# Az Európai Unió C 292/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 292 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. november 24. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 292

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. november 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 292/1 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás Európa szellemi tőkéjének mozgósításáról: a felsőoktatás lisszaboni stratégiához való teljes körű hozzájárulásának lehetővé tétele | 1 |
| 2005/C 292/2 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott következtetések a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésének a lisszaboni célkitűzések megvalósításában betöltött szerepéről | 3 |
| 2005/C 292/3 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás –– Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések –– az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése | 5 |
| | Bizottság |
| 2005/C 292/4 | Euro-átváltási árfolyamok | 7 |
| 2005/C 292/5 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4043 – Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 292/6 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4029 – Kuehne + Nagel/ACR Logistics) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 292/1

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás Európa szellemi tőkéjének mozgósításáról: a felsőoktatás lisszaboni stratégiához való teljes körű hozzájárulásának lehetővé tétele

1

2005/C 292/2

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott következtetések a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésének a lisszaboni célkitűzések megvalósításában betöltött szerepéről

3

2005/C 292/3

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás –– Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések –– az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése

5

Bizottság

2005/C 292/4

Euro-átváltási árfolyamok

7

2005/C 292/5

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4043 – Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  )

1

8

2005/C 292/6

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4029 – Kuehne + Nagel/ACR Logistics) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás Európa szellemi tőkéjének mozgósításáról: a felsőoktatás lisszaboni stratégiához való teljes körű hozzájárulásának lehetővé tétele

(2005/C 292/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

MIVEL:

A 2005. március 22–23-i Európai Tanács lisszaboni stratégiát újraindító következtetései (1) a tudás, az innováció és a humántőke optimalizálásának hangsúlyozására szólítanak fel a foglalkoztatás és a növekedés kulcsfontosságú prioritásainak teljesítése céljából. A következtetések hangsúlyozzák az egyetemekbe történő jobb minőségű beruházásoknak, az egyetemek modernizált irányításának, valamint az egyetemek és az ipari szektor közötti partnerségek szükségességét.

A Tanácsnak és a Bizottságnak az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramról szóló 2004-es együttes időközi jelentése (2) kifejti, hogy az európai felsőoktatási szektornak kiválóságra kell törekednie, és világszerte minőségi referenciává kell válnia ahhoz, hogy fel tudja venni a versenyt a világ legjobbjaival. A jelentés rámutat arra, hogy a bolognai folyamat a felsőoktatás egyes vonatkozásainak megreformálása tekintetében haladást ért el, beleértve a mobilitás növelésére, a jobb átláthatóság előmozdítására és a diplomák könnyebb összehasonlíthatóságára irányuló intézkedéseket is.

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy:

| — | A felsőoktatásnak a nemzeti prioritások, jogszabályok és gyakorlatok szerinti szervezése és erőforrással való ellátása az egyes tagállamok ügye. |
| --- | --- |

—

A felsőoktatásnak a nemzeti prioritások, jogszabályok és gyakorlatok szerinti szervezése és erőforrással való ellátása az egyes tagállamok ügye.

| — | Egy tudásalapú gazdaságban és társadalomban a felsőoktatást a kutatáshoz és az innovációhoz szorosan kapcsolódó területnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

—

Egy tudásalapú gazdaságban és társadalomban a felsőoktatást a kutatáshoz és az innovációhoz szorosan kapcsolódó területnek kell tekinteni.

TUDOMÁSUL VESZIK a Bizottság „Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” című közleményét (3), mely jelentős hozzászólás az arról folyó vitához, hogy az európai felsőoktatás színvonalának emelése hogyan válhat az európai versenyképesség növelésének eszközévé.

EGYETÉRTENEK abban, hogy a tagállamoknak:

| 1. | lehetővé kell tenniük az európai felsőoktatási intézmények számára teljesítményük javítását a világ más régióihoz és országaihoz képest, a megvalósítás, a hozzáférés és a kutatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

1.

lehetővé kell tenniük az európai felsőoktatási intézmények számára teljesítményük javítását a világ más régióihoz és országaihoz képest, a megvalósítás, a hozzáférés és a kutatás vonatkozásában;

| 2. | lehetővé kell tenniük a felsőoktatási intézmények számára a változó körülményekhez való alkalmazkodást, színvonaluk és vonzerejük növelése, valamint a gazdasághoz és társadalomhoz való kapcsolódásuk fokozása érdekében; |
| --- | --- |

2.

lehetővé kell tenniük a felsőoktatási intézmények számára a változó körülményekhez való alkalmazkodást, színvonaluk és vonzerejük növelése, valamint a gazdasághoz és társadalomhoz való kapcsolódásuk fokozása érdekében;

| 3. | segíteniük kell a felsőoktatási intézmények irányításának fejlődését, és megfelelő autonómiát kell biztosítaniuk számukra; |
| --- | --- |

3.

segíteniük kell a felsőoktatási intézmények irányításának fejlődését, és megfelelő autonómiát kell biztosítaniuk számukra;

| 4. | javítaniuk kell a felsőoktatási intézmények finanszírozásának fenntarthatóságát, szükség szerint a beruházások növelése és a beruházások forrásainak diverzifikálása által; |
| --- | --- |

4.

javítaniuk kell a felsőoktatási intézmények finanszírozásának fenntarthatóságát, szükség szerint a beruházások növelése és a beruházások forrásainak diverzifikálása által;

| 5. | erősíteniük kell a felsőoktatás társadalmi dimenzióját, különösen azáltal, hogy kibővítik a hozzáférést a társadalmi-gazdasági csoportok széles köre számára, miközben a lemorzsolódott hallgatók arányának csökkentésén dolgoznak; |
| --- | --- |

5.

erősíteniük kell a felsőoktatás társadalmi dimenzióját, különösen azáltal, hogy kibővítik a hozzáférést a társadalmi-gazdasági csoportok széles köre számára, miközben a lemorzsolódott hallgatók arányának csökkentésén dolgoznak;

| 6. | ösztönözniük kell az intézményeket az őket körülvevő társadalomhoz fűződő szorosabb partnerségek kialakítására, beleértve a helyi közösségeket és az üzleti világot is. |
| --- | --- |

6.

ösztönözniük kell az intézményeket az őket körülvevő társadalomhoz fűződő szorosabb partnerségek kialakítására, beleértve a helyi közösségeket és az üzleti világot is.

