemel – 2018. aastal alla 1 % – ning jääb prognooside kohaselt 2019. aastal umbes samale tasemele ning peaks 2020. ja 2021. aastal olema vastavalt 0,7 % ja 0,8 %. Komisjoni poolt 17. detsembril 2019 vastuvõetud 2020. aasta häiremehhanismi aruande kohaselt peaks euroala jooksevkonto ülejääk vähenema, jäädes samas tipptaseme lähedale. Puudujäägiga liikmesriigid vähendasid oma jooksevkonto puudujääki või saavutasid ülejäägi, isegi kui neil on jätkuvalt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon.
  Samal ajal, kuigi mõned liikmesriigid vähendasid oma jooksevkonto ülejääki, on neil jätkuvalt suur jooksevkonto ülejääk ja seega suurendavad nad oma rahvusvahelist netoinvesteerimispositsiooni. Euroalal mõjutavad jooksevkonto dünaamikat nõrgenev välisnõudlus, eelkõige ekspordile orienteeritud liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk ja mis on välisest ekspordinõudlusest suures sõltuvuses. Soodne nõudluse dünaamika on samuti oluline ja tasakaalu taastamisele aitaks kaasa ka see, kui suure ülejäägiga liikmesriigid tugevdaksid tingimusi, mis toetavad palgakasvu, austades seejuures sotsiaalpartnerite rolli, ning avaliku ja erasektori investeeringuid. |
| --- | --- |

(1)

Euroala majanduskasv jätkub, kuid väljavaadet ohustavad omavahel seotud riskid ja silmapiiril on ebakindlus. Lisaks on oht, et majanduskasv jääb veel pikemaks ajaks aeglaseks ja esineb inflatsioon, mis on tingitud väikesest tootlikkusest ja elanikkonna vananemisest. Sisemajanduse koguprodukt (SKP) lõhe muutus pärast 2017. aastat positiivseks ja moodustas 2018. aastal potentsiaalsest SKPst 0,7 %, kuid potentsiaalne majanduskasv peaks jääma kriisieelsest tasemest allapoole (3). Alusinflatsioon oli 2018. ja 2019. aastal vahemikus 1–11⁄2 % ja peaks 2020. ja 2021. aastal jääma ligikaudu 11⁄2 % juurde. Tööturu näitajad paranevad jätkuvalt, kuigi aeglasemalt, ning tööhõive kasv peaks prognooside kohaselt veelgi aeglustuma; püsivad töökohtade kvaliteediga seotud probleemid. Nominaalpalkade kasv, mis jäi mitu aastat alla 2,0 %, on stabiliseerunud ja oli 2018. aastal ligikaudu 21⁄4 % ning peaks prognooside kohaselt 2019. aastal küündima ligikaudu 21⁄2 %ni ja langema 2020.–2021. aastal tagasi 21⁄4 % tasemele. Kuigi tööturutingimused on head, on reaalpalga kasv kiirenenud aeglaselt ja püsib madalal tasemel – 2018. aastal alla 1 % – ning jääb prognooside kohaselt 2019. aastal umbes samale tasemele ning peaks 2020. ja 2021. aastal olema vastavalt 0,7 % ja 0,8 %. Komisjoni poolt 17. detsembril 2019 vastuvõetud 2020. aasta häiremehhanismi aruande kohaselt peaks euroala jooksevkonto ülejääk vähenema, jäädes samas tipptaseme lähedale. Puudujäägiga liikmesriigid vähendasid oma jooksevkonto puudujääki või saavutasid ülejäägi, isegi kui neil on jätkuvalt suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon.

Samal ajal, kuigi mõned liikmesriigid vähendasid oma jooksevkonto ülejääki, on neil jätkuvalt suur jooksevkonto ülejääk ja seega suurendavad nad oma rahvusvahelist netoinvesteerimispositsiooni. Euroalal mõjutavad jooksevkonto dünaamikat nõrgenev välisnõudlus, eelkõige ekspordile orienteeritud liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk ja mis on välisest ekspordinõudlusest suures sõltuvuses. Soodne nõudluse dünaamika on samuti oluline ja tasakaalu taastamisele aitaks kaasa ka see, kui suure ülejäägiga liikmesriigid tugevdaksid tingimusi, mis toetavad palgakasvu, austades seejuures sotsiaalpartnerite rolli, ning avaliku ja erasektori investeeringuid.

| (2) | Kasvupotentsiaali suurendamine, tagades samal ajal keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalkestlikkuse ning edendades euroala liikmesriikide hulgas reaalset lähenemist, eeldab struktuurireforme kestliku majanduskasvu soodustamiseks ja investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse kapitali, mis suurendaksid tootlikkust. See aitaks eelkõige neid liikmesriike, mille kasvupotentsiaal on euroala keskmisest selgelt väiksem. See oleks vajalik ka selle ärahoidmiseks, et euroalal algab pikem periood, mida iseloomustab aeglane potentsiaalne majanduskasv ja väike tootlikkus, aeglane hinnainflatsioon ja palgakasv ning suurenev ebavõrdsus. Reformid ja investeeringud on endiselt äärmiselt olulised, et euroala saaks taastada kasvuhoo, ületada keskpikas ja pikas perspektiivis avalduva tugevama surve, mis tuleneb muu hulgas halvenevast demograafilisest olukorrast, ning edendada üleminekut kestlikule majandusele, aidates euroalal ja selle liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid. |
| --- | --- |

(2)

Kasvupotentsiaali suurendamine, tagades samal ajal keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalkestlikkuse ning edendades euroala liikmesriikide hulgas reaalset lähenemist, eeldab struktuurireforme kestliku majanduskasvu soodustamiseks ja investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse kapitali, mis suurendaksid tootlikkust. See aitaks eelkõige neid liikmesriike, mille kasvupotentsiaal on euroala keskmisest selgelt väiksem. See oleks vajalik ka selle ärahoidmiseks, et euroalal algab pikem periood, mida iseloomustab aeglane potentsiaalne majanduskasv ja väike tootlikkus, aeglane hinnainflatsioon ja palgakasv ning suurenev ebavõrdsus. Reformid ja investeeringud on endiselt äärmiselt olulised, et euroala saaks taastada kasvuhoo, ületada keskpikas ja pikas perspektiivis avalduva tugevama surve, mis tuleneb muu hulgas halvenevast demograafilisest olukorrast, ning edendada üleminekut kestlikule majandusele, aidates euroalal ja selle liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

| (3) | Ilmnema on hakanud kliimamuutuste majanduslik mõju, mis on tänapäeval üks suurimaid maailmamajandust, finantssüsteeme ja ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske. Maailmamajandust ohustavad üha rohkem kliimamuutustest ja laiemalt keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad riskid, mis avaldavad ulatuslikku mõju, sealhulgas ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Kui asjakohaseid meetmeid ei rakendata, võivad neil olla negatiivsed tagajärjed majanduse vastupanuvõimele, kaasatusele ja pikaajalisele kasvupotentsiaalile. Seetõttu on oluline teha investeeringuid ning luua regulatiivsed ja finantstingimused korrakohaseks üleminekuks kestlikule majandusele. Kui keskkonna- ja kliimaprobleeme käsitletakse õigesti, annavad need võimaluse taaselavdada Euroopa majandust ja suunata seda kestliku arengu poole. Sellise suundumuse toetamiseks on komisjon esitanud Euroopa rohelise kokkuleppe, mis on Euroopa majanduskasvu strateegia ja mis sisaldab Euroopa esimese kliimaalase õigusakti ettepanekut, milles on sätestatud 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk. Rohelisele majandusele ülemineku puhul tuleb aga arvesse võtta mõju ühiskonna eri osadele. Majanduse kestlikuks muutmiseks tehtavate investeeringutega peavad kaasnema CO2 heite maksustamine, asjakohane reguleerimine kõikides sektorites, investeeringud oskustesse ja töökoha vahetamise toetamine, et tagada, et tehnoloogilistest muutustest saavad kasu kõik kodanikud, eelkõige aga inimesed sektorites ja piirkondades, mis on rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekul maha jäänud. |
| --- | --- |

(3)

Ilmnema on hakanud kliimamuutuste majanduslik mõju, mis on tänapäeval üks suurimaid maailmamajandust, finantssüsteeme ja ühiskonda ohustavaid süsteemseid riske. Maailmamajandust ohustavad üha rohkem kliimamuutustest ja laiemalt keskkonnaseisundi halvenemisest tulenevad riskid, mis avaldavad ulatuslikku mõju, sealhulgas ühiskonna kõige haavatavamatele rühmadele. Kui asjakohaseid meetmeid ei rakendata, võivad neil olla negatiivsed tagajärjed majanduse vastupanuvõimele, kaasatusele ja pikaajalisele kasvupotentsiaalile. Seetõttu on oluline teha investeeringuid ning luua regulatiivsed ja finantstingimused korrakohaseks üleminekuks kestlikule majandusele. Kui keskkonna- ja kliimaprobleeme käsitletakse õigesti, annavad need võimaluse taaselavdada Euroopa majandust ja suunata seda kestliku arengu poole. Sellise suundumuse toetamiseks on komisjon esitanud Euroopa rohelise kokkuleppe, mis on Euroopa majanduskasvu strateegia ja mis sisaldab Euroopa esimese kliimaalase õigusakti ettepanekut, milles on sätestatud 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärk. Rohelisele majandusele ülemineku puhul tuleb aga arvesse võtta mõju ühiskonna eri osadele. Majanduse kestlikuks muutmiseks tehtavate investeeringutega peavad kaasnema CO2 heite maksustamine, asjakohane reguleerimine kõikides sektorites, investeeringud oskustesse ja töökoha vahetamise toetamine, et tagada, et tehnoloogilistest muutustest saavad kasu kõik kodanikud, eelkõige aga inimesed sektorites ja piirkondades, mis on rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekul maha jäänud.

| (4) | Avaliku ja erasektori vahendite kaasamine, et investeerida üleminekusse rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, võib lühiajaliselt toetada majanduskasvu ja tulla toime majanduse pikaajaliste probleemidega. Digipööre võib pakkuda võimalusi seoses tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomisega, kuid võib tekitada ka raskusi, eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajatele, kellel ei ole oskusi uue tehnoloogiaga töötamiseks. Asjaolu, et euroala liikmesriikides toimub üleminek digitaalmajandusele erineva kiirusega, võib kujutada märkimisväärset riski lähenemisele ja makromajanduslikule stabiilsusele. Seda võib suurendada tugev aglomeratsioonimõju, millest saavad sageli kasu suured linnad, ja võitja-võtab-kõik-põhimõte, mis digitaaltehnoloogia valdkonnas sageli valitseb. See võib suurendada ebavõrdsust ja avaldada lähenemisele kahjulikku mõju. Investeeringute eesmärk peaks olema teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine ning majanduses innovatsiooni ulatuslikum levitamine. |
| --- | --- |

(4)

Avaliku ja erasektori vahendite kaasamine, et investeerida üleminekusse rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, võib lühiajaliselt toetada majanduskasvu ja tulla toime majanduse pikaajaliste probleemidega. Digipööre võib pakkuda võimalusi seoses tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomisega, kuid võib tekitada ka raskusi, eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajatele, kellel ei ole oskusi uue tehnoloogiaga töötamiseks. Asjaolu, et euroala liikmesriikides toimub üleminek digitaalmajandusele erineva kiirusega, võib kujutada märkimisväärset riski lähenemisele ja makromajanduslikule stabiilsusele. Seda võib suurendada tugev aglomeratsioonimõju, millest saavad sageli kasu suured linnad, ja võitja-võtab-kõik-põhimõte, mis digitaaltehnoloogia valdkonnas sageli valitseb. See võib suurendada ebavõrdsust ja avaldada lähenemisele kahjulikku mõju. Investeeringute eesmärk peaks olema teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine ning majanduses innovatsiooni ulatuslikum levitamine.

