# Den Europæiske Unions C 279/11.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 279 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang11. november 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 279

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang11. november 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Revisionsretten |
| 2005/C 279/1 | Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Revisionsretten

2005/C 279/1

Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Revisionsretten

| 11.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 279/1

---

SÆRBERETNING Nr. 3/2005

om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2005/C 279/01)

INDHOLD

ORDLISTE

| I-VI | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-VI

| 1-18 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-18

| 1-11 | Politikken for miljøvenligt landbrug |
| --- | --- |

1-11

| 12-18 | Revisionens omfang og revisionsmetode |
| --- | --- |

12-18

| 19-27 | LOVGIVNINGEN |
| --- | --- |

19-27

| 19-22 | Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug |
| --- | --- |

19-22

| 23-27 | Kontrol af miljøforanstaltningerne |
| --- | --- |

23-27

| 28-54 | REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ KOMMISSIONENS NIVEAU |
| --- | --- |

28-54

| 28-35 | Miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed |
| --- | --- |

28-35

| 29-31 | Gennemførelsen af programmerne for miljøvenligt landbrug i perioden 1993-1999 |
| --- | --- |

29-31

| 32-35 | Kommissionens godkendelse af planerne for udvikling af landdistrikterne i perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

32-35

| 36-39 | Efterprøvelse af kontrolsystemernes funktion |
| --- | --- |

36-39

| 40-54 | Kontrol af økologisk landbrug |
| --- | --- |

40-54

| 41-44 | Den forskriftsmæssige kontrolordning for økologisk landbrug |
| --- | --- |

41-44

| 45-54 | Anvendelsen af kontrolordningen for økologisk landbrug |
| --- | --- |

45-54

| 55-106 | REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ MEDLEMSSTATSNIVEAU |
| --- | --- |

55-106

| 55 | Miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed i fem medlemsstater |
| --- | --- |

55

| 56-59 | Administrativ kontrol |
| --- | --- |

56-59

| 60-106 | Kontrol på stedet |
| --- | --- |

60-106

| 60-61 | Særlige forhold i forbindelse med miljøvenligt landbrug |
| --- | --- |

60-61

| 62-69 | Kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis er fulgt |
| --- | --- |

62-69

| 70-106 | Kontrol af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger |
| --- | --- |

70-106

| 107-119 | KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER |
| --- | --- |

107-119

| 107 | Samlet konklusion |
| --- | --- |

107

| 108-112 | På Kommissionens niveau |
| --- | --- |

108-112

| 113-117 | På medlemsstatsniveau |
| --- | --- |

113-117

| 118-119 | Anbefalinger |
| --- | --- |

118-119

BILAG: Eksempler på uklare kontraktbetingelser i programmet til fremme af miljøvenligt landbrug i Côte-d'Or

Kommissionens svar

ML

| ML | : | Miljøvenligt landbrug, foranstaltning til udvikling af landdistrikterne iværksat i medfør af artikel 22, 23 og 24 i forordning (EF) nr. 1257/1999 |
| --- | --- | --- |
| Modtager | : | Modtager af EU-midler |
| CAP | : | Den fælles landbrugspolitik, Common Agricultural Policy |
| EUGFL | : | Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget |
| NGL | : | Normal god landbrugspraksis |
| IFKS | : | Det Integrerede Forvaltnings- og Kontrolsystem |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Det største miljøprogram i Baden-Württemberg, Tyskland |
| UL | : | Udvikling af landdistrikterne |
| PUL | : | Plan for udvikling af landdistrikterne (før Kommissionens godkendelse) Program for udvikling af landdistrikterne (efter Kommissionens godkendelse) |
| Forpligtelse | : | En betingelse, som modtageren skal opfylde for at være berettiget til at modtage støtte under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug |

:

Miljøvenligt landbrug, foranstaltning til udvikling af landdistrikterne iværksat i medfør af artikel 22, 23 og 24 i forordning (EF) nr. 1257/1999

Modtager

:

Modtager af EU-midler

CAP

:

Den fælles landbrugspolitik, Common Agricultural Policy

EUGFL

:

Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget

NGL

:

Normal god landbrugspraksis

IFKS

:

Det Integrerede Forvaltnings- og Kontrolsystem

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Det største miljøprogram i Baden-Württemberg, Tyskland

UL

:

Udvikling af landdistrikterne

PUL

:

Plan for udvikling af landdistrikterne (før Kommissionens godkendelse) Program for udvikling af landdistrikterne (efter Kommissionens godkendelse)

Forpligtelse

:

En betingelse, som modtageren skal opfylde for at være berettiget til at modtage støtte under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug

RESUMÉ

| I. | Under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug (ML) får landbrugere, som forpligter sig til at drive deres landbrug på en måde, som indebærer mere end normal god landbrugspraksis, og som betragtes som gavnlig for miljøet, udbetalt et årligt beløb. Med en planlagt medfinansiering fra EU på 13 480 millioner euro i perioden 2000-2006 er det den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne (jf. punkt 6-7 og 19-22). |
| --- | --- |

I.

Under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug (ML) får landbrugere, som forpligter sig til at drive deres landbrug på en måde, som indebærer mere end normal god landbrugspraksis, og som betragtes som gavnlig for miljøet, udbetalt et årligt beløb. Med en planlagt medfinansiering fra EU på 13 480 millioner euro i perioden 2000-2006 er det den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne (jf. punkt 6-7 og 19-22).

| II. | Formålet med denne revision var at vurdere, om Kommissionen har tilstrækkelig sikkerhed for, at de landbrugspraksis og -teknikker, på grundlag af hvilke der udbetales miljøstøtte, er kontrollerbare og kontrolleres korrekt, og dermed, om de landbrugere, der får udbetalt støtte, overholder deres forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug (jf. punkt 12-18). |
| --- | --- |

II.

Formålet med denne revision var at vurdere, om Kommissionen har tilstrækkelig sikkerhed for, at de landbrugspraksis og -teknikker, på grundlag af hvilke der udbetales miljøstøtte, er kontrollerbare og kontrolleres korrekt, og dermed, om de landbrugere, der får udbetalt støtte, overholder deres forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug (jf. punkt 12-18).

| III. | Revisionen viste, at Kommissionen:






  — | kun delvis havde sikret sig, at planerne for udvikling af landdistrikterne (PUL) var kontrollerbare, før den godkendte dem (jf. punkt 32-35) |
| --- | --- | --- |

III.

Revisionen viste, at Kommissionen:

—

kun delvis havde sikret sig, at planerne for udvikling af landdistrikterne (PUL) var kontrollerbare, før den godkendte dem (jf. punkt 32-35)

| — | ikke har kontrolleret godt nok, om kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerer, som de skal (jf. punkt 36-39) |
| --- | --- |

—

ikke har kontrolleret godt nok, om kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerer, som de skal (jf. punkt 36-39)

| — | ikke har opfyldt alle sine forpligtelser med hensyn til økologisk landbrug, som er en vigtig foranstaltning i ordningen (jf. punkt 46-54). |
| --- | --- |

—

ikke har opfyldt alle sine forpligtelser med hensyn til økologisk landbrug, som er en vigtig foranstaltning i ordningen (jf. punkt 46-54).

De største problemer, Retten konstaterede i forbindelse med økologisk landbrug, var:

| — | de årlige gennemførelsesrapporter, som skulle give sikkerhed for, at kontrolordningen er objektiv og effektiv, er ufuldstændige og ikke pålidelige. Selv hvis de krævede oplysninger var fuldstændige og nøjagtige, ville de ikke give nogen sikkerhed for, at den kontrol, der foretages, er objektiv og effektiv (jf. punkt 46-49) |
| --- | --- |

—

de årlige gennemførelsesrapporter, som skulle give sikkerhed for, at kontrolordningen er objektiv og effektiv, er ufuldstændige og ikke pålidelige. Selv hvis de krævede oplysninger var fuldstændige og nøjagtige, ville de ikke give nogen sikkerhed for, at den kontrol, der foretages, er objektiv og effektiv (jf. punkt 46-49)

| — | under Kommissionens kontrol i syv medlemsstater i 1998-2001 blev der konstateret alvorlige svagheder i tilsynet med kontrolordningen, men de er ikke blevet fulgt ordentligt op, og der er ikke foretaget yderligere kontrol i nogen af medlemsstaterne (jf. punkt 50-54). |
| --- | --- |

—

under Kommissionens kontrol i syv medlemsstater i 1998-2001 blev der konstateret alvorlige svagheder i tilsynet med kontrolordningen, men de er ikke blevet fulgt ordentligt op, og der er ikke foretaget yderligere kontrol i nogen af medlemsstaterne (jf. punkt 50-54).

| IV. | Revisionsresultaterne i medlemsstaterne vedrører timingen af den stedlige kontrol og nogle af de centrale miljøforanstaltningers kontrollerbarhed:






  — | foranstaltninger kontrolleres uden for den periode, forpligtelsen dækker, eller på uhensigtsmæssige tidspunkter (jf. punkt 74-85) |
| --- | --- | --- |

IV.

Revisionsresultaterne i medlemsstaterne vedrører timingen af den stedlige kontrol og nogle af de centrale miljøforanstaltningers kontrollerbarhed:

—

foranstaltninger kontrolleres uden for den periode, forpligtelsen dækker, eller på uhensigtsmæssige tidspunkter (jf. punkt 74-85)

| — | kontrollen af almindelige miljøforanstaltninger i landbruget, som f.eks. reduktion eller begrænsning af input, er i vid udstrækning baseret på modtagernes egne anmeldelser, som er vanskelige at få bekræftet (jf. punkt 86-96) |
| --- | --- |

—

kontrollen af almindelige miljøforanstaltninger i landbruget, som f.eks. reduktion eller begrænsning af input, er i vid udstrækning baseret på modtagernes egne anmeldelser, som er vanskelige at få bekræftet (jf. punkt 86-96)

| — | man forlader sig på ufyldestgørende visuel kontrol (jf. punkt 97-101) |
| --- | --- |

—

man forlader sig på ufyldestgørende visuel kontrol (jf. punkt 97-101)

| — | inspektørerne har ikke altid fået detaljerede instrukser, og de forlader sig ofte på deres egen viden eller erfaringer, når de skal give en vurdering. Der er ingen klar basislinje, som resultaterne kan sammenholdes med (jf. punkt 100-106). |
| --- | --- |

—

inspektørerne har ikke altid fået detaljerede instrukser, og de forlader sig ofte på deres egen viden eller erfaringer, når de skal give en vurdering. Der er ingen klar basislinje, som resultaterne kan sammenholdes med (jf. punkt 100-106).

| V. | Konklusionen af Rettens revision er, at kontrollen af foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug er forbundet med særlige problemer og er langt mere ressourcekrævende end kontrollen af foranstaltningerne under første søjle og kontrollen af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. I de fleste tilfælde vil kontrollen ikke engang kunne give rimelig sikkerhed inden for rimelige omkostninger (jf. punkt 107). |
| --- | --- |

V.