ALÁHÚZZÁK a következők fontosságát:

| 1. | amennyiben szükséges, azon szabályozási keret kiigazítása, amelyben a felsőoktatási intézmények működnek, annak érdekében, hogy rugalmasabb viszony alakuljon ki az egyes intézmények és a tagállamoknak a felsőoktatási rendszerek stratégiai irányításáért felelős hatóságai között, ily módon segítve őket a modernizálásban és abban, hogy alkalmazkodni tudjanak a társadalom változó igényeihez, és döntéseikkel kapcsolatban elszámoltathatók legyenek; |
| --- | --- |

1.

amennyiben szükséges, azon szabályozási keret kiigazítása, amelyben a felsőoktatási intézmények működnek, annak érdekében, hogy rugalmasabb viszony alakuljon ki az egyes intézmények és a tagállamoknak a felsőoktatási rendszerek stratégiai irányításáért felelős hatóságai között, ily módon segítve őket a modernizálásban és abban, hogy alkalmazkodni tudjanak a társadalom változó igényeihez, és döntéseikkel kapcsolatban elszámoltathatók legyenek;

| 2. | a felsőoktatás vonzerejének növelése a hallgatók számára magas színvonalú létesítmények, jobb tájékoztatás, a tanítás és tanulás sokszínűbbé tétele, különösen az információs és kommunikációs technológia (IKT) eszközei, a magasabb színvonal és az egyének jobb felkészültsége által annak érdekében, hogy biztosítva legyen a sikeres felsőoktatási pályafutásuk, a munkaerő-piacba való fenntartható beilleszkedésük és a társadalomban való aktív részvételük; |
| --- | --- |

2.

a felsőoktatás vonzerejének növelése a hallgatók számára magas színvonalú létesítmények, jobb tájékoztatás, a tanítás és tanulás sokszínűbbé tétele, különösen az információs és kommunikációs technológia (IKT) eszközei, a magasabb színvonal és az egyének jobb felkészültsége által annak érdekében, hogy biztosítva legyen a sikeres felsőoktatási pályafutásuk, a munkaerő-piacba való fenntartható beilleszkedésük és a társadalomban való aktív részvételük;

| 3. | a felsőoktatáshoz való hozzáférés kibővítése – különösen a hátrányos helyzetű emberek számára –, az egyének támogatása lehetőségeik megvalósításában, valamint a felsőoktatáshoz vezető többféle út kialakítása, ami által megvalósul az egész életen át tartó tanulás; |
| --- | --- |

3.

a felsőoktatáshoz való hozzáférés kibővítése – különösen a hátrányos helyzetű emberek számára –, az egyének támogatása lehetőségeik megvalósításában, valamint a felsőoktatáshoz vezető többféle út kialakítása, ami által megvalósul az egész életen át tartó tanulás;

| 4. | a sokszínűség ösztönzése a felsőoktatási rendszerekben és intézményekben, és olyan kiválósági központok létrehozása, amelyek a más intézményekkel és szervekkel történő együttműködés által hozzá tudnak járulni a reformfolyamathoz; |
| --- | --- |

4.

a sokszínűség ösztönzése a felsőoktatási rendszerekben és intézményekben, és olyan kiválósági központok létrehozása, amelyek a más intézményekkel és szervekkel történő együttműködés által hozzá tudnak járulni a reformfolyamathoz;

| 5. | a felsőoktatási intézmények ösztönzése arra, hogy fenntartható partnerségeket alakítsanak ki a szélesebb közösséggel és az ipari szektorral annak érdekében, hogy a társadalom és munkaerőpiac változó igényeinek meg tudjanak felelni; |
| --- | --- |

5.

a felsőoktatási intézmények ösztönzése arra, hogy fenntartható partnerségeket alakítsanak ki a szélesebb közösséggel és az ipari szektorral annak érdekében, hogy a társadalom és munkaerőpiac változó igényeinek meg tudjanak felelni;

| 6. | valamennyi érdekelt fél bevonása a reformok előkészítésébe és végrehajtásába; |
| --- | --- |

6.

valamennyi érdekelt fél bevonása a reformok előkészítésébe és végrehajtásába;

| 6a. | a felsőoktatásba irányuló beruházásokra úgy kell tekinteni, mint a társadalom jövőjére irányuló beruházásokra; |
| --- | --- |

6a.

a felsőoktatásba irányuló beruházásokra úgy kell tekinteni, mint a társadalom jövőjére irányuló beruházásokra;

| 7. | a felsőoktatásra fordított források szintjének vizsgálata, és annak áttekintése, hogy miként lehet további pénzeszközöket biztosítani különböző módon, szükség esetén az állami és magántámogatást egyaránt beleértve; |
| --- | --- |

7.

a felsőoktatásra fordított források szintjének vizsgálata, és annak áttekintése, hogy miként lehet további pénzeszközöket biztosítani különböző módon, szükség esetén az állami és magántámogatást egyaránt beleértve;

| 8. | a reformok ösztönzése, például a tanítás és tanulás, kutatás, innováció, irányítás és hallgatói szolgáltatások minőségének javítására irányuló beruházások megcélzásával. |
| --- | --- |

8.

a reformok ösztönzése, például a tanítás és tanulás, kutatás, innováció, irányítás és hallgatói szolgáltatások minőségének javítására irányuló beruházások megcélzásával.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY

| — | foglalkozzanak az ezen állásfoglalásban felvetett kérdésekkel, és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásáról szóló 2008-as együttes időközi jelentéshez való hozzájárulásaikban tegyenek jelentést az előrehaladásról; |
| --- | --- |

—

foglalkozzanak az ezen állásfoglalásban felvetett kérdésekkel, és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásáról szóló 2008-as együttes időközi jelentéshez való hozzájárulásaikban tegyenek jelentést az előrehaladásról;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| — | az ezen állásfoglalásban felvetett kérdésekkel való foglalkozás érdekében használják ki, hogy egymástól tanulhatnak, és hasznosítsák az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásáról szóló következő együttes időközi jelentést; |
| --- | --- |

—

az ezen állásfoglalásban felvetett kérdésekkel való foglalkozás érdekében használják ki, hogy egymástól tanulhatnak, és hasznosítsák az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásáról szóló következő együttes időközi jelentést;

| — | a felsőoktatás igényeit adott esetben a közösségi programok – mint például a Socrates, a Leonardo és a jövőbeni oktatási és képzési programok –, az Európai Beruházási Bankcsoport európai finanszírozási eszközei és a strukturális alapok hatékonyabb igénybevételével kezeljék; |
| --- | --- |

—

a felsőoktatás igényeit adott esetben a közösségi programok – mint például a Socrates, a Leonardo és a jövőbeni oktatási és képzési programok –, az Európai Beruházási Bankcsoport európai finanszírozási eszközei és a strukturális alapok hatékonyabb igénybevételével kezeljék;

| — | ösztönözzék a felsőoktatási intézmények közötti nemzetközi együttműködést, különösen azok olyan közösségi programokban való részvétele által, mint a Tempus és az Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a felsőoktatási intézmények közötti nemzetközi együttműködést, különösen azok olyan közösségi programokban való részvétele által, mint a Tempus és az Erasmus Mundus.