| (5) | Koordineeritum investeerimisstrateegia koos suuremate reformipüüdlustega euroala tasandil aitaks toetada kestlikku majanduskasvu ja reageerida pikaajalistele väljakutsetele, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Lähenemise ja konkurentsivõime eelarveline toetusvahend annaks euroala liikmesriikidele rahalist toetust selliste ettepanekute rakendamiseks, mis peaksid reeglina koosnema reformide ja investeeringute pakettidest. Programmiga „InvestEU“, millega toetatakse ka kestliku Euroopa investeerimiskava, soovitakse kaasata lisainvesteeringuid liidus innovatsiooni ja töökohtade loomise edasiseks edendamiseks, muu hulgas rahastades kestlikku taristut. Ühtekuuluvuspoliitika vahenditel, mis on olulised meie regioonide ja maapiirkondade toetamisel, on oluline osa ka kliimamuutustega seotud üleminekus ja tehnoloogilises pöördes, kuna nendega edendatakse kestlikku arengut. Kõigist Euroopa Investeerimispanga eraldatavatest vahenditest on juba praegu nähtud 25 % ette kliimainvesteeringuteks ja pank on andnud teada kavatsusest seda osa kahekordistada. Liidu jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamiseks oleks oluline viia riiklikul ja sellest madalamal tasandil ellu investeerimisprojekte, mille raames tegeldakse kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise, energiasüsteemi ümberkujundamise, CO2-heite vähendamise või ringmajandusega. Investeerimine võrguteenuste sektorisse ja võrgutaristusse võib aidata parandada euroala konkurentsivõimet ja soodustada üleminekut säästvamale transpordile. Lisaks on investeerimine immateriaalsesse varasse, nagu teadus- ja arendustegevus ning oskused, samuti äärmiselt oluline, et valmistada euroala ette eelseisvateks väljakutseteks. |
| --- | --- |

(5)

Koordineeritum investeerimisstrateegia koos suuremate reformipüüdlustega euroala tasandil aitaks toetada kestlikku majanduskasvu ja reageerida pikaajalistele väljakutsetele, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Lähenemise ja konkurentsivõime eelarveline toetusvahend annaks euroala liikmesriikidele rahalist toetust selliste ettepanekute rakendamiseks, mis peaksid reeglina koosnema reformide ja investeeringute pakettidest. Programmiga „InvestEU“, millega toetatakse ka kestliku Euroopa investeerimiskava, soovitakse kaasata lisainvesteeringuid liidus innovatsiooni ja töökohtade loomise edasiseks edendamiseks, muu hulgas rahastades kestlikku taristut. Ühtekuuluvuspoliitika vahenditel, mis on olulised meie regioonide ja maapiirkondade toetamisel, on oluline osa ka kliimamuutustega seotud üleminekus ja tehnoloogilises pöördes, kuna nendega edendatakse kestlikku arengut. Kõigist Euroopa Investeerimispanga eraldatavatest vahenditest on juba praegu nähtud 25 % ette kliimainvesteeringuteks ja pank on andnud teada kavatsusest seda osa kahekordistada. Liidu jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamiseks oleks oluline viia riiklikul ja sellest madalamal tasandil ellu investeerimisprojekte, mille raames tegeldakse kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise, energiasüsteemi ümberkujundamise, CO2-heite vähendamise või ringmajandusega. Investeerimine võrguteenuste sektorisse ja võrgutaristusse võib aidata parandada euroala konkurentsivõimet ja soodustada üleminekut säästvamale transpordile. Lisaks on investeerimine immateriaalsesse varasse, nagu teadus- ja arendustegevus ning oskused, samuti äärmiselt oluline, et valmistada euroala ette eelseisvateks väljakutseteks.

| (6) | Viimaste aastate majanduskasvu mõju ei ole avaldunud liikmesriikides ega piirkondade ja liikmesriikide lõikes ühtlaselt. Kasutatav tulu on hiljuti suurenenud, kuid on mitmes euroala liikmesriigis endiselt kriisieelsest tasemest allpool. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv väheneb enamikus liikmesriikides ja on praegu 2012. aasta tipptasemest 5 miljoni võrra väiksem, kuid püsib euroalal siiski 2008. aasta tasemest kõrgemal. Pärast suurte erinevuste perioodi on mõningate liikmesriikide näitajad mõnel viimasel aastal lähenenud selliste riikide näitajatele, kus SKP elaniku kohta on suurim. Suurima sissetulekuga rühmade sissetuleku osakaal on viimasel kümnendil siiski aeglaselt suurenenud ning liikmesriikide vahel püsivad suured erinevused. Selleks et toetada liikmesriikide sees ja vahel ülespoole suunatud lähenemist, oleks oluline edendada poliitikat, mille eesmärk on suurendada nii tõhusust kui ka võrdsust, mis on kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Need poliitikameetmed tooksid kaasa paremad makromajanduslikud tulemused ja kasu võrdsema jagunemise ühiskonnas, mis aitaks euroalal edendada ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(6)

Viimaste aastate majanduskasvu mõju ei ole avaldunud liikmesriikides ega piirkondade ja liikmesriikide lõikes ühtlaselt. Kasutatav tulu on hiljuti suurenenud, kuid on mitmes euroala liikmesriigis endiselt kriisieelsest tasemest allpool. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv väheneb enamikus liikmesriikides ja on praegu 2012. aasta tipptasemest 5 miljoni võrra väiksem, kuid püsib euroalal siiski 2008. aasta tasemest kõrgemal. Pärast suurte erinevuste perioodi on mõningate liikmesriikide näitajad mõnel viimasel aastal lähenenud selliste riikide näitajatele, kus SKP elaniku kohta on suurim. Suurima sissetulekuga rühmade sissetuleku osakaal on viimasel kümnendil siiski aeglaselt suurenenud ning liikmesriikide vahel püsivad suured erinevused. Selleks et toetada liikmesriikide sees ja vahel ülespoole suunatud lähenemist, oleks oluline edendada poliitikat, mille eesmärk on suurendada nii tõhusust kui ka võrdsust, mis on kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Need poliitikameetmed tooksid kaasa paremad makromajanduslikud tulemused ja kasu võrdsema jagunemise ühiskonnas, mis aitaks euroalal edendada ühtekuuluvust.

| (7) | Selleks et tagada jõuline, kaasav ja kestlik majanduskasv ning reageerida tulemuslikult püsivale aeglasele inflatsioonile, halvenevale väljavaatele ja pikaajalist majanduskasvu ohustavatele riskidele, on äärmiselt oluline, et euroala makromajanduslike poliitikameetmete kombinatsioon, mis hõlmab raha-, eelarve ja struktuuripoliitikat, oleks järjepidev ja tasakaalus. Euroopa Keskpank järgib jätkuvalt toetavat rahapoliitikat, et aidata inflatsioonil läheneda keskpika perioodi inflatsioonieesmärgile, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist. Eelarvepoliitika peab täiendama rahapoliitilist kurssi, nagu seda teevad ka eri sektorite struktuurireformid, sealhulgas need, mida on vaja majandus- ja rahaliidu struktuuri väljakujundamise lõpuleviimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada jõuline, kaasav ja kestlik majanduskasv ning reageerida tulemuslikult püsivale aeglasele inflatsioonile, halvenevale väljavaatele ja pikaajalist majanduskasvu ohustavatele riskidele, on äärmiselt oluline, et euroala makromajanduslike poliitikameetmete kombinatsioon, mis hõlmab raha-, eelarve ja struktuuripoliitikat, oleks järjepidev ja tasakaalus. Euroopa Keskpank järgib jätkuvalt toetavat rahapoliitikat, et aidata inflatsioonil läheneda keskpika perioodi inflatsioonieesmärgile, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist. Eelarvepoliitika peab täiendama rahapoliitilist kurssi, nagu seda teevad ka eri sektorite struktuurireformid, sealhulgas need, mida on vaja majandus- ja rahaliidu struktuuri väljakujundamise lõpuleviimiseks.

| (8) | Riiklikke eelarvepoliitikate koordineerimine täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, võttes samal ajal arvesse olemasolevat eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ühest liikmesriigist teise ülekanduvaid mõjusid, toetab majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist. Euroala eelarvepoliitika peaks prognooside kohaselt olema 2020. ja 2021. aastal üldjoontes neutraalne või pisut ekspansiivne. Samal ajal ei ole liikmesriikide eelarvepoliitika endiselt piisavalt diferentseeritud. Kui kõrge valitsemissektori võla tasemega liikmesriigid järgiksid konservatiivset eelarvepoliitikat, kahandaks see valitsemissektori võlga, vähendaks haavatavust šokkide suhtes ja võimaldaks majanduslanguse korral automaatsete stabilisaatorite täielikku toimimist. Teisest küljest toetaks investeeringute edendamine ja muud tootlikud kulutused liikmesriikides, kus on soodne eelarveseis, majanduskasvu lühikeses ja keskpikas perspektiivis, aidates samal ajal euroala majanduses tasakaalu taastada. Kui langusriskid peaksid realiseeruma, tuleks eelarvemeetmeid diferentseerida, et saavutada üldisel tasandil toetavam lähenemisviis, tagades samal ajal stabiilsuse ja kasvu pakti täieliku järgimise. Võimaluste piires tuleks arvesse võtta riigipõhiseid asjaolusid ja vältida protsüklilisust. Liikmesriigid peaksid olema valmis poliitikaid eurorühmas koordineerima. |
| --- | --- |

(8)

Riiklikke eelarvepoliitikate koordineerimine täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, võttes samal ajal arvesse olemasolevat eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ühest liikmesriigist teise ülekanduvaid mõjusid, toetab majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist. Euroala eelarvepoliitika peaks prognooside kohaselt olema 2020. ja 2021. aastal üldjoontes neutraalne või pisut ekspansiivne. Samal ajal ei ole liikmesriikide eelarvepoliitika endiselt piisavalt diferentseeritud. Kui kõrge valitsemissektori võla tasemega liikmesriigid järgiksid konservatiivset eelarvepoliitikat, kahandaks see valitsemissektori võlga, vähendaks haavatavust šokkide suhtes ja võimaldaks majanduslanguse korral automaatsete stabilisaatorite täielikku toimimist. Teisest küljest toetaks investeeringute edendamine ja muud tootlikud kulutused liikmesriikides, kus on soodne eelarveseis, majanduskasvu lühikeses ja keskpikas perspektiivis, aidates samal ajal euroala majanduses tasakaalu taastada. Kui langusriskid peaksid realiseeruma, tuleks eelarvemeetmeid diferentseerida, et saavutada üldisel tasandil toetavam lähenemisviis, tagades samal ajal stabiilsuse ja kasvu pakti täieliku järgimise. Võimaluste piires tuleks arvesse võtta riigipõhiseid asjaolusid ja vältida protsüklilisust. Liikmesriigid peaksid olema valmis poliitikaid eurorühmas koordineerima.