Konklusionen af Rettens revision er, at kontrollen af foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug er forbundet med særlige problemer og er langt mere ressourcekrævende end kontrollen af foranstaltningerne under første søjle og kontrollen af andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. I de fleste tilfælde vil kontrollen ikke engang kunne give rimelig sikkerhed inden for rimelige omkostninger (jf. punkt 107).

| VI. | Med henblik på den nye programmeringsperiode, der starter i 2007, bør Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet overveje, hvordan der kan tages hensyn til princippet om, at hvis en foranstaltning ikke kan kontrolleres korrekt, bør der ikke ydes offentligt tilskud til den (jf. punkt 118-119). |
| --- | --- |

VI.

Med henblik på den nye programmeringsperiode, der starter i 2007, bør Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet overveje, hvordan der kan tages hensyn til princippet om, at hvis en foranstaltning ikke kan kontrolleres korrekt, bør der ikke ydes offentligt tilskud til den (jf. punkt 118-119).

INDLEDNING

Politikken for miljøvenligt landbrug

| 1. | Med Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 (1), som dækkede perioden 1993-1999, blev der indført støtte til miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, som er forenelige med kravene vedrørende miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

1.

Med Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 (1), som dækkede perioden 1993-1999, blev der indført støtte til miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, som er forenelige med kravene vedrørende miljøbeskyttelse.

| 2. | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse »Mod en bæredygtig udvikling« (2) var integrering af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik en af de prioriterede målsætninger. Som svar på dette og på andre lignende forslag i Agenda 2000 erklærede Kommissionen, at der i dens program for perioden 2000-2006 ville indgå »en styrkelse af miljøforanstaltningerne inden for landbruget som obligatoriske elementer« i programmerne for udvikling af landdistrikterne (3). Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug er den eneste foranstaltning til udvikling af landdistrikterne, som medlemsstaterne er forpligtet til at indføre i deres programmer. |
| --- | --- |

2.

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse »Mod en bæredygtig udvikling« (2) var integrering af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik en af de prioriterede målsætninger. Som svar på dette og på andre lignende forslag i Agenda 2000 erklærede Kommissionen, at der i dens program for perioden 2000-2006 ville indgå »en styrkelse af miljøforanstaltningerne inden for landbruget som obligatoriske elementer« i programmerne for udvikling af landdistrikterne (3). Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug er den eneste foranstaltning til udvikling af landdistrikterne, som medlemsstaterne er forpligtet til at indføre i deres programmer.

| 3. | I Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) kræves der »øgede ressourcer til og videre rammer for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger« for at kunne opfylde Fællesskabets målsætninger på miljøområdet. Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug havde altså høj prioritet. |
| --- | --- |

3.

I Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) kræves der »øgede ressourcer til og videre rammer for miljøvenlige landbrugsforanstaltninger« for at kunne opfylde Fællesskabets målsætninger på miljøområdet. Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug havde altså høj prioritet.

| 4. | I forordning (EF) nr. 1257/1999 (5), som dækker perioden 2000-2006, er der fastsat en lang række forskellige foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

4.

I forordning (EF) nr. 1257/1999 (5), som dækker perioden 2000-2006, er der fastsat en lang række forskellige foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne.

| 5. | Med henblik på gennemførelsen af disse foranstaltninger godkendte Kommissionen en række planer for udvikling af landdistrikterne, som derved blev til programmer for udvikling af landdistrikterne. Disse programmer, som dækker en periode på syv år fra 1. januar 2000 til 31. december 2006, var udarbejdet af de kompetente myndigheder udpeget af medlemsstaterne. Der er i alt blevet godkendt 68 programmer med miljøforanstaltninger (og andre foranstaltninger). |
| --- | --- |

5.

Med henblik på gennemførelsen af disse foranstaltninger godkendte Kommissionen en række planer for udvikling af landdistrikterne, som derved blev til programmer for udvikling af landdistrikterne. Disse programmer, som dækker en periode på syv år fra 1. januar 2000 til 31. december 2006, var udarbejdet af de kompetente myndigheder udpeget af medlemsstaterne. Der er i alt blevet godkendt 68 programmer med miljøforanstaltninger (og andre foranstaltninger).

| 6. | EUGFL, Garantisektionen, medfinansierer miljøforanstaltninger overalt i Fællesskabet. I mål 1-områderne (6) er medfinansieringssatsen 75 % og i andre områder 50 %. Disse satser blev ændret i 2003, så der nu gives op til 85 % i mål 1-områder og op til 60 % i andre områder. Støttesatserne varierer mellem de forskellige miljøforanstaltninger og medlemsstater, men i 2001 var den gennemsnitlige støtte i EU på 89 euro pr. hektar (7). |
| --- | --- |

6.

EUGFL, Garantisektionen, medfinansierer miljøforanstaltninger overalt i Fællesskabet. I mål 1-områderne (6) er medfinansieringssatsen 75 % og i andre områder 50 %. Disse satser blev ændret i 2003, så der nu gives op til 85 % i mål 1-områder og op til 60 % i andre områder. Støttesatserne varierer mellem de forskellige miljøforanstaltninger og medlemsstater, men i 2001 var den gennemsnitlige støtte i EU på 89 euro pr. hektar (7).

| 7. | Af de 4 749 millioner euro til udvikling af landdistrikterne under EUGFL, Garantisektionen, som medlemsstaterne anmeldte i 2004, vedrørte de 1 739 millioner miljøvenligt landbrug i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 (8). Der er afsat 13 480 millioner euro til EU-15 i programmeringsperioden 2000-2006. Det svarer til mere end 27 % af de samlede udgifter til udvikling af landdistrikterne, og fremme af miljøvenligt landbrug er dermed den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne. Ved udgangen af 2004 var 10 201 millioner euro af det samlede programmerede beløb blevet udbetalt. |
| --- | --- |

7.

Af de 4 749 millioner euro til udvikling af landdistrikterne under EUGFL, Garantisektionen, som medlemsstaterne anmeldte i 2004, vedrørte de 1 739 millioner miljøvenligt landbrug i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 (8). Der er afsat 13 480 millioner euro til EU-15 i programmeringsperioden 2000-2006. Det svarer til mere end 27 % af de samlede udgifter til udvikling af landdistrikterne, og fremme af miljøvenligt landbrug er dermed den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne. Ved udgangen af 2004 var 10 201 millioner euro af det samlede programmerede beløb blevet udbetalt.

| 8. | Som vist i figuren vedrører de fleste af de udgifter, der blev betalt i perioden 2000-2003, Østrig, Tyskland og Finland. Det relativt høje udgiftsniveau for Østrig og Finland kan dels forklares med disse medlemsstaters beslutning om at afsætte væsentlige beløb til miljøforanstaltninger i landbruget og dels med, at større medlemsstater som Italien, Frankrig og Tyskland endnu ikke havde afsluttet deres programmer fra den foregående periode. |
| --- | --- |

8.

Som vist i figuren vedrører de fleste af de udgifter, der blev betalt i perioden 2000-2003, Østrig, Tyskland og Finland. Det relativt høje udgiftsniveau for Østrig og Finland kan dels forklares med disse medlemsstaters beslutning om at afsætte væsentlige beløb til miljøforanstaltninger i landbruget og dels med, at større medlemsstater som Italien, Frankrig og Tyskland endnu ikke havde afsluttet deres programmer fra den foregående periode.

Image

| 9. | Sammenkædningen af landbrug og miljø er af stor offentlig og politisk interesse, særlig efter reformen af den fælles landbrugspolitik (9), hvor manglende overholdelse af miljøkrav og bestemte praksis kan medføre, at en del af eller hele den direkte støtte annulleres eller skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

9.

Sammenkædningen af landbrug og miljø er af stor offentlig og politisk interesse, særlig efter reformen af den fælles landbrugspolitik (9), hvor manglende overholdelse af miljøkrav og bestemte praksis kan medføre, at en del af eller hele den direkte støtte annulleres eller skal tilbagebetales.

| 10. | Under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug får landbrugerne udbetalt støtte mod, at de forpligter sig til at drive landbrug på en måde, som er miljøvenlig, og som indebærer mere end normal god landbrugspraksis (NGL). Med andre ord køber Fællesskabet miljøtjenesteydelser af landbrugerne (jf. tekstboks 1).

  Tekstboks 1Landbrug er et erhverv, hvis betydning rækker videre end blot det at producere fødevarer. Under hele produktionsprocessen opstår der kædereaktioner, som kan have indvirkning på naturmiljøet. F.eks. kan kraftig brug af pesticider og gødningsstoffer, ukorrekt anvendelse af dræning eller vanding, høj grad af mekanisering eller uhensigtsmæssig anvendelse af jorden forårsage skader på miljøet. Ophør af landbrugsvirksomhed kan imidlertid også true EU's miljøarv gennem tab af delvis naturlige levesteder og den biodiversitet og de landskabsmæssige værdier, disse er forbundet med.I henhold til forordning (EF) nr. 817/2004 skal medlemsstaterne fastsætte normer for normal god landbrugspraksis (NGL) på regionalt eller nationalt niveau. NGL skal svare til de normer, som en fornuftig landbruger ville følge i det pågældende område, hvilket indebærer overholdelse af de gældende miljøkrav. Det er de minimumskrav en landbruger, som ønsker at blive omfattet af ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, skal opfylde.Foranstaltningerne under denne ordning er blevet det vigtigste instrument i den fælles landbrugspolitik til opfyldelse af miljømål. De vigtigste af disse foranstaltninger er omstilling til økologisk landbrug, forebyggelse af jorderosion, reduktion af input og landskabspleje.Kilde: Europa-Kommissionens datablad om landbrug og miljø. |
| --- | --- |

10.