---

(1)  7619/1/05

(2)  6905/04

(3)  8437/05 + ADD 1 tanácsi dokumentum

---

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/3

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott következtetések a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésének a lisszaboni célkitűzések megvalósításában betöltött szerepéről

(2005/C 292/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

Tekintettel

| (1) | Az Európai Tanács 2005 márciusában elfogadott következtetéseire (1), amelyek – a lisszaboni célkitűzések elérésének elengedhetetlen feltételeként a növekedésre és a foglalkoztatásra összpontosítva, valamint a hangsúlyt a tudásra, az innovációra, az emberi tőkére és az egész életen át tartó tanulásra helyezve – új lendületet adtak a lisszaboni stratégiának. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2005 márciusában elfogadott következtetéseire (1), amelyek – a lisszaboni célkitűzések elérésének elengedhetetlen feltételeként a növekedésre és a foglalkoztatásra összpontosítva, valamint a hangsúlyt a tudásra, az innovációra, az emberi tőkére és az egész életen át tartó tanulásra helyezve – új lendületet adtak a lisszaboni stratégiának.

| (2) | A növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált lisszaboni iránymutatásokra (2005–2008) (2), amelyek az oktatási és képzési rendszerek kiigazítására szólítanak fel a következők révén:






  — | vonzerejük, nyitottságuk és minőségi előírásaik javítása és biztosítása; |
| --- | --- | --- |

(2)

A növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó integrált lisszaboni iránymutatásokra (2005–2008) (2), amelyek az oktatási és képzési rendszerek kiigazítására szólítanak fel a következők révén:

—

vonzerejük, nyitottságuk és minőségi előírásaik javítása és biztosítása;

| — | az új foglalkoztatási igényekre, kulcskompetenciákra és a készségekkel, képességekkel kapcsolatos jövőbeni követelményekre való reagálás a képesítések meghatározásának és átláthatóságának, azok tényleges elismerésének, valamint a nem formális és informális tanulás beszámításának továbbfejlesztése révén. |
| --- | --- |

—

az új foglalkoztatási igényekre, kulcskompetenciákra és a készségekkel, képességekkel kapcsolatos jövőbeni követelményekre való reagálás a képesítések meghatározásának és átláthatóságának, azok tényleges elismerésének, valamint a nem formális és informális tanulás beszámításának továbbfejlesztése révén.

EMLÉKEZTETNEK ARRA, HOGY:

| 1. | A koppenhágai folyamat részeként a 2004. decemberi Maastrichti közlemény „a szakoktatásnak és szakképzésnek a tudásalapú gazdaságnak a magasan szakképzett munkaerő iránti munkaerőpiaci igényeivel való összekapcsolására” történő összpontosításra, valamint „az elsősorban egy kompetenciákon és tanulási eredményeken alapuló” európai képesítési keretrendszer létrehozására szólított fel. |
| --- | --- |

1.

A koppenhágai folyamat részeként a 2004. decemberi Maastrichti közlemény „a szakoktatásnak és szakképzésnek a tudásalapú gazdaságnak a magasan szakképzett munkaerő iránti munkaerőpiaci igényeivel való összekapcsolására” történő összpontosításra, valamint „az elsősorban egy kompetenciákon és tanulási eredményeken alapuló” európai képesítési keretrendszer létrehozására szólított fel.

| 2. | Az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként a 2004-es közös időközi jelentés (3) rugalmas és hatékony oktatási és képzési rendszerek kialakítását célzó, megerősített (nemzeti, regionális, helyi és ágazati) partnerségre, valamint egy európai képesítési keretrendszer kidolgozására szólított fel, amelyről a Bizottság jelenleg konzultációkat folytat. |
| --- | --- |

2.

Az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként a 2004-es közös időközi jelentés (3) rugalmas és hatékony oktatási és képzési rendszerek kialakítását célzó, megerősített (nemzeti, regionális, helyi és ágazati) partnerségre, valamint egy európai képesítési keretrendszer kidolgozására szólított fel, amelyről a Bizottság jelenleg konzultációkat folytat.

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 1. | E következtetésekben a „készségek, képességek és kompetenciák” a tanulás valamennyi formájának és szintjének eredményeit jelentik, és magukban foglalják a formális, a nem formális és az informális tanulás eredményeit is. A készségek, képességek és kompetenciák hozzájárulnak a személyes kiteljesedéshez, az aktív polgársághoz, és a társadalmi kohézióhoz, miközben alapul szolgálnak a gazdasági növekedéshez. Hozzájárulnak továbbá az alkalmazkodóképességhez, az innovációhoz és a vállalkozói készség növeléséhez. |
| --- | --- |

1.

E következtetésekben a „készségek, képességek és kompetenciák” a tanulás valamennyi formájának és szintjének eredményeit jelentik, és magukban foglalják a formális, a nem formális és az informális tanulás eredményeit is. A készségek, képességek és kompetenciák hozzájárulnak a személyes kiteljesedéshez, az aktív polgársághoz, és a társadalmi kohézióhoz, miközben alapul szolgálnak a gazdasági növekedéshez. Hozzájárulnak továbbá az alkalmazkodóképességhez, az innovációhoz és a vállalkozói készség növeléséhez.

| 2. | Az EU gazdasági teljesítménye a nagyobb termelékenység, a magasabb szintű vállalkozói készség, a kutatási eredmények jobb hasznosítása, valamint az innováció révén javulhatna. |
| --- | --- |

2.