| (9) | Eelarve- ja struktuurireformid on jätkuvalt olulised riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamiseks, majanduse kasvupotentsiaali parandamiseks ja tulemusliku vastutsüklilise eelarvepoliitika võimaldamiseks majanduslanguse ajal. Hästi toimivad riiklikud eelarveraamistikud koos korrapärase ja põhjaliku kulutuste läbivaatamise ning tulemuslike ja läbipaistavate riigihangetega võivad suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust ning parandada eelarvepoliitika usaldusväärsust ja kvaliteeti. Riigieelarvete struktuuri parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates hästi kavandatud investeerimisstrateegiate kehtestamise ja keskkonnasõbralike eelarvevahendite väljatöötamise abil rohkem vahendeid avaliku sektori investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule, tõstaks tootlikkust ning võimaldaks hakata lahendama rohelisele ja digitaalmajandusele ülemineku kiireloomulisi pikaajalisi probleeme. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on väga oluline maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda eelkõige agressiivse maksuplaneerimise vastaste meetmetega maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) kaasavas raamistikus käimasolevaid arutelusid maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist puudutavates ülejäänud küsimustes. Mobiilsete ressursside lihtne liikumine euroalal on siseturu üks alustala, kuid suurendab ka maksukonkurentsi. Seepärast on liikmesriikidevaheline koordineerimine oluline, et käsitleda kasumi ümberpaigutamist ja kahjulikke maksutavasid ning vältida äriühingu tulumaksu vähendamisel toimuvat üldist võidujooksu.
  Sel eesmärgil võib olla oluline töö, mida tehakse, et saavutada kokkulepe äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi küsimuses ja jõuda OECD kaasavas raamistikus kokkuleppele maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist puudutavates ülejäänud küsimustes, et vaadata läbi kasumi jaotamine liikmesriikide vahel ja tagada minimaalne tegelik maksustamine. Maksukoormus on euroalal suhteliselt suur, eriti tööjõu oma, samal ajal kui kinnisvara- või keskkonnamaksud moodustavad maksutuludest väga väikese osa. Kinnisvara- ja keskkonnamaksud võivad aga majanduskasvu ning tööjõu pakkumist ja nõudlust vähem kahjustada. Keskkonnamaksude suurem kasutamine võib aidata kaasa kestliku majanduskasvu saavutamisele, stimuleerides tarbijate ja tootjate keskkonnasäästlikumat käitumist. Maksustamisel tuleks rohkem arvesse võtta kliimamõõdet ja käsitleda heitmeid ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumist järjepidevamalt. Ülemaailmse koordineeritud tegevuse edendamine suurendaks veelgi nende meetmete tõhusust. Seepärast tehakse rohelisele majandusele ülemineku toetamiseks ettepanek soodustada sellise eelarvepoliitika kujundamist, millega kaasnevad keskkonnaalased kohustused, vaadata läbi nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ (4) ning kasutada vajaduse korral Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) nõuetele vastavat süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve- ja struktuurireformid on jätkuvalt olulised riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suurendamiseks, majanduse kasvupotentsiaali parandamiseks ja tulemusliku vastutsüklilise eelarvepoliitika võimaldamiseks majanduslanguse ajal. Hästi toimivad riiklikud eelarveraamistikud koos korrapärase ja põhjaliku kulutuste läbivaatamise ning tulemuslike ja läbipaistavate riigihangetega võivad suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust ning parandada eelarvepoliitika usaldusväärsust ja kvaliteeti. Riigieelarvete struktuuri parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, muu hulgas suunates hästi kavandatud investeerimisstrateegiate kehtestamise ja keskkonnasõbralike eelarvevahendite väljatöötamise abil rohkem vahendeid avaliku sektori investeeringutesse, suurendaks riigieelarvete mõju majanduskasvule, tõstaks tootlikkust ning võimaldaks hakata lahendama rohelisele ja digitaalmajandusele ülemineku kiireloomulisi pikaajalisi probleeme. Maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmiseks on väga oluline maksusüsteeme lihtsustada ja ajakohastada ning võidelda eelkõige agressiivse maksuplaneerimise vastaste meetmetega maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) kaasavas raamistikus käimasolevaid arutelusid maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist puudutavates ülejäänud küsimustes. Mobiilsete ressursside lihtne liikumine euroalal on siseturu üks alustala, kuid suurendab ka maksukonkurentsi. Seepärast on liikmesriikidevaheline koordineerimine oluline, et käsitleda kasumi ümberpaigutamist ja kahjulikke maksutavasid ning vältida äriühingu tulumaksu vähendamisel toimuvat üldist võidujooksu.

Sel eesmärgil võib olla oluline töö, mida tehakse, et saavutada kokkulepe äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi küsimuses ja jõuda OECD kaasavas raamistikus kokkuleppele maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist puudutavates ülejäänud küsimustes, et vaadata läbi kasumi jaotamine liikmesriikide vahel ja tagada minimaalne tegelik maksustamine. Maksukoormus on euroalal suhteliselt suur, eriti tööjõu oma, samal ajal kui kinnisvara- või keskkonnamaksud moodustavad maksutuludest väga väikese osa. Kinnisvara- ja keskkonnamaksud võivad aga majanduskasvu ning tööjõu pakkumist ja nõudlust vähem kahjustada. Keskkonnamaksude suurem kasutamine võib aidata kaasa kestliku majanduskasvu saavutamisele, stimuleerides tarbijate ja tootjate keskkonnasäästlikumat käitumist. Maksustamisel tuleks rohkem arvesse võtta kliimamõõdet ja käsitleda heitmeid ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumist järjepidevamalt. Ülemaailmse koordineeritud tegevuse edendamine suurendaks veelgi nende meetmete tõhusust. Seepärast tehakse rohelisele majandusele ülemineku toetamiseks ettepanek soodustada sellise eelarvepoliitika kujundamist, millega kaasnevad keskkonnaalased kohustused, vaadata läbi nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ (4) ning kasutada vajaduse korral Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) nõuetele vastavat süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimiseks.

| (10) | Struktuuri- ja institutsioonilised reformid, millega suurendatakse konkurentsi tooteturgudel, edendatakse ressursitõhusust, parandatakse ettevõtluskeskkonda ja haldusasutuste kvaliteeti, sealhulgas kohtusüsteemide tulemuslikkust, on olulised euroala liikmesriikide vastupanuvõime jaoks. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid ja asjaomased poliitikad tagavad, et šokkidel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööjõu pakkumisele, ning võivad toetada eelarve- ja rahapoliitika toimimist ja piirata erinevusi, eelkõige majanduslanguse korral, luues soodsamad tingimused kestlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide, eriti riigipõhiste soovitustega ette nähtud reformide parema koordineerimise ja elluviimisega võib positiivne mõju kanduda üle ühest liikmesriigist teise. Sellega seoses võib riiklikel tootlikkuse komiteedel olla oluline roll reformide eest suurema vastutuse võtmisel ja nende elluviimise tõhustamisel. Reforme on vaja ka selleks, et tulla toime kiireloomuliste pikaajaliste väljakutsetega, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Ühtse turu integratsiooni süvendamine, mis on olnud oluline majanduskasvu ning liikmesriikide lähenemise edendaja, võib soodustada ka tootlikkuse kasvu. |
| --- | --- |

(10)

Struktuuri- ja institutsioonilised reformid, millega suurendatakse konkurentsi tooteturgudel, edendatakse ressursitõhusust, parandatakse ettevõtluskeskkonda ja haldusasutuste kvaliteeti, sealhulgas kohtusüsteemide tulemuslikkust, on olulised euroala liikmesriikide vastupanuvõime jaoks. Vastupanuvõimelised majandusstruktuurid ja asjaomased poliitikad tagavad, et šokkidel ei ole märkimisväärset ja pikaajalist mõju sissetulekutele ja tööjõu pakkumisele, ning võivad toetada eelarve- ja rahapoliitika toimimist ja piirata erinevusi, eelkõige majanduslanguse korral, luues soodsamad tingimused kestlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Struktuurireformide, eriti riigipõhiste soovitustega ette nähtud reformide parema koordineerimise ja elluviimisega võib positiivne mõju kanduda üle ühest liikmesriigist teise. Sellega seoses võib riiklikel tootlikkuse komiteedel olla oluline roll reformide eest suurema vastutuse võtmisel ja nende elluviimise tõhustamisel. Reforme on vaja ka selleks, et tulla toime kiireloomuliste pikaajaliste väljakutsetega, nagu kliimamuutustega seotud üleminek ja tehnoloogiline pööre. Ühtse turu integratsiooni süvendamine, mis on olnud oluline majanduskasvu ning liikmesriikide lähenemise edendaja, võib soodustada ka tootlikkuse kasvu.

| (11) | Euroopa sotsiaalõiguste samba raames on kehtestatud 20 põhimõtet, millega edendatakse võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule, õiglasi töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. See on ehitatud üles kompassina, et edendada ülespoole suunatud lähenemist, millega tagatakse paremad töö- ja elamistingimused. Tugevam ja kaasavam majandus ja ühiskond võivad omakorda suurendada liidu ja euroala vastupanuvõimet. Erapooletu ja õiglase üleminekuga rohelisele ja digitaalmajandusele peaks kaasnema ka reformid ning investeeringud oskustesse, töökoha vahetamisse ja tulemuslikumasse sotsiaalkaitsesse. Ülespoole suunatud lähenemise soodustamisel on äärmiselt oluline Euroopa sotsiaalõiguste samba täielik rakendamine kõigil tasanditel, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaseid pädevusi. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa sotsiaalõiguste samba raames on kehtestatud 20 põhimõtet, millega edendatakse võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule, õiglasi töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. See on ehitatud üles kompassina, et edendada ülespoole suunatud lähenemist, millega tagatakse paremad töö- ja elamistingimused. Tugevam ja kaasavam majandus ja ühiskond võivad omakorda suurendada liidu ja euroala vastupanuvõimet. Erapooletu ja õiglase üleminekuga rohelisele ja digitaalmajandusele peaks kaasnema ka reformid ning investeeringud oskustesse, töökoha vahetamisse ja tulemuslikumasse sotsiaalkaitsesse. Ülespoole suunatud lähenemise soodustamisel on äärmiselt oluline Euroopa sotsiaalõiguste samba täielik rakendamine kõigil tasanditel, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomaseid pädevusi.

| (12) | Reformid, mis suurendavad tööturul osalemist, võitlevad noorte ja pikaajalise töötusega, edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, toetavad edukat liikumist tööturustaatuste vahel, vähendavad killustatust ja soodustavad sotsiaaldialoogi, võivad aidata kiirendada kaasavat majanduskasvu, edendada majanduslikku vastupanuvõimet ja automaatset stabiliseerumist, vähendada ebavõrdsust ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Personaalne toetus töökoha vahetamise, koolituste ja ümberõppe alal on tööotsijate kiireks tööturule naasmiseks väga oluline. Aktiivne tööturupoliitika peaks olema hästi integreeritud sotsiaalpoliitikaga ning edendama aktiivset kaasamist tööturule ja ühiskonda. Selleks et kogu elu jooksul oleks juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, on vaja piisavaid investeeringuid, mis parandaks inimkapitali ja oskusi, seda ka seoses üleminekuga rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale. See aitab keskpikas ja pikas perspektiivis suurendada tööalast konkurentsivõimet, tootlikkust, uuendusvõimet ja palku, suurendades euroala vastupanuvõimet. Töökaitsealaste õigusaktidega tuleb näha ette õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele, pidades eelkõige silmas, et tekkimas on ebatüüpilised tööhõivevormid, millega kaasnevad uued võimalused, aga ka probleemid, mis on seotud töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega.
  Tulemuslikud ja jätkusuutlikud sotsiaalkaitsesüsteemid on äärmiselt olulised ka selleks, et tagada piisav sissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele. Pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalu põhimõte võivad edendada märkimisväärselt tööturul osalemist, kaitstes Euroopa sotsiaalhoolekande süsteemide pikaajalist jätkusuutlikkust. Maksukoormuse nihutamisel tööjõult mujale oleks kasulik keskenduda eelkõige väikese sissetulekuga inimestele ja isikutele, kes on leibkonna teiseks palgasaajaks. Väga oluline on kaasata tööhõive, sotsiaal- ja majandusreformidesse sotsiaalpartnerid, sest nii suureneks vastutus reformide eest ja toetus nende rakendamisele. Samuti on kasulik kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine. On oluline, et kollektiivlepingud aitaksid kaasa allpool esitatud soovituste 1–5 eesmärkide saavutamisele, austades täielikult sotsiaalpartnerite sõltumatust. |
| --- | --- |

(12)

Reformid, mis suurendavad tööturul osalemist, võitlevad noorte ja pikaajalise töötusega, edendavad kvaliteetsete töökohtade loomist, toetavad edukat liikumist tööturustaatuste vahel, vähendavad killustatust ja soodustavad sotsiaaldialoogi, võivad aidata kiirendada kaasavat majanduskasvu, edendada majanduslikku vastupanuvõimet ja automaatset stabiliseerumist, vähendada ebavõrdsust ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Personaalne toetus töökoha vahetamise, koolituste ja ümberõppe alal on tööotsijate kiireks tööturule naasmiseks väga oluline. Aktiivne tööturupoliitika peaks olema hästi integreeritud sotsiaalpoliitikaga ning edendama aktiivset kaasamist tööturule ja ühiskonda. Selleks et kogu elu jooksul oleks juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele, on vaja piisavaid investeeringuid, mis parandaks inimkapitali ja oskusi, seda ka seoses üleminekuga rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale. See aitab keskpikas ja pikas perspektiivis suurendada tööalast konkurentsivõimet, tootlikkust, uuendusvõimet ja palku, suurendades euroala vastupanuvõimet. Töökaitsealaste õigusaktidega tuleb näha ette õiglased ja inimväärsed töötingimused kõigile töötajatele, pidades eelkõige silmas, et tekkimas on ebatüüpilised tööhõivevormid, millega kaasnevad uued võimalused, aga ka probleemid, mis on seotud töökohakindluse ja sotsiaalkaitsega.