Under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug får landbrugerne udbetalt støtte mod, at de forpligter sig til at drive landbrug på en måde, som er miljøvenlig, og som indebærer mere end normal god landbrugspraksis (NGL). Med andre ord køber Fællesskabet miljøtjenesteydelser af landbrugerne (jf. tekstboks 1).

Tekstboks 1Landbrug er et erhverv, hvis betydning rækker videre end blot det at producere fødevarer. Under hele produktionsprocessen opstår der kædereaktioner, som kan have indvirkning på naturmiljøet. F.eks. kan kraftig brug af pesticider og gødningsstoffer, ukorrekt anvendelse af dræning eller vanding, høj grad af mekanisering eller uhensigtsmæssig anvendelse af jorden forårsage skader på miljøet. Ophør af landbrugsvirksomhed kan imidlertid også true EU's miljøarv gennem tab af delvis naturlige levesteder og den biodiversitet og de landskabsmæssige værdier, disse er forbundet med.I henhold til forordning (EF) nr. 817/2004 skal medlemsstaterne fastsætte normer for normal god landbrugspraksis (NGL) på regionalt eller nationalt niveau. NGL skal svare til de normer, som en fornuftig landbruger ville følge i det pågældende område, hvilket indebærer overholdelse af de gældende miljøkrav. Det er de minimumskrav en landbruger, som ønsker at blive omfattet af ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, skal opfylde.Foranstaltningerne under denne ordning er blevet det vigtigste instrument i den fælles landbrugspolitik til opfyldelse af miljømål. De vigtigste af disse foranstaltninger er omstilling til økologisk landbrug, forebyggelse af jorderosion, reduktion af input og landskabspleje.Kilde: Europa-Kommissionens datablad om landbrug og miljø.

| 11. | I særberetning nr. 14/2000, »En grønnere fælles landbrugspolitik« (10), gennemgik Retten de miljøaktioner, der blev indført med forordning (EØF) nr. 2078/92, og som dækkede programmeringsperioden 1993-1999. Særberetningens vigtigste konklusion vedrørende miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed var, at betingelserne for at modtage støtte for anvendelse af mindre gødning var umulige at kontrollere. »Kommissionens egne revisorer kender dette problem, men Kommissionen godkender fortsat sådanne foranstaltninger« (punkt 77 i særberetningen). |
| --- | --- |

11.

I særberetning nr. 14/2000, »En grønnere fælles landbrugspolitik« (10), gennemgik Retten de miljøaktioner, der blev indført med forordning (EØF) nr. 2078/92, og som dækkede programmeringsperioden 1993-1999. Særberetningens vigtigste konklusion vedrørende miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed var, at betingelserne for at modtage støtte for anvendelse af mindre gødning var umulige at kontrollere. »Kommissionens egne revisorer kender dette problem, men Kommissionen godkender fortsat sådanne foranstaltninger« (punkt 77 i særberetningen).

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 12. | Formålet med revisionen var at vurdere, om Kommissionen har tilstrækkelig sikkerhed for, at de specifikke landbrugspraksis og -teknikker, som støtten betales på basis af:






  — | kan kontrolleres og |
| --- | --- | --- |

12.

Formålet med revisionen var at vurdere, om Kommissionen har tilstrækkelig sikkerhed for, at de specifikke landbrugspraksis og -teknikker, som støtten betales på basis af:

—

kan kontrolleres og

| — | rent faktisk kontrolleres korrekt. |
| --- | --- |

—

rent faktisk kontrolleres korrekt.

| 13. | Kommissionen har brug for denne sikkerhed, så den kan forvisse sig om, at de pågældende udgifter er lovlige og formelt rigtige, dvs. at medlemsstaterne administrerer ordningen på en måde, som sikrer, at modtagere af godtgørelser opfylder deres forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen har brug for denne sikkerhed, så den kan forvisse sig om, at de pågældende udgifter er lovlige og formelt rigtige, dvs. at medlemsstaterne administrerer ordningen på en måde, som sikrer, at modtagere af godtgørelser opfylder deres forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug.

| 14. | Revisorerne har ikke forsøgt at vurdere foranstaltningernes gavnlige indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

14.

Revisorerne har ikke forsøgt at vurdere foranstaltningernes gavnlige indvirkning på miljøet.

| 15. | Der blev aflagt revisionsbesøg i Kommissionen og i fem medlemsstater: Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien og Luxembourg i perioden marts til september 2004 (11). Grundlaget for udvælgelsen af disse medlemsstater var de udbetalte beløb og foranstaltningernes repræsentativitet. |
| --- | --- |

15.

Der blev aflagt revisionsbesøg i Kommissionen og i fem medlemsstater: Østrig, Frankrig, Tyskland, Italien og Luxembourg i perioden marts til september 2004 (11). Grundlaget for udvælgelsen af disse medlemsstater var de udbetalte beløb og foranstaltningernes repræsentativitet.

| 16. | I revisionen i Kommissionen indgik der en detaljeret gennemgang med det formål at vurdere, om Kommissionen havde sikret sig, at foranstaltningerne kunne kontrolleres, før den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne, og om Kommissionen kontrollerede, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerede korrekt. Der blev lagt særlig vægt på tilsynet med kontrolordningen for økologisk landbrug. |
| --- | --- |

16.

I revisionen i Kommissionen indgik der en detaljeret gennemgang med det formål at vurdere, om Kommissionen havde sikret sig, at foranstaltningerne kunne kontrolleres, før den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne, og om Kommissionen kontrollerede, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne fungerede korrekt. Der blev lagt særlig vægt på tilsynet med kontrolordningen for økologisk landbrug.

| 17. | Formålet med revisionsbesøgene i medlemsstaterne var at vurdere, om:






  — | de medfinansierede foranstaltninger kan måles og kontrolleres på en måde, der giver pålidelige resultater |
| --- | --- | --- |

17.

Formålet med revisionsbesøgene i medlemsstaterne var at vurdere, om:

—

de medfinansierede foranstaltninger kan måles og kontrolleres på en måde, der giver pålidelige resultater

| — | de kontrolprocedurer, medlemsstaterne anvender, giver dem og Kommissionen tilstrækkelig sikkerhed for, at forpligtelserne i forbindelse med miljøvenligt landbrug er overholdt. |
| --- | --- |

—

de kontrolprocedurer, medlemsstaterne anvender, giver dem og Kommissionen tilstrækkelig sikkerhed for, at forpligtelserne i forbindelse med miljøvenligt landbrug er overholdt.

| 18. | Revisorerne var særlig opmærksomme på de vigtigste miljøforanstaltninger, jf. tekstboks 1
   (12). De projekter, der blev gennemgået, var udvalgt på grundlag af EUGFL, Garantisektionens betalinger i 2003. |
| --- | --- |

18.

Revisorerne var særlig opmærksomme på de vigtigste miljøforanstaltninger, jf. tekstboks 1
   (12). De projekter, der blev gennemgået, var udvalgt på grundlag af EUGFL, Garantisektionens betalinger i 2003.

LOVGIVNINGEN

Ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug (13)

| 19. | Støtte til miljøvenligt landbrug skal fremme:






  — | en udnyttelse af landbrugsjorden, som er forenelig med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets særpræg, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet |
| --- | --- | --- |

19.

Støtte til miljøvenligt landbrug skal fremme:

—

en udnyttelse af landbrugsjorden, som er forenelig med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets særpræg, naturressourcerne, jordbunden og den genetiske diversitet

| — | en miljøvenlig ekstensivering af landbruget og fortsat anvendelse af lavintensive græsningssystemer |
| --- | --- |

—

en miljøvenlig ekstensivering af landbruget og fortsat anvendelse af lavintensive græsningssystemer

| — | bevarelse af truede miljømæssigt værdifulde landbrugsområder |
| --- | --- |

—

bevarelse af truede miljømæssigt værdifulde landbrugsområder

| — | landskabspleje og vedligeholdelse af historiske værdier på landbrugsjord |
| --- | --- |

—

landskabspleje og vedligeholdelse af historiske værdier på landbrugsjord

| — | anvendelse af miljøplanlægning i landbrugsbedriften. |
| --- | --- |

—

anvendelse af miljøplanlægning i landbrugsbedriften.

| 20. | Landbrugere, som forpligter sig til at drive miljøvenligt landbrug i mindst fem år, får udbetalt en godtgørelse. Som tidligere nævnt skal en sådan forpligtelse indebære mere end normal god landbrugspraksis (NGL). |
| --- | --- |

20.

Landbrugere, som forpligter sig til at drive miljøvenligt landbrug i mindst fem år, får udbetalt en godtgørelse. Som tidligere nævnt skal en sådan forpligtelse indebære mere end normal god landbrugspraksis (NGL).

| 21. | Godtgørelsen beregnes på basis af indkomsttabet og ekstraomkostningerne som følge af forpligtelsen og behovet for at skabe et incitament. |
| --- | --- |

21.

Godtgørelsen beregnes på basis af indkomsttabet og ekstraomkostningerne som følge af forpligtelsen og behovet for at skabe et incitament.

| 22. | Forordningen angiver også, hvordan foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne skal programmeres (14). Medlemsstaterne udformer deres planer for udvikling af landdistrikterne i henhold til specifikke behov og strategier. De skal opstilles på det geografiske niveau, der skønnes mest hensigtsmæssigt. Arten af de miljøforanstaltninger, der indgår i de forskellige planer for udvikling af landdistrikterne, og deres vægt i disse planer kan derfor variere betydeligt. |
| --- | --- |

22.

Forordningen angiver også, hvordan foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne skal programmeres (14). Medlemsstaterne udformer deres planer for udvikling af landdistrikterne i henhold til specifikke behov og strategier. De skal opstilles på det geografiske niveau, der skønnes mest hensigtsmæssigt. Arten af de miljøforanstaltninger, der indgår i de forskellige planer for udvikling af landdistrikterne, og deres vægt i disse planer kan derfor variere betydeligt.