Az EU gazdasági teljesítménye a nagyobb termelékenység, a magasabb szintű vállalkozói készség, a kutatási eredmények jobb hasznosítása, valamint az innováció révén javulhatna.

KIEMELIK, HOGY:

| 1. | A munkavállalók készségeinek, képességeinek és kompetenciáinak javítása növeli a termelékenységet. A szakképzett munkaerő jobban tud reagálni a dinamikus, tudásalapú gazdaság változásaira, míg a magasabb készségekkel, képességekkel és kompetenciákkal rendelkező embereknek nagyobb valószínűséggel sikerül beilleszkedniük a társadalomba, kiteljesedni és aktív polgárrá válni. |
| --- | --- |

1.

A munkavállalók készségeinek, képességeinek és kompetenciáinak javítása növeli a termelékenységet. A szakképzett munkaerő jobban tud reagálni a dinamikus, tudásalapú gazdaság változásaira, míg a magasabb készségekkel, képességekkel és kompetenciákkal rendelkező embereknek nagyobb valószínűséggel sikerül beilleszkedniük a társadalomba, kiteljesedni és aktív polgárrá válni.

| 2. | A tudásalapú társadalom és gazdaság megkívánja, hogy polgárai rendelkezzenek megfelelő szintű kulcskompetenciákkal, ideértve a digitális írástudást és az IKT-t alkalmazó készséget, képességet is, valamint, igény szerint, a magasabb szintű IKT-t alkalmazó készségek, képességek és kompetenciák kiépítésének képességét. |
| --- | --- |

2.

A tudásalapú társadalom és gazdaság megkívánja, hogy polgárai rendelkezzenek megfelelő szintű kulcskompetenciákkal, ideértve a digitális írástudást és az IKT-t alkalmazó készséget, képességet is, valamint, igény szerint, a magasabb szintű IKT-t alkalmazó készségek, képességek és kompetenciák kiépítésének képességét.

| 3. | A gazdasági növekedés elképzelhető, hogy nem valósul meg, ha a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésébe való befektetés csupán a jól képzett elitre korlátozódik. Jelentős gazdasági előnyökre a kulcskompetenciák javítása, valamint az alacsonyan képzett és hátrányos helyzetű csoportok szükségleteinek kielégítése által – ideértve például az idősebb polgárok már meglévő készségeinek, képességeinek és kompetenciáinak jobb hasznosítását – is szert lehet tenni. |
| --- | --- |

3.

A gazdasági növekedés elképzelhető, hogy nem valósul meg, ha a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésébe való befektetés csupán a jól képzett elitre korlátozódik. Jelentős gazdasági előnyökre a kulcskompetenciák javítása, valamint az alacsonyan képzett és hátrányos helyzetű csoportok szükségleteinek kielégítése által – ideértve például az idősebb polgárok már meglévő készségeinek, képességeinek és kompetenciáinak jobb hasznosítását – is szert lehet tenni.

EGYETÉRTENEK ABBAN, HOGY:

| 1. | A készségek, képességek és kompetenciák fejlesztése az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák kulcsfontosságú eleme. E stratégiáknak kulcskompetenciák megszerzését is magukban kell foglalniuk és hatékony közoktatási és képzési rendszereken kell alapulniuk, aminek köszönhetően az egyén egész életén át igényelni fogja készségei, képességei és kompetenciái megújítását és fejlesztését. Támogatni kell a szakoktatás és az általános oktatás egyenértékűségét, valamint a köztük lévő kapcsolatokat. Az egész életen át tartó pályaorientáció szintén alapvető jelentőségű az egyénnek a készségei, képességei és kompetenciái megszerzésére és megújítására irányuló törekvéseinek a támogatásában. |
| --- | --- |

1.

A készségek, képességek és kompetenciák fejlesztése az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák kulcsfontosságú eleme. E stratégiáknak kulcskompetenciák megszerzését is magukban kell foglalniuk és hatékony közoktatási és képzési rendszereken kell alapulniuk, aminek köszönhetően az egyén egész életén át igényelni fogja készségei, képességei és kompetenciái megújítását és fejlesztését. Támogatni kell a szakoktatás és az általános oktatás egyenértékűségét, valamint a köztük lévő kapcsolatokat. Az egész életen át tartó pályaorientáció szintén alapvető jelentőségű az egyénnek a készségei, képességei és kompetenciái megszerzésére és megújítására irányuló törekvéseinek a támogatásában.

| 2. | Az oktatásért és képzésért felelős minisztereknek kulcsszerepük van a készségekre, képességekre és kompetenciákra vonatkozó hatékony stratégiák biztosításában. Ennek érdekében valamennyi érintett minisztériummal szoros együttműködésre van szükség |
| --- | --- |

2.

Az oktatásért és képzésért felelős minisztereknek kulcsszerepük van a készségekre, képességekre és kompetenciákra vonatkozó hatékony stratégiák biztosításában. Ennek érdekében valamennyi érintett minisztériummal szoros együttműködésre van szükség

| 3. | A társadalom és a gazdaság készségek, képességek és kompetenciák iránti, valamint foglalkoztatási igényeinek előrevetítése céljából az oktatási és képzési politikáknak előretekintő megközelítést is magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

3.

A társadalom és a gazdaság készségek, képességek és kompetenciák iránti, valamint foglalkoztatási igényeinek előrevetítése céljából az oktatási és képzési politikáknak előretekintő megközelítést is magukban kell foglalniuk.

| 4. | Ezért az illetékes minisztériumoknak a gazdasági és szociális partnereket, valamint a többi érdekelt felet – ideértve a kutatásban érdekelt szerveket – is aktívan be kell vonniuk a készségek, képességek és kompetenciák iránti ágazati igények meghatározásába. Az ilyen partnerség javíthatja a termelékenységet, csökkentheti a készségek, képességek terén jelentkező hiányosságokat, és arra ösztönözi a munkáltatókat, hogy oktassák és képezzék munkaerő-állományukat. |
| --- | --- |

4.

Ezért az illetékes minisztériumoknak a gazdasági és szociális partnereket, valamint a többi érdekelt felet – ideértve a kutatásban érdekelt szerveket – is aktívan be kell vonniuk a készségek, képességek és kompetenciák iránti ágazati igények meghatározásába. Az ilyen partnerség javíthatja a termelékenységet, csökkentheti a készségek, képességek terén jelentkező hiányosságokat, és arra ösztönözi a munkáltatókat, hogy oktassák és képezzék munkaerő-állományukat.

| 5. | Egy európai képesítési keretrendszer létrehozása a munkaerőpiac igényelte készségek, képességek és kompetenciák jobb átláthatóságát és elismerését eredményezné, és európai szinten lehetővé tenné az egyes ágazatok számára, hogy megfeleljenek az oktatás és a képzés területén jelentkező új kihívásoknak. |
| --- | --- |

5.