Tulemuslikud ja jätkusuutlikud sotsiaalkaitsesüsteemid on äärmiselt olulised ka selleks, et tagada piisav sissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele. Pensionireformid ning töö- ja eraelu tasakaalu põhimõte võivad edendada märkimisväärselt tööturul osalemist, kaitstes Euroopa sotsiaalhoolekande süsteemide pikaajalist jätkusuutlikkust. Maksukoormuse nihutamisel tööjõult mujale oleks kasulik keskenduda eelkõige väikese sissetulekuga inimestele ja isikutele, kes on leibkonna teiseks palgasaajaks. Väga oluline on kaasata tööhõive, sotsiaal- ja majandusreformidesse sotsiaalpartnerid, sest nii suureneks vastutus reformide eest ja toetus nende rakendamisele. Samuti on kasulik kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine. On oluline, et kollektiivlepingud aitaksid kaasa allpool esitatud soovituste 1–5 eesmärkide saavutamisele, austades täielikult sotsiaalpartnerite sõltumatust.

| (13) | Euroala finantssektor on muutunud kriisi järel tugevamaks, kuid siiski esineb nõrkusi, mida tuleb käsitleda. Riskiallikaks võib olla ettevõtete ja kodumajapidamiste kõrge võlatase, millele aitab kaasa laenuvahendite kasutamise soodustamine paljudes riiklikes maksusüsteemides. Pankade kasumlikkusele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Riskide, eelkõige viivislaenude vähendamisel on tehtud püsivaid edusamme. Seal, kus viivislaenude suhtarv on jätkuvalt suur, tuleb teha uusi püsivaid jõupingutusi ning kõik liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase poliitika viivislaenude kuhjumise ärahoidmiseks. 2018. aasta märtsis esitas komisjon riskide vähendamise paketi, et lihtsustada varasemate perioodide viivislaenude käsitlemist ja vältida nende kuhjumist tulevikus. 2019. aasta aprillis võeti viivislaene käsitlevate seadusandlike meetmete osana vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/630, (5) millega kehtestati usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism, et vältida riski, et tulevaste viivislaenude eraldised on ebapiisavad. Viivislaenude probleemi lahendamisel tuleks teha uusi edusamme, eelkõige jätkates viivislaenude järelturgude direktiivi eelnõu menetlemist.
  Tehtud on edusamme olemasoleva rahapesuvastase raamistiku täiustamisel. Nagu rõhutati komisjoni poolt 2019. aasta juulis avaldatud aruannetes, on liidus siiski vaja rahapesuvastast võitlust ja terroristliku tegevuse rahastamise tõkestamist käsitlevat terviklikumat lähenemisviisi, et kõrvaldada kindlaks tehtud struktuursed puudused. See nõuab eelkõige võimaluste kaalumist ühtlustamise suurendamiseks ning normide järelevalve ja jõustamise parandamiseks liidu meetmete abil. |
| --- | --- |

(13)

Euroala finantssektor on muutunud kriisi järel tugevamaks, kuid siiski esineb nõrkusi, mida tuleb käsitleda. Riskiallikaks võib olla ettevõtete ja kodumajapidamiste kõrge võlatase, millele aitab kaasa laenuvahendite kasutamise soodustamine paljudes riiklikes maksusüsteemides. Pankade kasumlikkusele avaldavad jätkuvalt survet pankade ärimudelite kohandamise vajadus, madalad intressimäärad ja muude rahastamisvormide poolt pakutav suurenev konkurents. Riskide, eelkõige viivislaenude vähendamisel on tehtud püsivaid edusamme. Seal, kus viivislaenude suhtarv on jätkuvalt suur, tuleb teha uusi püsivaid jõupingutusi ning kõik liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohase poliitika viivislaenude kuhjumise ärahoidmiseks. 2018. aasta märtsis esitas komisjon riskide vähendamise paketi, et lihtsustada varasemate perioodide viivislaenude käsitlemist ja vältida nende kuhjumist tulevikus. 2019. aasta aprillis võeti viivislaene käsitlevate seadusandlike meetmete osana vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/630, (5) millega kehtestati usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism, et vältida riski, et tulevaste viivislaenude eraldised on ebapiisavad. Viivislaenude probleemi lahendamisel tuleks teha uusi edusamme, eelkõige jätkates viivislaenude järelturgude direktiivi eelnõu menetlemist.

Tehtud on edusamme olemasoleva rahapesuvastase raamistiku täiustamisel. Nagu rõhutati komisjoni poolt 2019. aasta juulis avaldatud aruannetes, on liidus siiski vaja rahapesuvastast võitlust ja terroristliku tegevuse rahastamise tõkestamist käsitlevat terviklikumat lähenemisviisi, et kõrvaldada kindlaks tehtud struktuursed puudused. See nõuab eelkõige võimaluste kaalumist ühtlustamise suurendamiseks ning normide järelevalve ja jõustamise parandamiseks liidu meetmete abil.

| (14) | Pangandusliidu tugevdamine on olnud prioriteetne ettevõtmine alates 2013. aastast, et tagada finantsstabiilsus, vähendada finantsvaldkonna killustatust ja kaitsta kriisi ajal majandusele laenuandmist. Selle käigus on jätkuvalt tehtud edusamme, sealhulgas kokkuleppe kaudu, mis käsitleb Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) õigusraamistikku ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra kohta, kuid tugevdamist tuleb jätkata. Sellega seoses tehti euroala tippkohtumisel eurorühmale ülesandeks jätkata liikmesriikide menetlusi arvesse võttes tööd Euroopa stabiilsusmehhanismi reformide paketiga ning jätkata tööd pangandusliidu edasise tugevdamise kõikide aspektidega konsensuslikul alusel. Asutati kõrgetasemeline töörühm, et teha tööd seoses tegevuskavaga, mille alusel alustada poliitilisi läbirääkimisi Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle. Oluline on teha edusamme pangandusliidu pakutava kasu ärakasutamiseks seoses erasektori riskide jagamise, finantsstabiilsuse ja majanduskasvuga, vähendades samal ajal liikmesriikide vahelise arbitraaži võimalusi. Lõppkokkuvõttes peaks selline tegutsemine tagama Euroopa finants- ja majandussõltumatuse. Selleks tuleb viivitamata jätkata tööd kõigi elementidega, sealhulgas nendega, mida arutati Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, ning seda tuleb teha sama ambitsioonikalt. Lõpule tuleks viia töö Euroopa stabiilsusmehhanismi reformipaketiga, sealhulgas tuleks kehtestada ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord. Ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord tuleks kasutusele võtta ja tuleks valmis olla selle kasutamiseks, tingimusel et riskide vähendamisel on tehtud piisavalt edusamme.
  Tuleks jätkata tööd, et leida lahendused, kuidas kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse olukorras. Komisjon viis ellu kõik meetmed, mis kuulutati välja kapitaliturgude liidu 2015. aasta tegevuskavas. Kapitaliturgude liidu loomist takistavad aga endiselt õiguslikud, maksualased ja regulatiivsed takistused ning nende ületamiseks on vaja uusi jõupingutusi, eelkõige seoses rahastamisele juurdepääsu käsitlevate eeskirjadega ning teatavate maksejõuetuse ja maksude alaste erinevustega; jõupingutusi tuleb teha ka selleks, et saavutada kõrged, tõhusad ja ühtsed järelevalvestandardid. |
| --- | --- |

(14)

Pangandusliidu tugevdamine on olnud prioriteetne ettevõtmine alates 2013. aastast, et tagada finantsstabiilsus, vähendada finantsvaldkonna killustatust ja kaitsta kriisi ajal majandusele laenuandmist. Selle käigus on jätkuvalt tehtud edusamme, sealhulgas kokkuleppe kaudu, mis käsitleb Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) õigusraamistikku ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra kohta, kuid tugevdamist tuleb jätkata. Sellega seoses tehti euroala tippkohtumisel eurorühmale ülesandeks jätkata liikmesriikide menetlusi arvesse võttes tööd Euroopa stabiilsusmehhanismi reformide paketiga ning jätkata tööd pangandusliidu edasise tugevdamise kõikide aspektidega konsensuslikul alusel. Asutati kõrgetasemeline töörühm, et teha tööd seoses tegevuskavaga, mille alusel alustada poliitilisi läbirääkimisi Euroopa hoiuste tagamise skeemi üle. Oluline on teha edusamme pangandusliidu pakutava kasu ärakasutamiseks seoses erasektori riskide jagamise, finantsstabiilsuse ja majanduskasvuga, vähendades samal ajal liikmesriikide vahelise arbitraaži võimalusi. Lõppkokkuvõttes peaks selline tegutsemine tagama Euroopa finants- ja majandussõltumatuse. Selleks tuleb viivitamata jätkata tööd kõigi elementidega, sealhulgas nendega, mida arutati Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, ning seda tuleb teha sama ambitsioonikalt. Lõpule tuleks viia töö Euroopa stabiilsusmehhanismi reformipaketiga, sealhulgas tuleks kehtestada ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord. Ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord tuleks kasutusele võtta ja tuleks valmis olla selle kasutamiseks, tingimusel et riskide vähendamisel on tehtud piisavalt edusamme.