Kontrol af miljøforanstaltningerne

| 23. | I henhold til reglerne for medlemsstaternes kontrol af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, herunder foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug, skal førstegangsansøgninger under en ordning og efterfølgende ansøgninger om betaling kontrolleres på en sådan måde, at det effektivt sikres, at betingelserne for ydelse af støtte er overholdt (15). Der skal gennemføres kontrol i form af administrativ kontrol og kontrol på stedet. |
| --- | --- |

23.

I henhold til reglerne for medlemsstaternes kontrol af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne, herunder foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug, skal førstegangsansøgninger under en ordning og efterfølgende ansøgninger om betaling kontrolleres på en sådan måde, at det effektivt sikres, at betingelserne for ydelse af støtte er overholdt (15). Der skal gennemføres kontrol i form af administrativ kontrol og kontrol på stedet.

| 24. | Den administrative kontrol skal være udtømmende, og det betyder, at hver enkelt foranstaltning skal kontrolleres, før godtgørelsen til den enkelte modtager udbetales. Hvor dette er relevant, skal kontrollen omfatte krydskontrol med data fra det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS). |
| --- | --- |

24.

Den administrative kontrol skal være udtømmende, og det betyder, at hver enkelt foranstaltning skal kontrolleres, før godtgørelsen til den enkelte modtager udbetales. Hvor dette er relevant, skal kontrollen omfatte krydskontrol med data fra det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS).

| 25. | Den stedlige kontrol, der foretages hvert år, skal mindst omfatte 5 % af modtagerne og alle de forskellige typer af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, der indgår i programmeringsdokumenterne (16). Den stedlige kontrol skal være spredt over året og foretages på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med hver enkelt foranstaltning. Hver kontrol skal omfatte alle de tilsagn og forpligtelser, landbrugeren skal opfylde, og som kan kontrolleres på tidspunktet for kontrolbesøget. |
| --- | --- |

25.

Den stedlige kontrol, der foretages hvert år, skal mindst omfatte 5 % af modtagerne og alle de forskellige typer af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, der indgår i programmeringsdokumenterne (16). Den stedlige kontrol skal være spredt over året og foretages på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med hver enkelt foranstaltning. Hver kontrol skal omfatte alle de tilsagn og forpligtelser, landbrugeren skal opfylde, og som kan kontrolleres på tidspunktet for kontrolbesøget.

| 26. | I henhold til en vigtig bestemmelse, som udelukkende vedrører miljøvenligt landbrug, kan udbetalinger kun baseres på en begrænsning af anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller anden form for input, hvis disse begrænsninger er teknisk og økonomisk målelige (17). |
| --- | --- |

26.

I henhold til en vigtig bestemmelse, som udelukkende vedrører miljøvenligt landbrug, kan udbetalinger kun baseres på en begrænsning af anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller anden form for input, hvis disse begrænsninger er teknisk og økonomisk målelige (17).

| 27. | En landbruger, som indgår en forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug på en del af bedriften, skal som minimum opfylde kravene til normal god landbrugspraksis på hele bedriften. Medlemsstaterne skal i deres planer for udvikling af landdistrikterne fastsætte normer for normal god landbrugspraksis, der kan kontrolleres (18). |
| --- | --- |

27.

En landbruger, som indgår en forpligtelse til at drive miljøvenligt landbrug på en del af bedriften, skal som minimum opfylde kravene til normal god landbrugspraksis på hele bedriften. Medlemsstaterne skal i deres planer for udvikling af landdistrikterne fastsætte normer for normal god landbrugspraksis, der kan kontrolleres (18).

REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ KOMMISSIONENS NIVEAU

Miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed

| 28. | Retten undersøgte, om Kommissionen havde sikret sig, at foranstaltningerne under ordningen for miljøvenligt landbrug kunne kontrolleres, før den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

28.

Retten undersøgte, om Kommissionen havde sikret sig, at foranstaltningerne under ordningen for miljøvenligt landbrug kunne kontrolleres, før den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne.

Gennemførelsen af programmerne for miljøvenligt landbrug i perioden 1993-1999

| 29. | Kommissionen har foretaget to detaljerede evalueringer af gennemførelsen af programmerne for miljøvenligt landbrug i perioden 1993-1999 (19). Den anden af disse evalueringer blev gennemført i 1998 hen imod slutningen af programmeringsperioden, men længe før mange af de dertil relaterede forpligtelser var udløbet. For at få kortlagt de problemer og svagheder, som endnu ikke var afhjulpet, udbad Europa-Parlamentet sig en evaluering, før Agenda 2000-forslagene, som skulle styrke foranstaltningerne til fremme af miljøvenligt landbrug som en central del af den fælles landbrugspolitik, blev vedtaget (20). |
| --- | --- |

29.

Kommissionen har foretaget to detaljerede evalueringer af gennemførelsen af programmerne for miljøvenligt landbrug i perioden 1993-1999 (19). Den anden af disse evalueringer blev gennemført i 1998 hen imod slutningen af programmeringsperioden, men længe før mange af de dertil relaterede forpligtelser var udløbet. For at få kortlagt de problemer og svagheder, som endnu ikke var afhjulpet, udbad Europa-Parlamentet sig en evaluering, før Agenda 2000-forslagene, som skulle styrke foranstaltningerne til fremme af miljøvenligt landbrug som en central del af den fælles landbrugspolitik, blev vedtaget (20).

| 30. | I evalueringen konstateredes det, at der var problemer, som skyldtes selve aktionernes art, og at forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug stiller revisorerne over for en udfordring, som ikke må undervurderes. Det fremgik også, at det var vanskeligt at kontrollere foranstaltninger, hvor landbrugeren skal reducere input med en vis mængde, eller hvor han ikke må overskride en vis mængde gødning pr. hektar, fordi jordbundsanalyserne ikke kan anvendes til pålidelige målinger af, om inputtilførslen overholder de tilladte lofter. Evalueringen angav endvidere, at gennemgang af regnskaber, som er baseret på landbrugerens egne angivelser, og gennemsyn af indkøbsfortegnelser ikke er nok til at kunne påvise fejl eller uregelmæssigheder. I forbindelse med nogle aktioner, hvor landbrugeren skal opfylde en række almindelige forpligtelser, som f.eks. at bevare levende hegn, var det konkrete krav ikke formuleret klart nok til, at modtageren kunne forstå, hvad der krævedes. |
| --- | --- |

30.

I evalueringen konstateredes det, at der var problemer, som skyldtes selve aktionernes art, og at forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug stiller revisorerne over for en udfordring, som ikke må undervurderes. Det fremgik også, at det var vanskeligt at kontrollere foranstaltninger, hvor landbrugeren skal reducere input med en vis mængde, eller hvor han ikke må overskride en vis mængde gødning pr. hektar, fordi jordbundsanalyserne ikke kan anvendes til pålidelige målinger af, om inputtilførslen overholder de tilladte lofter. Evalueringen angav endvidere, at gennemgang af regnskaber, som er baseret på landbrugerens egne angivelser, og gennemsyn af indkøbsfortegnelser ikke er nok til at kunne påvise fejl eller uregelmæssigheder. I forbindelse med nogle aktioner, hvor landbrugeren skal opfylde en række almindelige forpligtelser, som f.eks. at bevare levende hegn, var det konkrete krav ikke formuleret klart nok til, at modtageren kunne forstå, hvad der krævedes.

| 31. | Konklusionen af evalueringen var, at hvis en foranstaltning ikke kan kontrolleres korrekt, bør der ikke ydes offentligt tilskud til den, og at begrundelsen for at give støtte skal koncentreres om foranstaltninger, som i tilstrækkelig grad kan kontrolleres. Denne konklusion afspejles i lovgivningen vedrørende udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006, navnlig i forordning (EF) nr. 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Konklusionen af evalueringen var, at hvis en foranstaltning ikke kan kontrolleres korrekt, bør der ikke ydes offentligt tilskud til den, og at begrundelsen for at give støtte skal koncentreres om foranstaltninger, som i tilstrækkelig grad kan kontrolleres. Denne konklusion afspejles i lovgivningen vedrørende udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006, navnlig i forordning (EF) nr. 817/2004 (21).

Kommissionens godkendelse af planerne for udvikling af landdistrikterne i perioden 2000-2006

| 32. | I 2000 og 2001 gennemgik Kommissionen medlemsstaternes planer for udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006. Men i analysen indgik der kun i begrænset omfang en undersøgelse af, om de foreslåede landbrugsmiljøforanstaltninger kunne kontrolleres effektivt og produktivt. |
| --- | --- |

32.

I 2000 og 2001 gennemgik Kommissionen medlemsstaternes planer for udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006. Men i analysen indgik der kun i begrænset omfang en undersøgelse af, om de foreslåede landbrugsmiljøforanstaltninger kunne kontrolleres effektivt og produktivt.

| 33. | En intern risikovurdering i 2004 bekræftede, at Kommissionen havde godkendt udviklingsplanerne uden først at have undersøgt, om foranstaltningerne kunne kontrolleres, fordi det var vanskeligt på grundlag af en papirvurdering at bedømme kontrollerbarheden af alle de foranstaltninger og aktioner, der indgik i de 68 planer for udvikling af landdistrikterne. Dens konklusion var, at dens rolle med hensyn til vurdering af foranstaltningernes kontrollerbarhed fremover skulle tages op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

33.

En intern risikovurdering i 2004 bekræftede, at Kommissionen havde godkendt udviklingsplanerne uden først at have undersøgt, om foranstaltningerne kunne kontrolleres, fordi det var vanskeligt på grundlag af en papirvurdering at bedømme kontrollerbarheden af alle de foranstaltninger og aktioner, der indgik i de 68 planer for udvikling af landdistrikterne. Dens konklusion var, at dens rolle med hensyn til vurdering af foranstaltningernes kontrollerbarhed fremover skulle tages op til fornyet overvejelse.

| 34. | Den enhed i Generaldirektoratet for Landbrug, som skal kontrollere udgifterne til udvikling af landdistrikterne, hævdede, at grunden til, at der ikke var foretaget en sådan analyse af foranstaltningernes kontrollerbarhed, var, at den ikke mente, det var nødvendigt, når der var tale om områder med delt forvaltning (22). |
| --- | --- |

34.