Egy európai képesítési keretrendszer létrehozása a munkaerőpiac igényelte készségek, képességek és kompetenciák jobb átláthatóságát és elismerését eredményezné, és európai szinten lehetővé tenné az egyes ágazatok számára, hogy megfeleljenek az oktatás és a képzés területén jelentkező új kihívásoknak.

| 6. | A tanulás innovatív módszerei, például az IKT-t felhasználása, szélesebb körű részvételt tesznek lehetővé az egész életen át tartó tanulásban, és ily módon csökkenthetik a társadalmi kirekesztettséget, valamint javíthatják a munka és a magánélet egyensúlyát. A munkavállalóknak biztosított rugalmas tanulási lehetőségek megkönnyíthetők az oktatási szolgáltatókkal való fokozott együttműködés és az IKT-infrastruktúra hatékony használata által. |
| --- | --- |

6.

A tanulás innovatív módszerei, például az IKT-t felhasználása, szélesebb körű részvételt tesznek lehetővé az egész életen át tartó tanulásban, és ily módon csökkenthetik a társadalmi kirekesztettséget, valamint javíthatják a munka és a magánélet egyensúlyát. A munkavállalóknak biztosított rugalmas tanulási lehetőségek megkönnyíthetők az oktatási szolgáltatókkal való fokozott együttműködés és az IKT-infrastruktúra hatékony használata által.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY KÖZÖSEN:

| 1. | az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésével összhangban vizsgálják meg az ágazati készségek, képességek kérdését; |
| --- | --- |

1.

az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésével összhangban vizsgálják meg az ágazati készségek, képességek kérdését;

| 2. | a készségek, képességek és kompetenciák ágazati alapú megközelítései kialakításának támogatása érdekében az oktatás és képzés területén mind a szakoktatás és szakképzés, mind a felsőoktatás tekintetében használják fel a jövőbeni közösségi eszközöket. |
| --- | --- |

2.

a készségek, képességek és kompetenciák ágazati alapú megközelítései kialakításának támogatása érdekében az oktatás és képzés területén mind a szakoktatás és szakképzés, mind a felsőoktatás tekintetében használják fel a jövőbeni közösségi eszközöket.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | biztosítsák a hatékony együttműködést az érintett minisztériumok között a készségekre, képességekre és kompetenciákra vonatkozó stratégiák kidolgozásában, ideértve az éves lisszaboni nemzeti jelentéseik elkészítése, valamint az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiáik kidolgozása folyamán történő együttműködést; |
| --- | --- |

1.

biztosítsák a hatékony együttműködést az érintett minisztériumok között a készségekre, képességekre és kompetenciákra vonatkozó stratégiák kidolgozásában, ideértve az éves lisszaboni nemzeti jelentéseik elkészítése, valamint az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó nemzeti stratégiáik kidolgozása folyamán történő együttműködést;

| 2. | nemzeti, regionális, helyi és ágazati szinten, a nemzeti szabályozással és gyakorlattal összhangban építsenek ki partnerségeket a kulcsfontosságú érdekeltekkel, ideértve a munkáltatókat és a szakszervezeteket is. E partnerségeknek olyan igényorientált, a készségek, képességek és kompetenciák iránti hosszú távú igényeket figyelembe vevő rendszert kell alkotniuk, amely ösztönzi a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésébe történő befektetést és megfelel a hátrányos helyzetű csoportok sajátos szükségleteinek; |
| --- | --- |

2.

nemzeti, regionális, helyi és ágazati szinten, a nemzeti szabályozással és gyakorlattal összhangban építsenek ki partnerségeket a kulcsfontosságú érdekeltekkel, ideértve a munkáltatókat és a szakszervezeteket is. E partnerségeknek olyan igényorientált, a készségek, képességek és kompetenciák iránti hosszú távú igényeket figyelembe vevő rendszert kell alkotniuk, amely ösztönzi a készségek, képességek és kompetenciák fejlesztésébe történő befektetést és megfelel a hátrányos helyzetű csoportok sajátos szükségleteinek;

| 3. | kezdeményezzenek együttműködést az oktatási és képzési szolgáltatók között a már meglévő IKT-infrastruktúrák kihasználása céljából, az egész életen át tartó tanulásban való részvétel kibővítése és polgáraik IKT-t alkalmazó készségének, képességének javítása érdekében. |
| --- | --- |

3.

kezdeményezzenek együttműködést az oktatási és képzési szolgáltatók között a már meglévő IKT-infrastruktúrák kihasználása céljából, az egész életen át tartó tanulásban való részvétel kibővítése és polgáraik IKT-t alkalmazó készségének, képességének javítása érdekében.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként 2006-ban hozzon létre egy munkacsoportot azon tagállamokból, amelyek az ágazati készségekre, képességekre vonatkozóan kívánnak a csoportos tanulási tevékenységeket folytatni; |
| --- | --- |

1.

az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram részeként 2006-ban hozzon létre egy munkacsoportot azon tagállamokból, amelyek az ágazati készségekre, képességekre vonatkozóan kívánnak a csoportos tanulási tevékenységeket folytatni;

| 2. | kérje fel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot és adott esetben az Európai Képzési Alapítványt, hogy 2006-ban tekintsék át a készségek, képességek és kompetenciák különböző ágazati alapú megközelítéseit az EU-ban, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országokban. |
| --- | --- |

2.

kérje fel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot és adott esetben az Európai Képzési Alapítványt, hogy 2006-ban tekintsék át a készségek, képességek és kompetenciák különböző ágazati alapú megközelítéseit az EU-ban, valamint a csatlakozásra váró és tagjelölt országokban.

---

(1)  7619/1/05

(2)  10205/05 (a Hivatalos Lapban közzéteendő)

(3)  6905/04

---

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/5

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás –– „Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések –– az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése”

(2005/C 292/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETNEK

Az Európai Bizottság „Új lendület Európa fiataljai számára” című, 2001. novemberi fehér könyvére (1), amelyet a Tanács 2002. február 14-i következtetéseiben (2) és az ifjúsági téren folytatott együttműködés európai keretét létrehozó 2002. június 27-i állásfoglalásában (3) jóváhagyott.