Tuleks jätkata tööd, et leida lahendused, kuidas kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse olukorras. Komisjon viis ellu kõik meetmed, mis kuulutati välja kapitaliturgude liidu 2015. aasta tegevuskavas. Kapitaliturgude liidu loomist takistavad aga endiselt õiguslikud, maksualased ja regulatiivsed takistused ning nende ületamiseks on vaja uusi jõupingutusi, eelkõige seoses rahastamisele juurdepääsu käsitlevate eeskirjadega ning teatavate maksejõuetuse ja maksude alaste erinevustega; jõupingutusi tuleb teha ka selleks, et saavutada kõrged, tõhusad ja ühtsed järelevalvestandardid.

| (15) | Majandus- ja rahaliidu struktuuri tugevdamiseks tuleb rakendada meetmed, mis 13. detsembril 2019. aastal toimunud euroala tippkohtumisel tehtud avalduse kohaselt on esmatähtsad, jätkates samas arutelu teiste aspektide üle. Komisjoni 12. juuni 2019. aasta teatises „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust“ tutvustatakse hetkeseisu ja komisjoni seisukohta seoses valdkondadega, mille reformidele tuleb keskenduda lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Majandusliidu puhul on tehtud mõningaid edusamme ning saavutatud on poliitiline kokkulepe, mis käsitleb euroala lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi omadusi. Jõuti põhimõttelisele kokkuleppele ESMi edasiarendamises ja selle asutamislepingu läbivaatamises, mille eelduseks on riiklike menetluste lõpuleviimine. Nõukogus ei ole aga üksmeelt euroala eelarve stabiliseerimise funktsiooni ega euroala juhtimise reformi osas. |
| --- | --- |

(15)

Majandus- ja rahaliidu struktuuri tugevdamiseks tuleb rakendada meetmed, mis 13. detsembril 2019. aastal toimunud euroala tippkohtumisel tehtud avalduse kohaselt on esmatähtsad, jätkates samas arutelu teiste aspektide üle. Komisjoni 12. juuni 2019. aasta teatises „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust“ tutvustatakse hetkeseisu ja komisjoni seisukohta seoses valdkondadega, mille reformidele tuleb keskenduda lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Majandusliidu puhul on tehtud mõningaid edusamme ning saavutatud on poliitiline kokkulepe, mis käsitleb euroala lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi omadusi. Jõuti põhimõttelisele kokkuleppele ESMi edasiarendamises ja selle asutamislepingu läbivaatamises, mille eelduseks on riiklike menetluste lõpuleviimine. Nõukogus ei ole aga üksmeelt euroala eelarve stabiliseerimise funktsiooni ega euroala juhtimise reformi osas.

| (16) | Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamisega kaasneksid paremad makromajanduslikud tulemused. Väljakujundamata majandus- ja rahaliit takistab finantsintegratsiooni. See piirab võimalusi rahastada investeeringuid, mida on väga vaja kaasava, tootliku, kestliku ja stabiilse majanduse edendamiseks. Samuti pärsib väljakujundamata majandus- ja rahaliit rahapoliitika sujuvat ülekandumist euroalal ja piirab Euroopa võimalust otsustada ise oma majanduse tuleviku üle. Kokkuleppe korral täiendaks keskne eelarve stabiliseerimise funktsioon euroala liikmesriikide suutlikkust rakendada vastutsüklilist eelarvepoliitikat. Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada Euroopa töötushüvitiste edasikindlustusskeemi ettepanek, et kodanikke majandusšokkide korral paremini kaitsta. Majandus- ja rahaliidu tugevdamine koos usaldusväärse poliitikaga Euroopa ja riiklikul tasandil on väga oluline, et suurendada maailmas Euroopa mõjuvõimu, tõhustada euro rahvusvahelist rolli ning edendada avatud, mitmepoolset ja normipõhist maailmamajandust. On oluline, et arutelud toimuksid euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes jätkuvalt avatud ja läbipaistval viisil, austades samal ajal täielikult liidu siseturgu. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamisega kaasneksid paremad makromajanduslikud tulemused. Väljakujundamata majandus- ja rahaliit takistab finantsintegratsiooni. See piirab võimalusi rahastada investeeringuid, mida on väga vaja kaasava, tootliku, kestliku ja stabiilse majanduse edendamiseks. Samuti pärsib väljakujundamata majandus- ja rahaliit rahapoliitika sujuvat ülekandumist euroalal ja piirab Euroopa võimalust otsustada ise oma majanduse tuleviku üle. Kokkuleppe korral täiendaks keskne eelarve stabiliseerimise funktsioon euroala liikmesriikide suutlikkust rakendada vastutsüklilist eelarvepoliitikat. Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada Euroopa töötushüvitiste edasikindlustusskeemi ettepanek, et kodanikke majandusšokkide korral paremini kaitsta. Majandus- ja rahaliidu tugevdamine koos usaldusväärse poliitikaga Euroopa ja riiklikul tasandil on väga oluline, et suurendada maailmas Euroopa mõjuvõimu, tõhustada euro rahvusvahelist rolli ning edendada avatud, mitmepoolset ja normipõhist maailmamajandust. On oluline, et arutelud toimuksid euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes jätkuvalt avatud ja läbipaistval viisil, austades samal ajal täielikult liidu siseturgu.

| (17) | Käesoleva soovituse tööhõive- ja sotsiaalaspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva soovituse tööhõive- ja sotsiaalaspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega,

SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta aastatel 2020–2021 iseseisvalt ja eurorühma raames ühiselt järgmisi meetmeid:

| 1. | Viia euroala liikmesriikides, kus on jooksevkonto puudujääk või suur välisvõlg, ellu reforme konkurentsivõime suurendamiseks ja välisvõla vähendamiseks. Tugevdada euroala liikmesriikides, kus on suur jooksevkonto ülejääk, palgakasvu toetavaid tingimusi, austades samal ajal sotsiaalpartnerite rolli, ning rakendada meetmeid, millega edendada avaliku ja erasektori investeeringuid. Edendada kõigis liikmesriikides tootlikkuse kasvu, parandades ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide kvaliteeti, ning suurendada vastupanuvõimet, parandades kaupade ja teenuste turgude toimimist eelkõige ühtse turu süvendamise kaudu. Toetada õiglast ja kaasavat üleminekut konkurentsivõimelisele rohelisele ja digitaalmajandusele nii avaliku kui ka erasektori materiaalsete ja immateriaalsete investeeringute kaudu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetada avaliku ja erasektori investeeringuid ning parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja struktuuri, järgides poliitikameetmete elluviimisel täiel määral stabiilsuse ja kasvu pakti. Järgida suure valitsemissektori võla tasemega liikmesriikides konservatiivset poliitikat, et vähendada usutavalt ja püsivalt valitsemissektori võlga. Kui liikmesriigis on soodne eelarvepositsioon, kasutada seda kvaliteetsete investeeringute edendamiseks, säilitades samas riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Kui langusriskid peaksid realiseeruma, tuleks eelarvemeetmeid diferentseerida, et saavutada üldisel tasandil toetavam lähenemisviis, tagades samal ajal stabiilsuse ja kasvu pakti täieliku järgimise. Võimaluste piires tuleks arvesse võtta riigipõhiseid asjaolusid ja vältida protsüklilisust. Liikmesriigid peaksid olema valmis poliitikaid eurorühmas koordineerima. Parandada riiklike eelarveraamistike tulemuslikkust ja riigi rahanduse kvaliteeti ning võtta vastu majanduskasvu soodustavad maksumeetmed ja muud asjaomased eelarvemeetmed, mis toetavad kestlikku ja kaasavat majandust. Toetada ja rakendada liidu meetmeid, millega võideldakse agressiivse maksuplaneerimise vastu ja hoitakse ära äriühingu tulumaksu vähendamisel toimuvat võidujooksu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tugevdada haridus- ja koolitussüsteeme ning suurendada oskustesse investeerimist. Muuta tulemuslikumaks aktiivne tööturupoliitika, millega toetatakse tööturule integreerimist ja edukat liikumist tööturustaatuste vahel, sealhulgas liikumist digitaalsemate ja rohelisemate töökohtade poole. Edendada tööturul osalemist, sealhulgas naiste ja haavatavate rühmade osalemist, ning nihutada maksukoormus tööjõult mujale, eelkõige väikese sissetulekuga inimeste ja selliste isikute puhul, kes on leibkonna teiseks palgasaajaks. Edendada kvaliteetsete töökohtade loomist, õiglasi töötingimusi ja töö- ja eraelu tasakaalu ning vähendada tööturu killustatust. Parandada juurdepääsu piisavatele ja jätkusuutlikele sotsiaalkaitsesüsteemidele. Suurendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust ja edendada kollektiivläbirääkimisi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Järelmeetmena euroala 13. detsembri 2019. aasta tippkohtumisel tehtud avaldusele tugevdada veelgi pangandusliitu, eesmärgiga viia selle loomine lõpule, jätkates viivitamata ja sama ambitsioonikalt tööd kõigi elementidega, sealhulgas nendega, mida arutati Euroopa hoiuste tagamise skeemi käsitlevas kõrgetasemelises töörühmas. Viia lõpule töö Euroopa Stabiilsusmehhanismi reformipaketiga, sealhulgas võtta kasutusele ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord. Rakendada ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsekord ja olla selle kasutamiseks valmis, tingimusel et riskide vähendamisel on tehtud piisavaid edusamme. Jätkata tööd, et leida lahendused, kuidas kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse olukorras. Tugevdada Euroopa õigus- ja järelevalveraamistikku, muu hulgas tagades rahapesuvastast võitlust käsitlevate õigusnormide järjepideva ja tõhusa järelevalve ja jõustamise. Edendada erasektori suure võlakoormuse korrapärast vähendamist, muu hulgas vähendades maksustamisel laenuvahendite kasutamise soodustamist. Võimaldada jätkuvalt euroala pankadel alandada kiiresti viivislaenude taset ja hoida ära viivislaenude kuhjumist. Jätkata jõupingutusi kapitaliturgude liidu süvendamiseks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teha ambitsioonikaid edusamme majandus- ja rahaliidu süvendamisel, eelkõige viies kiiresti ellu 2019. aasta 13. detsembri euroala tippkohtumise avalduses kindlaks määratud meetmed, sealhulgas seoses lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendiga, ning arutades muid aspekte. Edusammud selles valdkonnas tugevdavad ka euro rahvusvahelist rolli ja edendavad Euroopa majandushuve kogu maailmas, need peaksid olema täielikult kooskõlas liidu siseturuga ning neid tuleks teha euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

5.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Kõik käesolevas dokumendis esitatud prognoositud näitajad on Euroopa Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosist.

3

(4)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/630, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses viivisnõuete kahju miinimumkattega (ELT L 111, 25.4.2019, lk 4).

5

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9803 – SAZKA Group / OPAP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 243/02)

15. juulil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9803 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9803 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/9

---

Euro vahetuskurss (1)

22. juuli 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1578 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,4442 |
| GBP | Inglise nael | 0,91123 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2415 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0785 |
| ISK | Islandi kroon | 157,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,5343 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,365 |
| HUF | Ungari forint | 349,27 |
| PLN | Poola zlott | 4,4288 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8413 |
| TRY | Türgi liir | 7,9299 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6139 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5540 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9741 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7328 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6015 |
| KRW | Korea vonn | 1 384,38 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,9520 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0999 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5220 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 867,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9235 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,110 |
| RUB | Vene rubla | 81,9588 |
| THB | Tai baat | 36,546 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,9920 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,8715 |
| INR | India ruupia | 86,2880 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1578

JPY

Jaapani jeen

123,94

DKK

Taani kroon

7,4442

GBP

Inglise nael

0,91123

SEK

Rootsi kroon

10,2415

CHF

Šveitsi frank

1,0785

ISK

Islandi kroon

157,80

NOK

Norra kroon

10,5343

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,365

HUF

Ungari forint

349,27

PLN

Poola zlott

4,4288

RON

Rumeenia leu

4,8413

TRY

Türgi liir

7,9299

AUD

Austraalia dollar

1,6139

CAD

Kanada dollar

1,5540

HKD

Hongkongi dollar

8,9741

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7328

SGD

Singapuri dollar

1,6015

KRW

Korea vonn

1 384,38

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,9520

CNY

Hiina jüaan

8,0999

HRK

Horvaatia kuna

7,5220

IDR

Indoneesia ruupia

16 867,99

MYR

Malaisia ringit

4,9235

PHP

Filipiini peeso

57,110

RUB

Vene rubla

81,9588

THB

Tai baat

36,546

BRL

Brasiilia reaal

5,9920

MXN

Mehhiko peeso

25,8715

INR

India ruupia

86,2880

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/10

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 243/04)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20. aprill 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85036 |
| Otsuse number | 040/20/COL |
| EFTA riik | Island |
| Piirkond | Kogu Islandi territoorium |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 ajutine tagatisskeem |
| Õiguslik alus | Õigusakt nr 25/2020, millega muudetakse õigusakti nr 121/1997 riigigarantiide kohta. |
| Meetme liik | Tagatisskeem |
| Eesmärk | Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjatele, kellel on COVID-19 puhangu tõttu ootamatu likviidsuspuudujääk. |
| Abi vorm | Riiklikud tagatised |
| Eelarve | 50 mld ISK |
| Kestus | 20. aprill 2020 – 31. detsember 2020 |
| Majandussektorid | Kõik sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Rahandus- ja majandusministeerium
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ICELAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20. aprill 2020

Juhtumi number

85036

Otsuse number

040/20/COL

EFTA riik

Island

Piirkond

Kogu Islandi territoorium

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 ajutine tagatisskeem

Õiguslik alus

Õigusakt nr 25/2020, millega muudetakse õigusakti nr 121/1997 riigigarantiide kohta.