Den enhed i Generaldirektoratet for Landbrug, som skal kontrollere udgifterne til udvikling af landdistrikterne, hævdede, at grunden til, at der ikke var foretaget en sådan analyse af foranstaltningernes kontrollerbarhed, var, at den ikke mente, det var nødvendigt, når der var tale om områder med delt forvaltning (22).

| 35. | For at kunne opfylde sine forpligtelser bør Kommissionen evaluere foranstaltningernes kontrollerbarhed, når den godkender planerne for udvikling af landdistrikterne. Gør Kommissionen ikke det, har den ingen sikkerhed for, at medlemsstaterne vil kunne administrere ordningen korrekt og sikre, at de landbrugere, der modtager godtgørelser for at drive miljøvenligt landbrug, opfylder de forpligtelser, de har indgået i den forbindelse. En sådan evaluering vil også kunne identificere foranstaltninger med høj kontrolrisiko. |
| --- | --- |

35.

For at kunne opfylde sine forpligtelser bør Kommissionen evaluere foranstaltningernes kontrollerbarhed, når den godkender planerne for udvikling af landdistrikterne. Gør Kommissionen ikke det, har den ingen sikkerhed for, at medlemsstaterne vil kunne administrere ordningen korrekt og sikre, at de landbrugere, der modtager godtgørelser for at drive miljøvenligt landbrug, opfylder de forpligtelser, de har indgået i den forbindelse. En sådan evaluering vil også kunne identificere foranstaltninger med høj kontrolrisiko.

Efterprøvelse af kontrolsystemernes funktion

| 36. | Retten undersøgte også, om Kommissionen har kontrolleret, at kontrolsystemerne for perioden 2000-2006 fungerer korrekt (forordning (EF) nr. 1257/1999), herunder navnlig den administrative og den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

36.

Retten undersøgte også, om Kommissionen har kontrolleret, at kontrolsystemerne for perioden 2000-2006 fungerer korrekt (forordning (EF) nr. 1257/1999), herunder navnlig den administrative og den stedlige kontrol.

| 37. | I perioden september 2000-juni 2001 gennemførte Kommissionen en række kontroller i 12 medlemsstater for at sikre sig, at systemerne for perioden 2000-2006 var på plads, så udgifterne til udvikling af landdistrikterne kunne administreres og kontrolleres korrekt (»præventive« undersøgelser). Kommissionen udarbejdede et sammendrag af resultaterne af denne kontrol, og det medførte, at retningslinjerne til medlemsstaterne blev ændret (23). |
| --- | --- |

37.

I perioden september 2000-juni 2001 gennemførte Kommissionen en række kontroller i 12 medlemsstater for at sikre sig, at systemerne for perioden 2000-2006 var på plads, så udgifterne til udvikling af landdistrikterne kunne administreres og kontrolleres korrekt (»præventive« undersøgelser). Kommissionen udarbejdede et sammendrag af resultaterne af denne kontrol, og det medførte, at retningslinjerne til medlemsstaterne blev ændret (23).

| 38. | Kontrollen omfattede alle foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og ikke kun miljøforanstaltninger, men ikke udgifterne, og det blev heller ikke kontrolleret, hvordan systemerne rent faktisk fungerede, fordi der endnu ikke var afholdt udgifter på det tidspunkt, hvor kontrollen blev foretaget. |
| --- | --- |

38.

Kontrollen omfattede alle foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og ikke kun miljøforanstaltninger, men ikke udgifterne, og det blev heller ikke kontrolleret, hvordan systemerne rent faktisk fungerede, fordi der endnu ikke var afholdt udgifter på det tidspunkt, hvor kontrollen blev foretaget.

| 39. | Den enhed, som er ansvarlig for afslutningen af regnskaberne vedrørende udvikling af landdistrikterne, har senere foretaget en kontrol af betalingerne til ugunstigt stillede områder i hele Fællesskabet, men ved begyndelsen af 2005 havde den ikke kontrolleret de systemer, der anvendes i forbindelse med miljøvenligt landbrug, selv om denne foranstaltning tegner sig for de fleste af udgifterne til udvikling af landdistrikterne og betragtes som et højrisikoområde (jf. punkt 30) (24). |
| --- | --- |

39.

Den enhed, som er ansvarlig for afslutningen af regnskaberne vedrørende udvikling af landdistrikterne, har senere foretaget en kontrol af betalingerne til ugunstigt stillede områder i hele Fællesskabet, men ved begyndelsen af 2005 havde den ikke kontrolleret de systemer, der anvendes i forbindelse med miljøvenligt landbrug, selv om denne foranstaltning tegner sig for de fleste af udgifterne til udvikling af landdistrikterne og betragtes som et højrisikoområde (jf. punkt 30) (24).

Kontrol af økologisk landbrug

| 40. | Omstilling til økologisk landbrug, som er en af de væsentligste foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, er et særtilfælde for så vidt angår kontrolsystemer (25). For at kunne modtage støtte under denne foranstaltning skal en række betingelser være opfyldt. I de fleste medlemsstater er det ikke de inspektører, der foretager den almindelige kontrol vedrørende miljøvenligt landbrug, der kontrollerer, om disse betingelser er opfyldt, men specialiserede organer (tredjeparter). |
| --- | --- |

40.

Omstilling til økologisk landbrug, som er en af de væsentligste foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, er et særtilfælde for så vidt angår kontrolsystemer (25). For at kunne modtage støtte under denne foranstaltning skal en række betingelser være opfyldt. I de fleste medlemsstater er det ikke de inspektører, der foretager den almindelige kontrol vedrørende miljøvenligt landbrug, der kontrollerer, om disse betingelser er opfyldt, men specialiserede organer (tredjeparter).

Den forskriftsmæssige kontrolordning for økologisk landbrug

| 41. | Landbrugere, som modtager støtte under foranstaltningen »økologisk landbrug«, skal overholde detaljerede produktionsregler, som er fastsat i en specifik rådsforordning (26). Økologisk landbrug har to særlige kendetegn, som adskiller foranstaltningen fra de andre foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug. For det første er der en mindstenorm for mærkning af produkter som »økologiske«, som gælder over hele Fællesskabet, og for det andet er det et krav, at et godkendt kontrolorgan hvert år skal attestere, at hver enkelt producent har overholdt de fastsatte regler og normer. |
| --- | --- |

41.

Landbrugere, som modtager støtte under foranstaltningen »økologisk landbrug«, skal overholde detaljerede produktionsregler, som er fastsat i en specifik rådsforordning (26). Økologisk landbrug har to særlige kendetegn, som adskiller foranstaltningen fra de andre foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug. For det første er der en mindstenorm for mærkning af produkter som »økologiske«, som gælder over hele Fællesskabet, og for det andet er det et krav, at et godkendt kontrolorgan hvert år skal attestere, at hver enkelt producent har overholdt de fastsatte regler og normer.

| 42. | For at få sikkerhed for, at modtagere af støtte under denne miljøforanstaltning rent faktisk overholder produktionsreglerne, forlader medlemsstaterne sig på den kontrolordning, der er indført specielt med henblik på økologisk landbrug. Ifølge denne ordning skal enhver erhvervsdrivende, som producerer økologiske varer og ønsker at markedsføre dem som sådanne, kontrolleres mindst en gang om året. Kontrollen skal enten foretages af en offentlig kontrolmyndighed eller (hvilket er langt mere almindeligt — 12 ud af 15 medlemsstater) et godkendt privat kontrolorgan, som skal overholde den internationale standard EN 45 011, som gælder for organer, der varetager driften af et produktcertificeringssystem (27). Landbrugerne kan selv vælge det kontrolorgan, der skal foretage denne kontrol. |
| --- | --- |

42.

For at få sikkerhed for, at modtagere af støtte under denne miljøforanstaltning rent faktisk overholder produktionsreglerne, forlader medlemsstaterne sig på den kontrolordning, der er indført specielt med henblik på økologisk landbrug. Ifølge denne ordning skal enhver erhvervsdrivende, som producerer økologiske varer og ønsker at markedsføre dem som sådanne, kontrolleres mindst en gang om året. Kontrollen skal enten foretages af en offentlig kontrolmyndighed eller (hvilket er langt mere almindeligt — 12 ud af 15 medlemsstater) et godkendt privat kontrolorgan, som skal overholde den internationale standard EN 45 011, som gælder for organer, der varetager driften af et produktcertificeringssystem (27). Landbrugerne kan selv vælge det kontrolorgan, der skal foretage denne kontrol.

| 43. | Medlemsstaterne har pligt til at føre tilsyn med kontrolordningen (28). De skal udpege en myndighed, som skal godkende og føre tilsyn med de private kontrolorganer (den kompetente myndighed). Når et kontrolorgan er godkendt, skal den kompetente myndighed sikre, at den kontrol, organet gennemfører, er objektiv, og efterprøve kontrollens effektivitet (29). |
| --- | --- |

43.

Medlemsstaterne har pligt til at føre tilsyn med kontrolordningen (28). De skal udpege en myndighed, som skal godkende og føre tilsyn med de private kontrolorganer (den kompetente myndighed). Når et kontrolorgan er godkendt, skal den kompetente myndighed sikre, at den kontrol, organet gennemfører, er objektiv, og efterprøve kontrollens effektivitet (29).

| 44. | Medlemsstaterne underretter årligt (inden den 1. juli) Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i det foregående år med henblik på gennemførelsen af forordningen om økologisk landbrug, og de fremsender (navnlig) en rapport om det tilsyn, som de private kontrolorganer har gennemført (30). I juni 2004 offentliggjorde Kommissionen en aktionsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug, hvori det hedder, at den nuværende kontrolordning i de fleste tilfælde fungerer meget effektivt (31). |
| --- | --- |

44.

Medlemsstaterne underretter årligt (inden den 1. juli) Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i det foregående år med henblik på gennemførelsen af forordningen om økologisk landbrug, og de fremsender (navnlig) en rapport om det tilsyn, som de private kontrolorganer har gennemført (30). I juni 2004 offentliggjorde Kommissionen en aktionsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug, hvori det hedder, at den nuværende kontrolordning i de fleste tilfælde fungerer meget effektivt (31).