Az Európai Tanács 2005. március 22–23-i tavaszi ülésén a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási célkitűzések eléréséhez hozzájáruló eszközként elfogadott európai ifjúsági paktumra. A paktum három területre összpontosít: a foglalkoztatás, az integráció és a társadalmi felemelkedés területére; az oktatás, a képzés és a mobilitás területére; a munka és a magán-, valamint családi élet összeegyeztetése területére (4).

ÜDVÖZLIK a „Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések: Az európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése” című, az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról szóló bizottsági közleményt (5).

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 1. | A fiatalok állampolgári szerepvállalása minden szinten nélkülözhetetlen a demokratikus és befogadó társadalmak létrehozásához. |
| --- | --- |

1.

A fiatalok állampolgári szerepvállalása minden szinten nélkülözhetetlen a demokratikus és befogadó társadalmak létrehozásához.

| 2. | A fiataloknak és szervezeteiknek szerepük van az Európai Unió fejlődésében, többek között a munkahelyteremtés és a növekedés lisszaboni célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás révén. |
| --- | --- |

2.

A fiataloknak és szervezeteiknek szerepük van az Európai Unió fejlődésében, többek között a munkahelyteremtés és a növekedés lisszaboni célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulás révén.

| 3. | Ahhoz, hogy hozzájárulhassanak a lisszaboni foglalkoztatási célkitűzés eléréséhez, a fiataloknak teljes mértékben be kell illeszkedniük a társadalomba, és ezért:






  — | támogatást kell számukra nyújtani a munkaerőpiacra történő belépéshez, és bátorítani kell őket kreativitásuk és vállalkozói készségeik kifejlesztésére; |
| --- | --- | --- |

3.

Ahhoz, hogy hozzájárulhassanak a lisszaboni foglalkoztatási célkitűzés eléréséhez, a fiataloknak teljes mértékben be kell illeszkedniük a társadalomba, és ezért:

—

támogatást kell számukra nyújtani a munkaerőpiacra történő belépéshez, és bátorítani kell őket kreativitásuk és vállalkozói készségeik kifejlesztésére;

| — | fel kell őket vértezni a szükséges tudással, képességekkel és kompetenciákkal a formális és a nem formális szektorban szerzett magas színvonalú, megfelelő oktatás és képzés, valamint a mobilitással szerzett tapasztalatok révén; |
| --- | --- |

—

fel kell őket vértezni a szükséges tudással, képességekkel és kompetenciákkal a formális és a nem formális szektorban szerzett magas színvonalú, megfelelő oktatás és képzés, valamint a mobilitással szerzett tapasztalatok révén;

| — | képesnek kell lenniük a munka és a családi élet összeegyeztetésére. |
| --- | --- |

—

képesnek kell lenniük a munka és a családi élet összeegyeztetésére.

| 4. | A növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerséget támogató közösségi eszközök, mint például az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint a foglalkoztatási és társadalmi integrációs stratégiák kulcsfontosságúak az európai ifjúsági paktum céljainak megvalósításához. |
| --- | --- |

4.

A növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerséget támogató közösségi eszközök, mint például az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram, valamint a foglalkoztatási és társadalmi integrációs stratégiák kulcsfontosságúak az európai ifjúsági paktum céljainak megvalósításához.

| 5. | A döntéshozóknak helyi, regionális, nemzeti és európai szinten figyelembe kell venniük a fiatalok sajátos szükségleteit, hogy az ifjúsági dimenzió valamennyi releváns politikában megerősödjön; |
| --- | --- |

5.

A döntéshozóknak helyi, regionális, nemzeti és európai szinten figyelembe kell venniük a fiatalok sajátos szükségleteit, hogy az ifjúsági dimenzió valamennyi releváns politikában megerősödjön;

| 6. | Konzultálni kell a fiatalokkal és szervezeteikkel az őket érintő politikai intézkedések kialakítását, végrehajtását és nyomon követését illetően, valamint nagymértékben be kell őket vonni ezekbe, hozzájárulva ezzel az állampolgári szerepvállalás tudatosodásának növekedéséhez a fiatalok között. |
| --- | --- |

6.

Konzultálni kell a fiatalokkal és szervezeteikkel az őket érintő politikai intézkedések kialakítását, végrehajtását és nyomon követését illetően, valamint nagymértékben be kell őket vonni ezekbe, hozzájárulva ezzel az állampolgári szerepvállalás tudatosodásának növekedéséhez a fiatalok között.

| 7. | Az ifjúsági területen és az ifjúsági szervezetekben tevékenykedőknek megfelelő képzésben kell részt venniük és megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan tudják támogatni a fiatalokat. |
| --- | --- |

7.

Az ifjúsági területen és az ifjúsági szervezetekben tevékenykedőknek megfelelő képzésben kell részt venniük és megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan tudják támogatni a fiatalokat.

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés európai kerete jelenleg három területből áll:

| — | a fiatalok állampolgári szerepvállalásának támogatása az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszeren keresztül, |
| --- | --- |

—

a fiatalok állampolgári szerepvállalásának támogatása az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszeren keresztül,

| — | az európai ifjúsági paktum, amely a növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerség fő területein kiemeli az ifjúságpolitikai kérdéseket, |
| --- | --- |

—

az európai ifjúsági paktum, amely a növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerség fő területein kiemeli az ifjúságpolitikai kérdéseket,

| — | az ifjúságpolitikai dimenzió beillesztése az egyéb releváns európai politikákba. |
| --- | --- |

—

az ifjúságpolitikai dimenzió beillesztése az egyéb releváns európai politikákba.

Az „Ifjúság” program és a hamarosan elinduló „Cselekvő ifjúság” program kiegészíti e keretrendszert.

EGYETÉRTENEK ABBAN, HOGY:

| 1. | A fiatalok állampolgári szerepvállalásának támogatásával kapcsolatos munkának az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszer prioritásai mentén kell folytatódnia: ezek a részvétel, a tájékoztatás, az önkéntes tevékenységek, valamint a fiatalok nagyobb fokú ismerete, ideértve az európai ifjúsági paktumban megfogalmazott kérdések ismeretének javítását is. |
| --- | --- |

1.