Meetme liik

Tagatisskeem

Eesmärk

Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjatele, kellel on COVID-19 puhangu tõttu ootamatu likviidsuspuudujääk.

Abi vorm

Riiklikud tagatised

Eelarve

50 mld ISK

Kestus

20. aprill 2020 – 31. detsember 2020

Majandussektorid

Kõik sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Rahandus- ja majandusministeerium

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ICELAND

Otsuse autentne tekst on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/11

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 243/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17. aprill 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85047 |
| Otsuse number | 039/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Kogu Norra territoorium |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 toetuskava ettevõtjatele, kelle käive on COVID-19 puhangu tõttu märkimisväärselt vähenenud |
| Õiguslik alus | Õigusakt, mis käsitleb ajutist toetuskava ettevõtjatele, kelle käive on märkimisväärselt vähenenud |
| Meetme liik | Toetuskava |
| Eesmärk | Hüvitada COVID-19 puhangust ettevõtjatele põhjustatud kahjud, et tagada tööhõive ja majanduse kiirem taastumine pärast kriisi |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | Hinnanguliselt 50 miljardit Norra krooni |
| Abi osakaal | 100 % |
| Kestus | Toetuskava kohaldatakse kahju suhtes, mis tekkis 1. märtsist 2020 kuni 31. maini 2020 |
| Majandussektorid | Kõik sektorid, välja arvatud äriühingud, mis tegelevad nafta tootmisega, samuti energia tootmise, ülekande, turustamise ja kauplemisega tegelevad ettevõtjad, finantseerimisasutused, eralasteaiad ja lennuettevõtjad. |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra maksuamet |
| Postboks 9200 Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17. aprill 2020

Juhtumi number

85047

Otsuse number

039/20/COL

EFTA riik

Norra

Piirkond

Kogu Norra territoorium

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 toetuskava ettevõtjatele, kelle käive on COVID-19 puhangu tõttu märkimisväärselt vähenenud

Õiguslik alus

Õigusakt, mis käsitleb ajutist toetuskava ettevõtjatele, kelle käive on märkimisväärselt vähenenud

Meetme liik

Toetuskava

Eesmärk

Hüvitada COVID-19 puhangust ettevõtjatele põhjustatud kahjud, et tagada tööhõive ja majanduse kiirem taastumine pärast kriisi

Abi vorm

Toetused

Eelarve

Hinnanguliselt 50 miljardit Norra krooni

Abi osakaal

100 %

Kestus

Toetuskava kohaldatakse kahju suhtes, mis tekkis 1. märtsist 2020 kuni 31. maini 2020

Majandussektorid

Kõik sektorid, välja arvatud äriühingud, mis tegelevad nafta tootmisega, samuti energia tootmise, ülekande, turustamise ja kauplemisega tegelevad ettevõtjad, finantseerimisasutused, eralasteaiad ja lennuettevõtjad.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra maksuamet

Postboks 9200 Grønland

0134 Oslo

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil järgmisel aadressil: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/12

---

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. maist 2020

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud ESA riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
   (1)

  artiklis 10)

(2020/C 243/06)

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas ESA riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjaomased marginaalid kooskõlas riigiabi suunistega baasmääradele.

Islandi ja Norra baasmäärasid on alates 1. maist ajakohastatud, võttes arvesse erandlikke asjaolusid seoses COVID-19 pandeemiaga.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020 – | 2,78 | –0,56 | 0,99 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.5.2020 –

2,78

–0,56

0,99

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja ELT EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/13

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2020. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2020/C 243/07)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka taotlejaid, kes on osaks ühistaotluse esitavast rühmast. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents, sealhulgas võib ministeerium litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada selliste rühmade operaatorid.

Osalus tootmislitsentsis tingib litsentsisaajate ühinemise naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema asjaomase ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid seoses litsentsiga.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2019. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et võimalikele taotlejatele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; samuti võib arvesse võtta riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et sellised kaalutlused on asjakohased; |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; samuti võib arvesse võtta riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et sellised kaalutlused on asjakohased;

| f) | tootmislitsentsid antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsentsid antakse reeglina ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teatise tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, saab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2020.

Taotlused naftatootmislitsentside saamiseks esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si (Licence2Share) kaudu järgmisel aadressil:

| Nafta- ja energeetikaministeerium |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Nafta- ja energeetikaministeerium

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Koopia esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si

| kaudu järgmisel aadressil: |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 STAVANGER |
| NORWAY |

kaudu järgmisel aadressil:

P.O. Box 600

4003 STAVANGER

NORWAY

Tähtpäev: 22. september 2020 kell 12 keskpäeval.

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2020. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2021. aasta esimeses kvartalis.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 243/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT“, Saksamaa), mis kuulub Boschi gruppi, mille üle on valitsev mõju äriühingul Robert Bosch GmbH; |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnick GmbH („Bosch TT“, Saksamaa), mis kuulub Boschi gruppi, mille üle on valitsev mõju äriühingul Robert Bosch GmbH;

| — | Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Iisrael), mis kuulub ELCO gruppi, mille üle on valitsev mõju äriühingul Elco Ltd.; |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt („ECP“, Iisrael), mis kuulub ELCO gruppi, mille üle on valitsev mõju äriühingul Elco Ltd.;

| — | Electra Industries Ldt. (Iisrael). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Iisrael).

Bosch TT ja ECP omandavad Electra Industries Ldt üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bosch TT: energiatõhusate kütteseadmete ja kuumaveelahenduste tootmine; |
| --- | --- |

—

Bosch TT: energiatõhusate kütteseadmete ja kuumaveelahenduste tootmine;

| — | ECP: elektriliste tarbekaupade tootmine ja turustamine, telekommunikatsiooniteenused ja kinnisvarainvesteeringud; |
| --- | --- |

—

ECP: elektriliste tarbekaupade tootmine ja turustamine, telekommunikatsiooniteenused ja kinnisvarainvesteeringud;

| — | Electra Industries Ldt: elumajade kliimaseadmete ja lisaseadmete, tsentraalsete vesijahutusega kliimaseadmete, õhk-vesi-soojuspumpade ja komponentide arendamine, tootmine ja tarnimine algseadmete valmistaja klientidele. |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt: elumajade kliimaseadmete ja lisaseadmete, tsentraalsete vesijahutusega kliimaseadmete, õhk-vesi-soojuspumpade ja komponentide arendamine, tootmine ja tarnimine algseadmete valmistaja klientidele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9858 – Bosch Group / ELCO Group / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 243/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Allianz SE („Allianz“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Allianz SE („Allianz“, Saksamaa),

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Hispaania). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA“, Hispaania).

Allianz omandab ettevõtja BASR üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Allianz: Allianz Group on ülemaailmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb peamiselt elu- ja kahjukindlustuse ning varahalduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Allianz: Allianz Group on ülemaailmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb peamiselt elu- ja kahjukindlustuse ning varahalduse valdkonnas;

| — | BASR: BBVA üldise kahjukindlustuse (muu kui elu- ja tervisekindlustuse) äri Hispaanias ja BBVA senine kodukindlustussegment Portugalis. |
| --- | --- |

—

BASR: BBVA üldise kahjukindlustuse (muu kui elu- ja tervisekindlustuse) äri Hispaanias ja BBVA senine kodukindlustussegment Portugalis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9867 – Allianz / BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/18

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2020/C 243/10)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„CASTAÑA DE GALICIA“

ELi nr: PGI-ES-0609-AM01 - 31.1.2020

KPN () KGT (X)

1.   Nimetus

„Castaña de Galicia“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Castaña de Galicia“ kasutatakse hariliku kastanipuu (Castanea sativa Mill.) Galicia kohalikust kultivarist saadud, inimtoiduks ettenähtud viljade puhul, mida turustatakse värskelt või külmutatult.

Kõnealused kultivarid hõlmavad kõiki kohalikke ökotüüpe, mida põllumajandustootjad on aastasadade jooksul toodangu ja kvaliteedi parandamiseks aretanud ning nende morfoloogilisi ja geneetilisi eriomadusi on täpselt kirjeldatud ja kindlaks määratud, eristades neid teistes Hispaania, Portugali ja Prantsusmaa piirkondades kasvatatud kastanitest. Neid kultivare käsitatakse taimede geneetiliste ressursside seisukohast asendamatutena bioloogilise ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmiseks ning need on õigusliku määratluse kohaselt „säilitussordid“.

Galicia traditsiooniliste kastanikasvatusmeetodite kasutamine on võimaldanud valida pärismaiste kultivaride ühtse kogumi, millel põhineb Galicia kastani praegune kuulsus ja maine.

Kastani „Castaña de Galicia“ peamised iseloomulikud omadused on:

| — | õhuke, pruun ja läikiv viljakest; |
| --- | --- |

—

õhuke, pruun ja läikiv viljakest;

| — | õhuke seemnekest, mis tungib kergelt seemnesse ja mis tuleb koorimisel kergesti lahti; |
| --- | --- |

—

õhuke seemnekest, mis tungib kergelt seemnesse ja mis tuleb koorimisel kergesti lahti;

| — | magus maitse ja tihke, mittejahune tekstuur; |
| --- | --- |

—

magus maitse ja tihke, mittejahune tekstuur;

| — | korjatud vilja niiskusesisaldus on 50–60 %; |
| --- | --- |

—

korjatud vilja niiskusesisaldus on 50–60 %;

| — | tavaliselt on ühes kastanimunas kuni kolm seemet; |
| --- | --- |

—

tavaliselt on ühes kastanimunas kuni kolm seemet;

| — | keskmine süsivesikusisaldus on 59,5 % (mõõdetud kuivaines), mis on kõrgem kui kõigis teistes Hispaania tootmispiirkondades; |
| --- | --- |

—

keskmine süsivesikusisaldus on 59,5 % (mõõdetud kuivaines), mis on kõrgem kui kõigis teistes Hispaania tootmispiirkondades;

| — | lõhenemist (4,5 %) ja jagunemist (2,1 %) esineb väga vähe. Galicia kastanitel on osutatud näitajad madalamad kui Hispaania teiste tootmispiirkondade kastanitel. |
| --- | --- |

—

lõhenemist (4,5 %) ja jagunemist (2,1 %) esineb väga vähe. Galicia kastanitel on osutatud näitajad madalamad kui Hispaania teiste tootmispiirkondade kastanitel.

Lisaks Galicia kastaneid määratlevatele keskmistele näitajatele loetletakse alljärgnevalt omadused, mida nõutakse kaitstud geograafilise tähisega tootelt „Castaña de Galicia“ pärast saagikoristust:

| — | minimaalne niiskusesisaldus 50 % ja maksimaalne niiskusesisaldus 60 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne niiskusesisaldus 50 % ja maksimaalne niiskusesisaldus 60 %;

| — | jagunenud vilju maksimaalselt: 12 %; |
| --- | --- |

—

jagunenud vilju maksimaalselt: 12 %;

| — | minimaalne süsivesikusisaldus: 55 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne süsivesikusisaldus: 55 %;

| — | maksimaalne viljade arv kilogrammi kohta ei tohi olla üle 120 värske toote puhul ja üle 200 külmutatud toote puhul. |
| --- | --- |

—

maksimaalne viljade arv kilogrammi kohta ei tohi olla üle 120 värske toote puhul ja üle 200 külmutatud toote puhul.