Anvendelsen af kontrolordningen for økologisk landbrug

| 45. | De fleste medlemsstater forlader sig på kontrolordningen, når de foretager den stedlige kontrol af mindst 5 % af de landbrugere, der modtager støtte til omstilling til økologisk landbrug, og Retten søgte derfor at få sikkerhed for, at ordningen fungerer, som den skal. |
| --- | --- |

45.

De fleste medlemsstater forlader sig på kontrolordningen, når de foretager den stedlige kontrol af mindst 5 % af de landbrugere, der modtager støtte til omstilling til økologisk landbrug, og Retten søgte derfor at få sikkerhed for, at ordningen fungerer, som den skal.

De årlige gennemførelsesrapporter

| 46. | De årlige rapporter skal beskrive det tilsyn, der er gennemført, og hvis væsentligste funktion er at opfylde kravet om, at det kan sikres, at den kontrol, kontrolorganet gennemfører, er objektiv, og at kontrollens effektivitet kan efterprøves. |
| --- | --- |

46.

De årlige rapporter skal beskrive det tilsyn, der er gennemført, og hvis væsentligste funktion er at opfylde kravet om, at det kan sikres, at den kontrol, kontrolorganet gennemfører, er objektiv, og at kontrollens effektivitet kan efterprøves.

| 47. | Retten konstaterede, at:






  a) | ikke alle medlemsstater indsender disse tilsynsrapporter. Der var for eksempel ingen rapporter fra Østrig; ved revisionens afslutning (november 2004) var 15 af de 48 rapporter, som de 12 medlemsstater, der har pligt til at afgive sådanne rapporter, skulle have indsendt i perioden 2000-2003, ikke sendt. Kommissionen har senere modtaget de manglende rapporter fra Østrig, Frankrig, Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige (de nærmere detaljer gives i tabellen) |
| --- | --- | --- |

47.

Retten konstaterede, at:

a)

ikke alle medlemsstater indsender disse tilsynsrapporter. Der var for eksempel ingen rapporter fra Østrig; ved revisionens afslutning (november 2004) var 15 af de 48 rapporter, som de 12 medlemsstater, der har pligt til at afgive sådanne rapporter, skulle have indsendt i perioden 2000-2003, ikke sendt. Kommissionen har senere modtaget de manglende rapporter fra Østrig, Frankrig, Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige (de nærmere detaljer gives i tabellen)

| b) | rapporterne består af et skema, som viser, hvor mange besøg de forskellige private kontrolorganer har gennemført, hvor mange stikprøver der er udtaget til kontrol, hvor mange uregelmæssigheder der er konstateret, og hvor mange sanktioner der er pålagt; der er ingen konklusion om, hvordan ordningen fungerer; i Kommissionens vejledning til medlemsstaterne om, hvordan disse rapporter skulle udarbejdes, var det angivet, at der skulle anvendes et standardskema, og at kravet om afgivelse af den rapport, der er nævnt i punkt 46, ville blive betragtet som opfyldt, når dette skema var udfyldt (32) |
| --- | --- |

b)

rapporterne består af et skema, som viser, hvor mange besøg de forskellige private kontrolorganer har gennemført, hvor mange stikprøver der er udtaget til kontrol, hvor mange uregelmæssigheder der er konstateret, og hvor mange sanktioner der er pålagt; der er ingen konklusion om, hvordan ordningen fungerer; i Kommissionens vejledning til medlemsstaterne om, hvordan disse rapporter skulle udarbejdes, var det angivet, at der skulle anvendes et standardskema, og at kravet om afgivelse af den rapport, der er nævnt i punkt 46, ville blive betragtet som opfyldt, når dette skema var udfyldt (32)

| c) | Kommissionen kun i begrænset omfang anvender disse rapporter |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kun i begrænset omfang anvender disse rapporter

| d) | rapporternes kvalitet ikke altid er tilfredsstillende, og at de indeholder fejl og inkonsekvenser; i Kommissionens forklaring til spørgeskemaet er det anført, at »de rapporter, som Kommissionen har fået forelagt indtil nu, har været en broget samling, hvorfor det har været vanskeligt for Kommissionen at få overblik over gennemførelsen«; da Retten foretog sin revision, havde denne situation ikke ændret sig |
| --- | --- |

d)

rapporternes kvalitet ikke altid er tilfredsstillende, og at de indeholder fejl og inkonsekvenser; i Kommissionens forklaring til spørgeskemaet er det anført, at »de rapporter, som Kommissionen har fået forelagt indtil nu, har været en broget samling, hvorfor det har været vanskeligt for Kommissionen at få overblik over gennemførelsen«; da Retten foretog sin revision, havde denne situation ikke ændret sig

| e) | der endvidere ikke er klare retningslinjer for det tilsyn med kontrolordningen, de kompetente myndigheder skal gennemføre. |
| --- | --- |

e)

der endvidere ikke er klare retningslinjer for det tilsyn med kontrolordningen, de kompetente myndigheder skal gennemføre.

Tabel

Indsendte tilsynsrapporter for perioden 2000-2003, stillingen ved afslutningen af Rettens revision: november 2004

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | | | | |
| Belgien | | | | |
| Danmark | i/r | i/r | i/r | i/r |
| Finland | i/r | i/r | i/r | i/r |
| Frankrig | | | | |
| Tyskland | | | | |
| Grækenland | | | | |
| Irland | | | | |
| Italien | | | | |
| Luxembourg | | | | |
| Nederlandene | i/r | i/r | i/r | i/r |
| Portugal | | | | |
| Spanien | i/r | * | | |
| Sverige | | | * | |
| Det Forenede Kongerige | | | | |
| | = | tilsynsrapport indsendt |
| | = | tilsynsrapport ikke indsendt |
| * | = | en del af rapporten sendt |
| i/r | = | ikke relevant, fordi der ikke skal foretages tilsyn, når kontrollen udføres af en offentlig myndighed |

2000

2001

2002

2003

Østrig

Image

Image

Image

Image

Belgien

Image

Image

Image

Image

Danmark

i/r

i/r

i/r

i/r

Finland

i/r

i/r

i/r

i/r

Frankrig

Image

Image

Image

Image

Tyskland

Image

Image

Image

Image

Grækenland

Image

Image

Image

Image

Irland

Image

Image

Image

Image

Italien

Image

Image

Image

Image

Luxembourg

Image

Image

Image

Image

Nederlandene

i/r

i/r

i/r

i/r

Portugal

Image

Image

Image

Image

Spanien

i/r

Image

Image

Image

Sverige

Image

Image

Image

Image

Det Forenede Kongerige

Image

Image

Image

Image

Image

=

tilsynsrapport indsendt

Image

=

tilsynsrapport ikke indsendt

*

=

en del af rapporten sendt

i/r

=

ikke relevant, fordi der ikke skal foretages tilsyn, når kontrollen udføres af en offentlig myndighed

Det skal bemærkes, at de manglende rapporter fra Østrig, Frankrig, Irland, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige blev sendt i juni 2005.

Kilde: Kommissionen.

| 48. | Desuden skal medlemsstaterne årligt inden den 31. marts meddele Kommissionen listen over de kontrolorganer, der var godkendt pr. 31. december det foregående år, med oplysning om disses retlige status og funktionelle opbygning, deres standardkontrolplaner og deres sanktionssystemer (33). Selv om medlemsstaterne indsender listen over kontrolorganer, er det ikke dem alle, som hvert år giver detaljerede oplysninger om deres standardkontrolprocedurer. |
| --- | --- |

48.

Desuden skal medlemsstaterne årligt inden den 31. marts meddele Kommissionen listen over de kontrolorganer, der var godkendt pr. 31. december det foregående år, med oplysning om disses retlige status og funktionelle opbygning, deres standardkontrolplaner og deres sanktionssystemer (33). Selv om medlemsstaterne indsender listen over kontrolorganer, er det ikke dem alle, som hvert år giver detaljerede oplysninger om deres standardkontrolprocedurer.

| 49. | Rettens konklusion er, at selv om disse rapporter var fuldstændige og nøjagtige, ville de alligevel ikke give sikkerhed for, at den gennemførte kontrol er objektiv og effektiv. |
| --- | --- |

49.

Rettens konklusion er, at selv om disse rapporter var fuldstændige og nøjagtige, ville de alligevel ikke give sikkerhed for, at den gennemførte kontrol er objektiv og effektiv.

Kontrol gennemført af Kommissionen med henblik på at sikre, at ordningen fungerer

| 50. | Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (GD SANCO) er ansvarligt for fødevaresikkerhed, og på den baggrund aflagde Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, som er en del af dette GD, besøg i syv medlemsstater i perioden 1998-2001 (34). Et af målene for disse besøg var at kontrollere, om tilsyns- og kontrolordningen for økologisk landbrug fungerede korrekt. |
| --- | --- |

50.

Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (GD SANCO) er ansvarligt for fødevaresikkerhed, og på den baggrund aflagde Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, som er en del af dette GD, besøg i syv medlemsstater i perioden 1998-2001 (34). Et af målene for disse besøg var at kontrollere, om tilsyns- og kontrolordningen for økologisk landbrug fungerede korrekt.

| 51. | Retten konstaterede, at der ikke var enighed i Kommissionen med hensyn til, hvor højt kontrollen af økologisk landbrug skulle prioriteres. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) har understreget betydningen af de kontrolbesøg, GD SANCO aflægger, men GD SANCO udtalte, at kontrollen af økologisk landbrug havde lav prioritet. Der er ikke aflagt yderligere besøg eller foretaget vurderinger af ordningerne siden det sidste besøg i 2001. Kommissionen sørger således ikke for, at tilsynet med kontrolordningen, som er en af de centrale kontroller, fungerer hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

51.

Retten konstaterede, at der ikke var enighed i Kommissionen med hensyn til, hvor højt kontrollen af økologisk landbrug skulle prioriteres. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) har understreget betydningen af de kontrolbesøg, GD SANCO aflægger, men GD SANCO udtalte, at kontrollen af økologisk landbrug havde lav prioritet. Der er ikke aflagt yderligere besøg eller foretaget vurderinger af ordningerne siden det sidste besøg i 2001. Kommissionen sørger således ikke for, at tilsynet med kontrolordningen, som er en af de centrale kontroller, fungerer hensigtsmæssigt.