A fiatalok állampolgári szerepvállalásának támogatásával kapcsolatos munkának az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszer prioritásai mentén kell folytatódnia: ezek a részvétel, a tájékoztatás, az önkéntes tevékenységek, valamint a fiatalok nagyobb fokú ismerete, ideértve az európai ifjúsági paktumban megfogalmazott kérdések ismeretének javítását is.

| 2. | Az európai ifjúsági paktum céljait a növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerség keretében kell elérni. |
| --- | --- |

2.

Az európai ifjúsági paktum céljait a növekedés és foglalkoztatás elősegítését célzó lisszaboni partnerség keretében kell elérni.

| 3. | A releváns európai politikákon belüli ifjúságpolitikai dimenzió kialakításakor a megkülönböztetés elleni küzdelemre, az egészséges életmódra – a sportot is beleértve –, és az ifjúságpolitikai kérdésekre irányuló kutatásra kiemelt figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

3.

A releváns európai politikákon belüli ifjúságpolitikai dimenzió kialakításakor a megkülönböztetés elleni küzdelemre, az egészséges életmódra – a sportot is beleértve –, és az ifjúságpolitikai kérdésekre irányuló kutatásra kiemelt figyelmet kell fordítani.

| 4. | Az együttműködési keret megvalósítása során:






  — | biztosítani kell a három terület egymást kiegészítő jellegét és a köztük lévő összhangot; |
| --- | --- | --- |

4.

Az együttműködési keret megvalósítása során:

—

biztosítani kell a három terület egymást kiegészítő jellegét és a köztük lévő összhangot;

| — | az európai ifjúsági fórumon, a nemzeti ifjúsági tanácsokon és a hasonló szervezeteken keresztül konzultálni kell a fiatalokkal és szervezeteikkel, valamint fejleszteni kell a párbeszédet a szervezetekben részt nem vevő fiatalokkal is; |
| --- | --- |

—

az európai ifjúsági fórumon, a nemzeti ifjúsági tanácsokon és a hasonló szervezeteken keresztül konzultálni kell a fiatalokkal és szervezeteikkel, valamint fejleszteni kell a párbeszédet a szervezetekben részt nem vevő fiatalokkal is;

| — | tiszteletben kell tartani az egyes területek mechanizmusait és meglévő ütemezését; |
| --- | --- |

—

tiszteletben kell tartani az egyes területek mechanizmusait és meglévő ütemezését;

| — | küzdeni kell minden, nem, faj, etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés ellen. |
| --- | --- |

—

küzdeni kell minden, nem, faj, etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés ellen.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | folytassák az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszer közös célkitűzéseinek végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

folytassák az ifjúságpolitika terén alkalmazott nyílt koordinációs módszer közös célkitűzéseinek végrehajtását;

| 2. | a lisszaboni stratégia végrehajtása során biztosítsák az európai ifjúsági paktum hatékony nyomon követését, például mérhető célkitűzések meghatározásával; |
| --- | --- |

2.

a lisszaboni stratégia végrehajtása során biztosítsák az európai ifjúsági paktum hatékony nyomon követését, például mérhető célkitűzések meghatározásával;

| 3. | nemzeti, regionális és helyi szinten fejlesszék a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel a párbeszédet az őket érintő politikai intézkedések kérdésében, az ifjúságpolitikai kérdésekkel foglalkozó kutatók bevonásával. |
| --- | --- |

3.

nemzeti, regionális és helyi szinten fejlesszék a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel a párbeszédet az őket érintő politikai intézkedések kérdésében, az ifjúságpolitikai kérdésekkel foglalkozó kutatók bevonásával.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | európai szinten fejlessze a szervezett párbeszédet a fiatalokkal az őket érintő politikai intézkedések kérdésében, például az információtechnológia innovatív felhasználásával és a fiatalok, szervezeteik, az ifjúságpolitikai kérdésekkel foglalkozó kutatók és a döntéshozók részvételével tartott éves konferenciák szervezésével; |
| --- | --- |

1.

európai szinten fejlessze a szervezett párbeszédet a fiatalokkal az őket érintő politikai intézkedések kérdésében, például az információtechnológia innovatív felhasználásával és a fiatalok, szervezeteik, az ifjúságpolitikai kérdésekkel foglalkozó kutatók és a döntéshozók részvételével tartott éves konferenciák szervezésével;

| 2. | fejlessze és támogassa az Európai Ifjúsági Portált, az EURES-t, a PLOTEUS-t és az EURODESK-et, valamint könnyítse meg az ezekhez való hozzáférést, annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a fiatalok számára a külföldi munkavállalás, önkéntesség és tanulás lehetőségeinek minél sikeresebb megvalósításához; |
| --- | --- |

2.

fejlessze és támogassa az Európai Ifjúsági Portált, az EURES-t, a PLOTEUS-t és az EURODESK-et, valamint könnyítse meg az ezekhez való hozzáférést, annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a fiatalok számára a külföldi munkavállalás, önkéntesség és tanulás lehetőségeinek minél sikeresebb megvalósításához;

| 3. | a lisszaboni stratégia végrehajtása során biztosítsa az európai ifjúsági paktum hatékony nyomon követését. |
| --- | --- |

3.

a lisszaboni stratégia végrehajtása során biztosítsa az európai ifjúsági paktum hatékony nyomon követését.

FELHÍVJÁK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | a fiatalok, valamint az ifjúsági területen és az ifjúsági szervezetekben tevékenykedők számára ösztönözzék a nem formális és az informális tanulás elismerését, például a „Youthpass” kifejlesztésével és annak az „Europass”-ba történő bevonásának mérlegelésével, és – a nemzeti helyzetek figyelembevétele és a tagállami hatáskörök tiszteletben tartása mellett – vegyék fontolóra az ilyen tanulás érvényesítését; |
| --- | --- |

1.

a fiatalok, valamint az ifjúsági területen és az ifjúsági szervezetekben tevékenykedők számára ösztönözzék a nem formális és az informális tanulás elismerését, például a „Youthpass” kifejlesztésével és annak az „Europass”-ba történő bevonásának mérlegelésével, és – a nemzeti helyzetek figyelembevétele és a tagállami hatáskörök tiszteletben tartása mellett – vegyék fontolóra az ilyen tanulás érvényesítését;

| 2. | határozzák meg a fiatalok mobilitását akadályozó tényezőket, és az erre vonatkozó bevált gyakorlatot fejlesszék, alkalmazzák és cseréljék ki egymás között, így könnyítve meg a fiatalok számára az Európai Unión belül és kívül is a munkavállalást, az önkéntességet, a képzést és a tanulást; |
| --- | --- |