Iga KGT „Castaña de Galicia“ pakend võib sisaldada maksimaalselt 5 % vilju, mis ei vasta eespool toodud nõuetele.

Külmutamise eesmärk on üksnes toote säilimisaja pikendamine, mistõttu tegemist ei ole töötlemisega selle mõiste kitsas tähenduses ja seega on värsketel ja külmutatud viljadel eespool nimetatud ühesugused füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kui viljelemist mitte arvesse võtta, puuduvad tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähisega „Castaña de Galicia“ värskeid kastaneid turustatakse võrgust, raffiakiust või kotiriidest pakendites, külmutatuid aga kehtivate toidualaste õigusaktidega lubatud inimtoidualaseks kasutuseks ettenähtud materjalidest pakendites. Mõlemal juhul on lubatud kaal 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg ja 25 kg. Võimalikud on ka muu kaaluga pakendid, tingimusel et need ei kahjusta toote kvaliteeti.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähise „Castaña de Galicia“ all turustatavatel kastanite pakenditel peab olema iga tootja/pakendaja kaubanduslik märgis ja KGT märgis koos kaitstud geograafilise tähise ametliku logoga.

Nii kaubanduslikul märgisel kui ka geograafilise tähise märgisel peavad olema esitatud sõnad „Indicación Geográfica Protegida „Castaña de Galicia““.

Töödeldud toodete (kastanipüree, kastanikreem, kastanid siirupis, kastanid alkoholis, suhkrustatud kastanid jne) märgistel võib mainida, et toote valmistamiseks on kasutatud KGTga „Castaña de Galicia“ kastaneid, tingimusel et tooraine vastab tootespetsifikaadi nõuetele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähise „Castaña de Galicia“ geograafiline tootmispiirkond hõlmab seda osa Galicia autonoomse piirkonnast, mis piirneb läänes Dorsal Gallega ja põhjas Sierra del Xistrali mäestikuga.

Halduslikult hõlmab tootmispiirkond järgmisi alasid:

| — | A Coruña provints: Terra de Melide piirkond ning Arzúa ja Boimorto omavalitsusüksused (Arzúa piirkond; |
| --- | --- |

—

A Coruña provints: Terra de Melide piirkond ning Arzúa ja Boimorto omavalitsusüksused (Arzúa piirkond;

| — | kogu Lugo provints, välja arvatud sellised omavalitsusüksused nagu O Vicedo, Viveiro, Xove ja Cervo (Mariña Occidentali piirkond), Burela ja Foz (Mariña Centrali piirkond) ning Barreiros ja Ribadeo (Mariña Orientali piirkond); |
| --- | --- |

—

kogu Lugo provints, välja arvatud sellised omavalitsusüksused nagu O Vicedo, Viveiro, Xove ja Cervo (Mariña Occidentali piirkond), Burela ja Foz (Mariña Centrali piirkond) ning Barreiros ja Ribadeo (Mariña Orientali piirkond);

| — | kõik Ourense provintsi omavalitsusüksused; |
| --- | --- |

—

kõik Ourense provintsi omavalitsusüksused;

| — | Pontevedra provints: Tabeirós-Terra de Montesi ja Deza piirkonnad, Cotobade, A Lama ja Campo Lameiro omavalitsusüksused (Pontevedra piirkond) ning Cuntise omavalitsusüksus (Caldase piirkond); |
| --- | --- |

—

Pontevedra provints: Tabeirós-Terra de Montesi ja Deza piirkonnad, Cotobade, A Lama ja Campo Lameiro omavalitsusüksused (Pontevedra piirkond) ning Cuntise omavalitsusüksus (Caldase piirkond);

| — | määratletud tootmispiirkonnas on kvaliteetsete kastanite kasvatamiseks sobivaim sademete hulk, õhutemperatuur ja pinnasetingimused, kõrgus merepinnast ning õhutemperatuuri ja sademete suhe. |
| --- | --- |

—

määratletud tootmispiirkonnas on kvaliteetsete kastanite kasvatamiseks sobivaim sademete hulk, õhutemperatuur ja pinnasetingimused, kõrgus merepinnast ning õhutemperatuuri ja sademete suhe.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud geograafilise piirkonna ilmastikutingimused on soodsad ning tagavad viljade hea arengu ja Galicia kastanite parima kvaliteedi; kasvu ja valmimise ajal on õhutemperatuur mõõdukas ning tänu õhuniiskusele on vilja niiskusesisaldus suur, tagades sellega toote silmapaistva kvaliteedi.

Alljärgnevalt kirjeldatakse üksikasjalikumalt määratletud geograafilise piirkonna iseloomulikke omadusi ning nende otsest seost kastani jaoks optimaalsete näitajatega:

| — | sademete hulk: tootmispiirkonnas esineb palju sademeid, kokku ligikaudu 1 000 mm aastas, kuid suviti tuleb ette ka põuaperioodi, mis saab septembriks läbi. Need mõlemad tegurid aitavad tagada kastanite kvaliteeti. Tootmispiirkonnast jäävad välja Galicia kõige rannikuäärsemad alad, kus ületatakse viljelemiseks soovitatud näitajaid; |
| --- | --- |

—

sademete hulk: tootmispiirkonnas esineb palju sademeid, kokku ligikaudu 1 000 mm aastas, kuid suviti tuleb ette ka põuaperioodi, mis saab septembriks läbi. Need mõlemad tegurid aitavad tagada kastanite kvaliteeti. Tootmispiirkonnast jäävad välja Galicia kõige rannikuäärsemad alad, kus ületatakse viljelemiseks soovitatud näitajaid;

| — | temperatuur: piirkonna aastane keskmine temperatuur on 6–14 °C, mis jääb kastanite puhul soovituslike piirnormide piiresse (3–16 °C); kõrge temperatuur suvel soodustab viljade valmimist ja arengut; |
| --- | --- |

—

temperatuur: piirkonna aastane keskmine temperatuur on 6–14 °C, mis jääb kastanite puhul soovituslike piirnormide piiresse (3–16 °C); kõrge temperatuur suvel soodustab viljade valmimist ja arengut;

| — | keskmise temperatuuri ja sademete hulga vaheline suhe: Galicia idaosas on kastanite jaoks kõige soodsam keskmise temperatuuri ja sademete hulga suhe, kuna tegemist on liigiga, mis areneb kõige paremini teatava õhuniiskusega tingimustes, ent õhuniiskust ei tohi olla liiga palju, sest see soodustaks teatavate haiguste nagu Phytophthora cambivora ja Cryphonectria parasitica teket; |
| --- | --- |

—

keskmise temperatuuri ja sademete hulga vaheline suhe: Galicia idaosas on kastanite jaoks kõige soodsam keskmise temperatuuri ja sademete hulga suhe, kuna tegemist on liigiga, mis areneb kõige paremini teatava õhuniiskusega tingimustes, ent õhuniiskust ei tohi olla liiga palju, sest see soodustaks teatavate haiguste nagu Phytophthora cambivora ja Cryphonectria parasitica teket;

| — | kõrgus merepinnast: määratletud piirkond paikneb merepinnast sellistel kõrgustel, millega kastanipuud on kõige paremini kohanenud (vahemikus 400–900 m, kuid mitte üle 1 200 m); |
| --- | --- |

—

kõrgus merepinnast: määratletud piirkond paikneb merepinnast sellistel kõrgustel, millega kastanipuud on kõige paremini kohanenud (vahemikus 400–900 m, kuid mitte üle 1 200 m);

| — | mullastikutingimused: mullastik on suuremas osas moodustunud graniidi ja moondekivimite (kiltkivi) peale tekkinud pinnasest, mis on viljakas, sisaldab rohkesti orgaanilisi aineid ja mille pH on madal ning mis sisaldab vaid vähesel määral aktiivset lupja. Seda peetakse kastanikasvatuse jaoks sobivaimaks. |
| --- | --- |

—

mullastikutingimused: mullastik on suuremas osas moodustunud graniidi ja moondekivimite (kiltkivi) peale tekkinud pinnasest, mis on viljakas, sisaldab rohkesti orgaanilisi aineid ja mille pH on madal ning mis sisaldab vaid vähesel määral aktiivset lupja. Seda peetakse kastanikasvatuse jaoks sobivaimaks.

Kastanikasvatus on keskkonna seisukohast väga väärtuslik ning sobib suurepäraselt mulla- ja ilmastikutingimustega, mis valitsevad Galicia sisemaa mäestiku- ja mägismaa-aladel, kus see on kõige konkurentsivõimelisem alternatiivne kultuur. Maakasutuse ajalooline areng (mis on soosinud kiiresti kasvavate puuliikide ja põllukultuuride, nagu mais ja kartulid, viljelemist), on samuti üks tegur, mis on aidanud kaasa kõnealuse piirkonna piiritlemisele.

5.2.   Toote eripära

Lisaks eelmises punktis nimetatud tootmispiirkonna mullastiku- ja ilmastikutingimustele, mis sobivad suurepäraselt viljade arenguks, põhineb Galicia kastanikasvatus põllumajandustootjate aastasadade pikkusel intensiivsel aretustegevusel paikades, mida nimetatakse souto’deks (täielikult või peaaegu üheealistest puudest koosnevad istandused, mille suhtes rakendatakse samu viljelusmeetodeid). Sel viisil on inimesed traditsiooniliste ja hoolikate viljelusmeetodite abil edasi viinud (tootlikkusel ja kvaliteedil põhinevat) jätkuvat aretustegevust, mille tulemusena on sündinud mitmed pärismaised ökotüübid, mida tänapäeval tuntakse kvaliteetse Galicia kastanina. Kõik need tegurid on loonud sellele kastanile tema praeguse kuulsuse ja maine.

Praegugi kasutatav souto-tootmismudel osutab Galicia kastanikasvatuse kultuuri ja traditsiooni vahelisele seosele ning on ühtlasi oluline taimse materjali allikas tänapäevaseid viljelusmeetodeid rakendavate uute kastaniistanduste jaoks.

Omadused, mis eristavad Galicia kastanit muudest tootmispiirkondadest pärinevatest kastanitest, on järgmised:

| — | õhuke seemnekest, mis lihtsustab oluliselt vilja koorimist; |
| --- | --- |

—

õhuke seemnekest, mis lihtsustab oluliselt vilja koorimist;

| — | jagunenud viljade väike osakaal, mis sarnaselt õhukesele seemnekestale lihtsustab suuresti vilja koorimist; |
| --- | --- |

—

jagunenud viljade väike osakaal, mis sarnaselt õhukesele seemnekestale lihtsustab suuresti vilja koorimist;

| — | suur niiskusesisaldus, mis on oluline näitaja nii kastani värskelt tarbimise kui ka selle töötlemise jaoks; |
| --- | --- |

—

suur niiskusesisaldus, mis on oluline näitaja nii kastani värskelt tarbimise kui ka selle töötlemise jaoks;

| — | väike lõhenemise osakaal, mis vähendab märkimisväärselt sorteerimisel kõrvaldatavate kastanite arvu; |
| --- | --- |

—

väike lõhenemise osakaal, mis vähendab märkimisväärselt sorteerimisel kõrvaldatavate kastanite arvu;

| — | väga suur tärklise sisaldus, mis annab pärast tärklise töötlemist suhkruks kastanitele magusama maitse (küpsemise jooksul toimuv looduslik hüdrolüüs ja termiliste protsesside abil esile kutsutav hüdrolüüs). |
| --- | --- |

—

väga suur tärklise sisaldus, mis annab pärast tärklise töötlemist suhkruks kastanitele magusama maitse (küpsemise jooksul toimuv looduslik hüdrolüüs ja termiliste protsesside abil esile kutsutav hüdrolüüs).