Opfølgning af rapporterne fra GD SANCO

| 52. | De besøg, som GD SANCO har aflagt i syv medlemsstater, viste, at tilsynet med kontrolordningen var behæftet med væsentlige svagheder, og der blev derfor fremsat anbefalinger både til den enkelte medlemsstat og til de pågældende tjenestegrene i Kommissionen. |
| --- | --- |

52.

De besøg, som GD SANCO har aflagt i syv medlemsstater, viste, at tilsynet med kontrolordningen var behæftet med væsentlige svagheder, og der blev derfor fremsat anbefalinger både til den enkelte medlemsstat og til de pågældende tjenestegrene i Kommissionen.

| 53. | GD SANCO anmodede hver medlemsstat om at komme med en handlingsplan, hvori den redegjorde for, hvordan den havde tænkt sig at få løst de problemer, der var blevet gjort opmærksom på. Kun Østrig har indsendt en sådan handlingsplan. De andre seks indsendte kommmentarer til de udkast til rapporter, der var stilet til dem. GD SANCO afsluttede sin opfølgning med at bede GD AGRI om at sørge for, at de nødvendige foranstaltninger til at få løst de resterende problemer blev truffet. |
| --- | --- |

53.

GD SANCO anmodede hver medlemsstat om at komme med en handlingsplan, hvori den redegjorde for, hvordan den havde tænkt sig at få løst de problemer, der var blevet gjort opmærksom på. Kun Østrig har indsendt en sådan handlingsplan. De andre seks indsendte kommmentarer til de udkast til rapporter, der var stilet til dem. GD SANCO afsluttede sin opfølgning med at bede GD AGRI om at sørge for, at de nødvendige foranstaltninger til at få løst de resterende problemer blev truffet.

| 54. | Retten gennemgik alle syv rapporter fra GD SANCO og det tilgrundliggende arbejde samt GD AGRI's opfølgning heraf. GD AGRI har udarbejdet et resumé af opfølgningen i hver af de syv besøgte medlemsstater. Resuméet omfatter en liste over anbefalingerne fra GD SANCO og en redegørelse for, hvad der videre er sket. Retten konstaterede, at de væsentlige svagheder, som GD SANCO havde peget på, ikke var fulgt tilstrækkeligt op (jf. eksemplerne i tekstboks 2). Den konkluderer, at Kommissionen har begrænset sikkerhed for, at tilsynet og kontrolordningen i medlemsstaterne fungerer korrekt.

  Tekstboks 2Økologisk landbrug: bemærkninger i tilknytning til den kontrol, GD SANCO har foretaget i medlemsstaterne, og opfølgningen herafØstrig: GD SANCO og GD AGRI mener, at alle problemer er løst, fordi Østrigs handlingsplan behandler alle de spørgsmål, der var blevet rejst. Kommissionen har imidlertid ikke taget skridt til at sikre sig, at handlingsplanen er sat i værk, og at den er et hensigtsmæssigt svar på den kritik, der var blevet rejst i rapporten fra GD SANCO:





  — | kontrolorganerne vurderes ikke teknisk af en kompetent myndighed |
| --- | --- | --- |

54.

Retten gennemgik alle syv rapporter fra GD SANCO og det tilgrundliggende arbejde samt GD AGRI's opfølgning heraf. GD AGRI har udarbejdet et resumé af opfølgningen i hver af de syv besøgte medlemsstater. Resuméet omfatter en liste over anbefalingerne fra GD SANCO og en redegørelse for, hvad der videre er sket. Retten konstaterede, at de væsentlige svagheder, som GD SANCO havde peget på, ikke var fulgt tilstrækkeligt op (jf. eksemplerne i tekstboks 2). Den konkluderer, at Kommissionen har begrænset sikkerhed for, at tilsynet og kontrolordningen i medlemsstaterne fungerer korrekt.

Tekstboks 2Økologisk landbrug: bemærkninger i tilknytning til den kontrol, GD SANCO har foretaget i medlemsstaterne, og opfølgningen herafØstrig: GD SANCO og GD AGRI mener, at alle problemer er løst, fordi Østrigs handlingsplan behandler alle de spørgsmål, der var blevet rejst. Kommissionen har imidlertid ikke taget skridt til at sikre sig, at handlingsplanen er sat i værk, og at den er et hensigtsmæssigt svar på den kritik, der var blevet rejst i rapporten fra GD SANCO:





  —

kontrolorganerne vurderes ikke teknisk af en kompetent myndighed

| — | det udførte arbejde registreres ikke |
| --- | --- |

—

det udførte arbejde registreres ikke

| — | der er ingen vidner til inspektørernes arbejde på stedet |
| --- | --- |

—

der er ingen vidner til inspektørernes arbejde på stedet

| — | tingene drøftes blot med inspektørerne |
| --- | --- |

—

tingene drøftes blot med inspektørerne

| — | den kompetente myndigheds generelle holdning er, at man har tillid til, at kontrolorganerne sikrer, at de erhvervsdrivende overholder produktionsreglerne for økologisk landbrug. |
| --- | --- |

—

den kompetente myndigheds generelle holdning er, at man har tillid til, at kontrolorganerne sikrer, at de erhvervsdrivende overholder produktionsreglerne for økologisk landbrug.

| — | der er ingen procedurer for evaluering af, om kontrolordningen fungerer tilfredsstillende i de selvstyrende samfund |
| --- | --- |

—

der er ingen procedurer for evaluering af, om kontrolordningen fungerer tilfredsstillende i de selvstyrende samfund

| — | det var ikke klart, om der blev ført tilsyn med det eneste godkendte kontrolorgan, og om dette organ overholdt de obligatoriske internationale standarder for kontrolorganer |
| --- | --- |

—

det var ikke klart, om der blev ført tilsyn med det eneste godkendte kontrolorgan, og om dette organ overholdt de obligatoriske internationale standarder for kontrolorganer

| — | ikke alle erhvervsdrivende kontrolleres hvert år, og |
| --- | --- |

—

ikke alle erhvervsdrivende kontrolleres hvert år, og

| — | kontrolrapporterne var af svingende kvalitet. |
| --- | --- |

—

kontrolrapporterne var af svingende kvalitet.

REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ MEDLEMSSTATSNIVEAU

Miljøforanstaltningernes kontrollerbarhed i fem medlemsstater

| 55. | I revisionen i medlemsstaterne indgik både administrativ kontrol og kontrol på stedet med størst vægt på sidstnævnte, da det er det centrale niveau, når kontrolmålet er at få sikkerhed for, at reglerne for støtteberettigelse er overholdt. Retten udvalgte et så bredt udvalg af foranstaltninger som muligt, og revisorerne ledsagede de nationale/regionale inspektører på disses kontrolbesøg. I denne kontrol indgik også kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis var overholdt. |
| --- | --- |

55.

I revisionen i medlemsstaterne indgik både administrativ kontrol og kontrol på stedet med størst vægt på sidstnævnte, da det er det centrale niveau, når kontrolmålet er at få sikkerhed for, at reglerne for støtteberettigelse er overholdt. Retten udvalgte et så bredt udvalg af foranstaltninger som muligt, og revisorerne ledsagede de nationale/regionale inspektører på disses kontrolbesøg. I denne kontrol indgik også kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis var overholdt.

Administrativ kontrol

| 56. | I de fem medlemsstater, som Retten reviderede, udføres den administrative kontrol normalt, som den skal, og krydskontrollen med data fra IFKS er et nyttigt middel til at sikre, at det areal og det antal dyr, landbrugeren har anmeldt, er korrekt (35). |
| --- | --- |

56.

I de fem medlemsstater, som Retten reviderede, udføres den administrative kontrol normalt, som den skal, og krydskontrollen med data fra IFKS er et nyttigt middel til at sikre, at det areal og det antal dyr, landbrugeren har anmeldt, er korrekt (35).

| 57. | For at få udbetalt støtte under den grundlæggende miljøforanstaltning i Luxembourg er det et krav, at 100 % af landbrugsbedriften er omfattet af forpligtelsen til at drive miljøvenligt landbrug (36). Dette krav gør det nemmere at foretage administrativ kontrol, eftersom støtten udbetales på grundlag af alle de arealer, der er anmeldt til IFKS. Landbrugeren bekræfter, at han har overholdt betingelserne i den årlige arealanmeldelse, og der foretages krydskontrol af udgifterne under første søjle. |
| --- | --- |

57.

For at få udbetalt støtte under den grundlæggende miljøforanstaltning i Luxembourg er det et krav, at 100 % af landbrugsbedriften er omfattet af forpligtelsen til at drive miljøvenligt landbrug (36). Dette krav gør det nemmere at foretage administrativ kontrol, eftersom støtten udbetales på grundlag af alle de arealer, der er anmeldt til IFKS. Landbrugeren bekræfter, at han har overholdt betingelserne i den årlige arealanmeldelse, og der foretages krydskontrol af udgifterne under første søjle.

| 58. | I Frankrig — og i andre lande — er det ikke et krav, at modtageren forpligter sig til at drive miljøvenligt landbrug på hele bedriften, og de arealer, forpligtelsen omfatter, kan skifte fra år til år. Modtageren skal definere, hvilke marker forpligtelsen omfatter i et givet år og angive dem i IFKS-arealanmeldelsen. Men selv om der er mere end hundrede mulige miljøforanstaltninger, har han kun to koder at vælge mellem, når han skal foretage denne anmeldelse. Når der er tale om marker, som kan være omfattet af en forpligtelse under flere forskellige foranstaltninger, kan man i mange tilfælde ikke sikre sig, hvilken forantaltning/hvilke foranstaltninger forpligtelsen rent faktisk vedrører. |
| --- | --- |

58.