2.

határozzák meg a fiatalok mobilitását akadályozó tényezőket, és az erre vonatkozó bevált gyakorlatot fejlesszék, alkalmazzák és cseréljék ki egymás között, így könnyítve meg a fiatalok számára az Európai Unión belül és kívül is a munkavállalást, az önkéntességet, a képzést és a tanulást;

| 3. | a fiatalok állampolgári szerepvállalásának, társadalmi integrációjának, foglalkoztathatóságának és iskolai végzettségi szintjének emelése érdekében a lehető legjobban használják ki a közösségi és a tagállami politikák, programok és egyéb eszközök által nyújtott lehetőségeket; |
| --- | --- |

3.

a fiatalok állampolgári szerepvállalásának, társadalmi integrációjának, foglalkoztathatóságának és iskolai végzettségi szintjének emelése érdekében a lehető legjobban használják ki a közösségi és a tagállami politikák, programok és egyéb eszközök által nyújtott lehetőségeket;

| 4. | értékeljék 2009-ben az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretét. |
| --- | --- |

4.

értékeljék 2009-ben az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretét.

---

(1)  14441/04 – COM(2001) 681 végleges.

(2)  HL C 119., 2002.5.22., 6. o.

(3)  HL L 168., 2002.7.13., 2-5. o.

(4)  7619/1/05. 37. következtetés

(5)  9679/05 – COM(2005) 206 végleges.

---

Bizottság

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/7

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2005. november 23.

(2005/C 292/04)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1776 |
| JPY | Japán yen | 139,78 |
| DKK | Dán korona | 7,4610 |
| GBP | Angol font | 0,68460 |
| SEK | Svéd korona | 9,5162 |
| CHF | Svájci frank | 1,5491 |
| ISK | Izlandi korona | 74,23 |
| NOK | Norvég korona | 7,8630 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9551 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5736 |
| CZK | Cseh korona | 29,240 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 252,55 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6961 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9428 |
| RON | Román lej | 3,6649 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,54 |
| SKK | Szlovák korona | 38,580 |
| TRY | Török líra | 1,6049 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5988 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3817 |
| HKD | hongkongi dollár | 9,1301 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7035 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9954 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 221,05 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,7651 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,5169 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4020 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 840,77 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,451 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,967 |
| RUB | Orosz rubel | 33,8870 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,488 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1776

JPY

Japán yen

139,78

DKK

Dán korona

7,4610

GBP

Angol font

0,68460

SEK

Svéd korona

9,5162

CHF

Svájci frank

1,5491

ISK

Izlandi korona

74,23

NOK

Norvég korona

7,8630

BGN

Bulgár leva

1,9551

CYP

Ciprusi font

0,5736

CZK

Cseh korona

29,240

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

252,55

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6961

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,9428

RON

Román lej

3,6649

SIT

Szlovén tolar

239,54

SKK

Szlovák korona

38,580

TRY

Török líra

1,6049

AUD

Ausztrál dollár

1,5988

CAD

Kanadai dollár

1,3817

HKD

hongkongi dollár

9,1301

NZD

Új-zélandi dollár

1,7035

SGD

Szingapúri dollár

1,9954

KRW

Dél-Koreai won

1 221,05

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,7651

CNY

Kínai renminbi

9,5169

HRK

Horvát kuna

7,4020

IDR

Indonéz rúpia

11 840,77

MYR

Maláj ringgit

4,451

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,967

RUB

Orosz rubel

33,8870

THB

Thaiföldi baht

48,488

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/8

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4043 – Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH)

(2005/C 292/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. november 18-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Nordic Capital Fund V (Jersey) irányítása alá tartozó Plastal Germany GmbH („Plastal”, Németország) és a Dynamit Nobel Kunstoff GmbH vállalat valamint annak leányvállalata, a Menzolit-Fibron GmbH („DNK”, Németország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek teljes irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az utóbbi vállalatok felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. november 18-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Nordic Capital Fund V (Jersey) irányítása alá tartozó Plastal Germany GmbH („Plastal”, Németország) és a Dynamit Nobel Kunstoff GmbH vállalat valamint annak leányvállalata, a Menzolit-Fibron GmbH („DNK”, Németország) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek teljes irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az utóbbi vállalatok felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Plastal esetében: termoplasztikus alkatrészek gyártása a gépkocsigyártó ipar számára, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

a Plastal esetében: termoplasztikus alkatrészek gyártása a gépkocsigyártó ipar számára,

| — | a DNK esetében: termoplasztikus alkatrészek gyártása a gépkocsigyártó ipar számára, hőre keményedő alkatrészek a gépkocsigyártó ipar és az elektromosipar számára, illetve általános ipari gyártáshoz, valamint hőre keményedő alkatrészek gyártása. |
| --- | --- |

—

a DNK esetében: termoplasztikus alkatrészek gyártása a gépkocsigyártó ipar számára, hőre keményedő alkatrészek a gépkocsigyártó ipar és az elektromosipar számára, illetve általános ipari gyártáshoz, valamint hőre keményedő alkatrészek gyártása.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4043 – Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4043 – Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH a következő címre:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 24.11.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4029 – Kuehne + Nagel/ACR Logistics)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 292/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. november 17-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kuehne+Nagel international AG („K+N”, Svájc) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az ACR Logistics Holding BV („ACR”, Hollandia) vállalat felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. november 17-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kuehne+Nagel international AG („K+N”, Svájc) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az ACR Logistics Holding BV („ACR”, Hollandia) vállalat felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | K+N esetében: logisztikai vállalat, melynek fő tevékenységei tengeri-és légi fuvarozás valamint logisztikai szerződések; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

K+N esetében: logisztikai vállalat, melynek fő tevékenységei tengeri-és légi fuvarozás valamint logisztikai szerződések;

| — | ACR esetében: logisztikai szerződések. |
| --- | --- |

—

ACR esetében: logisztikai szerződések.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4029 – Kuehne + Nagel/ACR Logistics a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4029 – Kuehne + Nagel/ACR Logistics a következő címre:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---