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi, maine või muude eriomaduste vahel

Kastanipuud kasvasid Galicias metsikult juba pleistotseeniajastul; neid hakati aretama ja viljelema roomlaste ülemvõimu ajal. Uut hoogu sai see hiljem, kui vaimulikud ja aadlikud edendasid ja laiendasid keskajal kastanikasvatust, mis oli tihedalt seotud viinamarjakasvatusega.

Selliste kvaliteetsete (nii puidu kui ka viljadena kasutust leidvate) kastanipuude pärismaiste sortide valik ja paljundamine pärineb juba ammustest aegadest. Samas on Galiciale ajalooliselt omane elanikkonna jaotumine peaaegu kogu territooriumi ulatuses (rannikualad, keskplatoo, orud ja mäestikualad) soodustanud aretama paljusid selliseid sorte, mis on eri keskkondadega kohanenud, kombineerides suurepärast mullastiku ja ilmastikuga kohanemist väikese jagunemise, sobiva suuruse, vähese lõhenemisega jne.

Kastani suurepärane kohanemine määratletud piirkonna keskkonnatingimustega (geograafilise piirkonna eripära) annab juba iseenesest tootele kõrge kvaliteedi, mis tuleneb puuliigi soodsate arengutingimuste ja kvaliteetsete viljade kujunemise vahelisest loogilisest seosest. Tänu tootmispiirkonna mõõdukale temperatuurile ja kõrgele õhuniiskusele kastanite kasvu ja valmimise ajal on viljad suure niiskusesisaldusega, mis on väga oluline tegur nii kastanite tarbimisel värskelt kui ka nende kasutamisel tööstusliku toorainena.

Galicia kastanite peamise tootmismudeli on traditsiooniliselt moodustanud souto’des kasutatud viljelusmeetodid. Selles tootmispiirkonnas on põllumajandustootjad järk-järgult viljelenud ja aretanud kastanipuid tootlikkuse ja kvaliteedi põhjal, mille tulemusena on sündinud mitu kohalikku ökotüüpi, millest on arenenud praegu viljeldavad pärismaised kultivarid, millel põhineb Galicia kastanite kvaliteet, maine ja kuulsus.

Galicia kastani mainet peegeldab selle tugev positsioon Hispaania turul ning tavapärane on ka muud päritolu kastanite turustamine Galicia kastanite nime all, mis on toote maine heaks tõestuseks. Galicia kastani ajaloolist mainet käsitlevate bibliograafiliste viidete hulgas võib nimetada järgmisi allikaid:

| — | Galicia kloostrites on säilinud arvukalt dokumente, milles osutatakse kastanite tähtsusele keskaegses Galicias. Nendele dokumentidele viidatakse paljudes teostes, mille hulgas võiks esile tõsta teoseid „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media“ (San Vicenzo de Pombeiro benediktiinide klooster ja selle diplomaatiline kogu keskajal) ja „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos“ (San Clodio do Ribeiro klooster keskajal: uurimistöö ja dokumendid), mille autorid on M. Lucas Álvarez ja P. Lucas Domínguez, ning teost „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira“ (Santa Maria de Oseira tsistertslaste kloostri diplomaatiline kogu), mille autor on M. Romaní Martínez; |
| --- | --- |

—

Galicia kloostrites on säilinud arvukalt dokumente, milles osutatakse kastanite tähtsusele keskaegses Galicias. Nendele dokumentidele viidatakse paljudes teostes, mille hulgas võiks esile tõsta teoseid „El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media“ (San Vicenzo de Pombeiro benediktiinide klooster ja selle diplomaatiline kogu keskajal) ja „El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos“ (San Clodio do Ribeiro klooster keskajal: uurimistöö ja dokumendid), mille autorid on M. Lucas Álvarez ja P. Lucas Domínguez, ning teost „Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira“ (Santa Maria de Oseira tsistertslaste kloostri diplomaatiline kogu), mille autor on M. Romaní Martínez;

| — | Alexandre Dumas viitab oma 1847. aastal kirjutatud reisijutus „De Paris à Càdix“ Galicia kastanite kvaliteedile; |
| --- | --- |

—

Alexandre Dumas viitab oma 1847. aastal kirjutatud reisijutus „De Paris à Càdix“ Galicia kastanite kvaliteedile;

| — | Abel Bouhier väidab oma teoses „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire“, et kastaniistandused on oluline osa Galicia põllumajandusmaastikust; |
| --- | --- |

—

Abel Bouhier väidab oma teoses „La Galice. Essai geographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire“, et kastaniistandused on oluline osa Galicia põllumajandusmaastikust;

| — | sageli mainitakse ka kastani auks paljudes Galicia piirkondades peetavat rahvapidu fiesta del magosto. Näiteks võib tuua Manuel Murguía teose „Historia de Galicia“ (Galicia ajalugu) (1865); |
| --- | --- |

—

sageli mainitakse ka kastani auks paljudes Galicia piirkondades peetavat rahvapidu fiesta del magosto. Näiteks võib tuua Manuel Murguía teose „Historia de Galicia“ (Galicia ajalugu) (1865);

| — | Galicia kastanid on paljude retseptide põhiline koostisosa, nagu nähtub Manuel Puga y Parga (1874–1917) teosest „La Cocina Práctica“ (1905), ning arvukatest roogadest, mida on kirjeldatud Álvaro Cunqueiro teoses „La Cocina Gallega“ (1973). |
| --- | --- |

—

Galicia kastanid on paljude retseptide põhiline koostisosa, nagu nähtub Manuel Puga y Parga (1874–1917) teosest „La Cocina Práctica“ (1905), ning arvukatest roogadest, mida on kirjeldatud Álvaro Cunqueiro teoses „La Cocina Gallega“ (1973).

Täiendava kaudse tõestusena Galicia kastanite laiemast tuntusest ja mainest võib võrrelda Galicia ja muud päritolu kastanitega seonduvate Interneti-viidete arvu. Näiteks 20. novembril 2008 tehtud otsing Google’is andis kokku 5 600 tulemust hispaaniakeelsele sõnaühendile „castaña/s gallega/s“ (Galicia kastanid) ja selle galeegikeelsele vastele „castaña/s galega/s“. Kui aga viidati sõnaühendile „castaña/s española/s“ (Hispaania kastanid), oli tulemuseks vähem kui 200 vastet. Otsides muud päritolu kastaneid (Astuuria, Andaluusia ja Extremadura), leidus vasteid ainult paarkümmend.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/23

---

Teade taotluse kohta, mis käsitleb direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust

Hankija esitatud taotlus — Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku pikendamine

(2020/C 243/11)

1. märtsil 2018 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 alusel koostatud taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev oli 2. märts 2018 ja algne ajavahemik, mille jooksul komisjon pidi tegema selle taotluse kohta otsuse, oli 145 tööpäeva.

Taotluse esitas Finavia Oyj ja see käsitleb kommertsteenuste osutamist lennureisijatele Soomes Helsingi lennujaamas. Asjaomased teated avaldati 28. märtsil 2018 (ELT C 114, lk 21), 5. oktoobril 2018 (ELT C 359, lk 9) ja 25. juunil 2020 (ELT C 211, lk 3). Pikendatud tähtaeg oli 8. juuli 2020.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega pikendada asjaomase eranditaotluse esitaja nõusolekul. Võttes arvesse taotluse täiendava hindamise vajadust ja Finavia Oyjlt saadud nõusolekut, peatatakse komisjonile selle taotluse kohta otsuse tegemiseks ette nähtud tähtaeg kuni 30. septembrini 2020, ilma et see piiraks võimalust tähtaega hiljem uuesti peatada või pikendada.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---

| 23.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 243/24

---

Teade NOOR WALI MEHSUDile, kes on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1082 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetellu

(2020/C 243/12)

1.

Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:

| — | ISIL (Daesh) ja Al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Daesh) ja Al-Qaida;

| — | ISILi (Daesh) ja Al-Qaidaga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused, asutused ja rühmitused ning |
| --- | --- |

—

ISILi (Daesh) ja Al-Qaidaga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused, asutused ja rühmitused ning

| — | nimetatud isikute, üksuste, asutuste ja rühmituste omandis või kontrolli all olevad või neid muul viisil toetavad juriidilised isikud, üksused ja asutused. |
| --- | --- |

—

nimetatud isikute, üksuste, asutuste ja rühmituste omandis või kontrolli all olevad või neid muul viisil toetavad juriidilised isikud, üksused ja asutused.

Teod ja tegevus, mis osutavad isiku, rühmituse, ettevõtja või üksuse seotusele ISILi (Daesh) ja Al-Qaidaga, on järgmised:

| a) | osalemine ISILi (Daesh) ja Al-Qaida või nende mis tahes rühmituse, kõrvalrühmituse, nendest eraldunud või nendest tekkinud rühmituse tegude või tegevuse rahastamises, kavandamises, hõlbustamises, ettevalmistamises või elluviimises koos nendega, nende nime all, nende huvides või nende toetuseks; |
| --- | --- |

a)

osalemine ISILi (Daesh) ja Al-Qaida või nende mis tahes rühmituse, kõrvalrühmituse, nendest eraldunud või nendest tekkinud rühmituse tegude või tegevuse rahastamises, kavandamises, hõlbustamises, ettevalmistamises või elluviimises koos nendega, nende nime all, nende huvides või nende toetuseks;

| b) | relvade ja nendega seotud varustuse tarnimine, müümine või edastamine eespool nimetatuile; |
| --- | --- |

b)

relvade ja nendega seotud varustuse tarnimine, müümine või edastamine eespool nimetatuile;

| c) | liikmete värbamine eespool nimetatuile või |
| --- | --- |

c)

liikmete värbamine eespool nimetatuile või

| d) | muud neid toetavad teod või tegevus. |
| --- | --- |

d)

muud neid toetavad teod või tegevus.

2.

NOOR WALI MEHSUD võib esitada ÜRO ombudsmanile igal ajal koos võimaliku tõendusmaterjaliga taotluse tema eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlused tuleb saata järgmisele aadressile:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2–2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Telefon: +1 2129632671 |
| Faks: +1 2129631300/3778 |
| E-post: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2–2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Telefon: +1 2129632671

Faks: +1 2129631300/3778

E-post: ombudsperson@un.org

Lisateavet saab veebisaidilt

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

I lisasse kantud isikute ja üksuste suhtes kohaldatakse järgmisi määruses (EÜ) nr 881/2002 sätestatud meetmeid:

| 1) | kõigi asjaomastele isikutele ja üksustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (kõigile) (artiklid 2 ja 2a) ning |
| --- | --- |

1)

kõigi asjaomastele isikutele ja üksustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (kõigile) (artiklid 2 ja 2a) ning

| 2) | kõigile asjaomastele isikutele ja üksustele otsese või kaudse tehnilise konsultatsiooni, abi või väljaõppe andmise, müümise, tarnimise või edastamise keelamine sõjaliseks tegevuseks (artikkel 3). |
| --- | --- |

2)

kõigile asjaomastele isikutele ja üksustele otsese või kaudse tehnilise konsultatsiooni, abi või väljaõppe andmise, müümise, tarnimise või edastamise keelamine sõjaliseks tegevuseks (artikkel 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures“ |
| Rue de la Loi / Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures“

Rue de la Loi / Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Lisaks juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele kaevata rakendusmäärus (EL) 2020/1082 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustel edasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

6.

Samuti juhitakse I lisasse kantud isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 2a.

---

(1)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

1

(2)  ELT L 238, 23.7.2020, lk 82.

2

(3)  EÜT L 139 29.5.2002, lk 9.

3

---