I Frankrig — og i andre lande — er det ikke et krav, at modtageren forpligter sig til at drive miljøvenligt landbrug på hele bedriften, og de arealer, forpligtelsen omfatter, kan skifte fra år til år. Modtageren skal definere, hvilke marker forpligtelsen omfatter i et givet år og angive dem i IFKS-arealanmeldelsen. Men selv om der er mere end hundrede mulige miljøforanstaltninger, har han kun to koder at vælge mellem, når han skal foretage denne anmeldelse. Når der er tale om marker, som kan være omfattet af en forpligtelse under flere forskellige foranstaltninger, kan man i mange tilfælde ikke sikre sig, hvilken forantaltning/hvilke foranstaltninger forpligtelsen rent faktisk vedrører.

| 59. | På grund af disse procedurer kan oplysningerne i den årlige anmeldelse ikke ved hjælp af automatiseret konsistenskontrol sammenholdes med de forpligtelser, modtageren har underskrevet. Den administrative kontrol har derfor begrænset værdi. |
| --- | --- |

59.

På grund af disse procedurer kan oplysningerne i den årlige anmeldelse ikke ved hjælp af automatiseret konsistenskontrol sammenholdes med de forpligtelser, modtageren har underskrevet. Den administrative kontrol har derfor begrænset værdi.

Kontrol på stedet

Særlige forhold i forbindelse med miljøvenligt landbrug

| 60. | I henhold til de regler, der gælder for første søjle i den fælles landbrugspolitik, kan man i væsentlig grad forlade sig på telemåling, når man skal efterprøve, om en støtteansøgning afspejler de faktiske forhold, dvs. når man skal kontrollere markernes areal (hvor meget jord der dyrkes). I de fleste tilfælde er telemåling ikke et effektivt instrument til kontrol af overensstemmelse med forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug (hvilke landbrugsmetoder der anvendes), og der bør derfor foretages fysisk kontrol på stedet. Det betyder, at det er mere arbejdskrævende og dermed forbundet med større omkostninger at kontrollere disse foranstaltninger, end det er at kontrollere andre former for landbrugsstøtte. |
| --- | --- |

60.

I henhold til de regler, der gælder for første søjle i den fælles landbrugspolitik, kan man i væsentlig grad forlade sig på telemåling, når man skal efterprøve, om en støtteansøgning afspejler de faktiske forhold, dvs. når man skal kontrollere markernes areal (hvor meget jord der dyrkes). I de fleste tilfælde er telemåling ikke et effektivt instrument til kontrol af overensstemmelse med forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug (hvilke landbrugsmetoder der anvendes), og der bør derfor foretages fysisk kontrol på stedet. Det betyder, at det er mere arbejdskrævende og dermed forbundet med større omkostninger at kontrollere disse foranstaltninger, end det er at kontrollere andre former for landbrugsstøtte.

| 61. | Mange af miljøforanstaltningerne er af teknisk art, og det betyder, at det kræver specialviden at kontrollere dem. Som eksempel skal nævnes foranstaltningen reduktion af input såsom gødningsstoffer og pesticider, som er fælles for alle de besøgte medlemsstater. Det er vanskeligere at vurdere, om der er overensstemmelse mellem oplysningerne og forpligtelserne vedrørende denne foranstaltning, end det er blot at få bekræftet, at en mark er beplantet med en bestemt afgrøde. Man skal også være specialist for at kunne sikre, at normerne for normal god landbrugspraksis er fulgt. |
| --- | --- |

61.

Mange af miljøforanstaltningerne er af teknisk art, og det betyder, at det kræver specialviden at kontrollere dem. Som eksempel skal nævnes foranstaltningen reduktion af input såsom gødningsstoffer og pesticider, som er fælles for alle de besøgte medlemsstater. Det er vanskeligere at vurdere, om der er overensstemmelse mellem oplysningerne og forpligtelserne vedrørende denne foranstaltning, end det er blot at få bekræftet, at en mark er beplantet med en bestemt afgrøde. Man skal også være specialist for at kunne sikre, at normerne for normal god landbrugspraksis er fulgt.

Kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis er fulgt

| 62. | Det er en betingelse for at modtage støtte under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, at landbrugeren opfylder definerede krav til normal god landbrugspraksis på hele bedriften. Sådanne regler blev introduceret i planerne for udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006. I planerne for udvikling af landdistrikterne skal der fastsættes normer, der kan kontrolleres, og som skal omfatte overholdelsen af generelle obligatoriske miljøkrav (37). |
| --- | --- |

62.

Det er en betingelse for at modtage støtte under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, at landbrugeren opfylder definerede krav til normal god landbrugspraksis på hele bedriften. Sådanne regler blev introduceret i planerne for udvikling af landdistrikterne for perioden 2000-2006. I planerne for udvikling af landdistrikterne skal der fastsættes normer, der kan kontrolleres, og som skal omfatte overholdelsen af generelle obligatoriske miljøkrav (37).

| 63. | Bestemmelsen om, at det skal kontrolleres, om normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt, stiller store krav til inspektørerne, som normalt ikke er specialister i plantebeskyttelse eller gødningsstoffer. Ifølge Kommissionens retningslinjer bør medlemsstaterne »på programniveau definere et rimeligt sæt basispraksis, der skal kontrolleres på stedet« (38). |
| --- | --- |

63.

Bestemmelsen om, at det skal kontrolleres, om normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt, stiller store krav til inspektørerne, som normalt ikke er specialister i plantebeskyttelse eller gødningsstoffer. Ifølge Kommissionens retningslinjer bør medlemsstaterne »på programniveau definere et rimeligt sæt basispraksis, der skal kontrolleres på stedet« (38).

| 64. | I Tyskland er de væsentlige praksis, der på nationalt plan er udvalgt til kontrol af de 5 % af støttemodtagerne, der skal kontrolleres på stedet, koncentreret om spørgsmål, der nemt lader sig kontrollere. I en undersøgelse udarbejdet af det statslige center for landbrugsforskning i Tyskland (39) hedder det, at de NGL-indikatorer, der skal kontrolleres i alle de tyske delstater, bestemmes på grundlag af inspektørernes kvalifikationer, og da der ikke er tale om eksperter i plantebeskyttelse eller gødningsstoffer, men om de samme inspektører som dem, der kontrollerer den direkte støtte fra første søjle, kan disse indikatorer kun omfatte aspekter, som nemt lader sig kontrollere af en ikke-fagmand. Inspektøren skal også kunne kontrollere disse indikatorer på alle årstider. De praksis, der kontrolleres, er derfor, om landbrugeren er i besiddelse af bestemte dokumenter, som f.eks. resultaterne af jordbundsanalyser og regnskaber over bedriftens udnyttelse af næringsstoffer, der kun i begrænset grad kan anvendes som bevis for, at normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt. Det samme gør sig gældende i Luxembourg. |
| --- | --- |

64.

I Tyskland er de væsentlige praksis, der på nationalt plan er udvalgt til kontrol af de 5 % af støttemodtagerne, der skal kontrolleres på stedet, koncentreret om spørgsmål, der nemt lader sig kontrollere. I en undersøgelse udarbejdet af det statslige center for landbrugsforskning i Tyskland (39) hedder det, at de NGL-indikatorer, der skal kontrolleres i alle de tyske delstater, bestemmes på grundlag af inspektørernes kvalifikationer, og da der ikke er tale om eksperter i plantebeskyttelse eller gødningsstoffer, men om de samme inspektører som dem, der kontrollerer den direkte støtte fra første søjle, kan disse indikatorer kun omfatte aspekter, som nemt lader sig kontrollere af en ikke-fagmand. Inspektøren skal også kunne kontrollere disse indikatorer på alle årstider. De praksis, der kontrolleres, er derfor, om landbrugeren er i besiddelse af bestemte dokumenter, som f.eks. resultaterne af jordbundsanalyser og regnskaber over bedriftens udnyttelse af næringsstoffer, der kun i begrænset grad kan anvendes som bevis for, at normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt. Det samme gør sig gældende i Luxembourg.

| 65. | En god praksis for kontrol af overholdelsen af normerne for normal god landbrugspraksis konstateredes i Tyskland, hvor der foretages en supplerende kontrol af mere detaljerede aspekter ved NGL. Denne kontrol, som vedrører 1 % af landbrugerne, foretages af specialiserede myndigheder. Alle brud på NGL indberettes til det udbetalende organ, og hvis det er relevant, pålægges der sanktioner, og betalingerne nedsættes. |
| --- | --- |

65.

En god praksis for kontrol af overholdelsen af normerne for normal god landbrugspraksis konstateredes i Tyskland, hvor der foretages en supplerende kontrol af mere detaljerede aspekter ved NGL. Denne kontrol, som vedrører 1 % af landbrugerne, foretages af specialiserede myndigheder. Alle brud på NGL indberettes til det udbetalende organ, og hvis det er relevant, pålægges der sanktioner, og betalingerne nedsættes.

| 66. | Det statslige center for landbrugsforskning i Tyskland bemærker, at den kontrol, der udføres af de specialiserede myndigheder, foretages på grundlag af en miljøorienteret risikovurdering, og at udvælgelsen af bedrifter til stedlig kontrol sker på basis af, hvor stor sandsynlighed der er for, at bestemmelserne ikke er overholdt (40). Under denne specifikke kontrol opdages der flere brud på reglerne, og den har større effekt med hensyn til at få ændret landbrugernes adfærd end den kontrol, der udføres som led i 5 %-kontrollen, hvor landbrugerne udvælges på grundlag af kriterier som støttebeløbets størrelse. |
| --- | --- |

66.

Det statslige center for landbrugsforskning i Tyskland bemærker, at den kontrol, der udføres af de specialiserede myndigheder, foretages på grundlag af en miljøorienteret risikovurdering, og at udvælgelsen af bedrifter til stedlig kontrol sker på basis af, hvor stor sandsynlighed der er for, at bestemmelserne ikke er overholdt (40). Under denne specifikke kontrol opdages der flere brud på reglerne, og den har større effekt med hensyn til at få ændret landbrugernes adfærd end den kontrol, der udføres som led i 5 %-kontrollen, hvor landbrugerne udvælges på grundlag af kriterier som støttebeløbets størrelse.

| 67. | De franske myndigheder har givet instrukser på nationalt niveau om de procedurer, der skal følges under 5 %-kontrollen med henblik på NGL: Inspektørerne skal kontrollere, om de syv kriterier, der er opstillet i den nationale plan for udvikling af landdistrikterne, er overholdt. Disse instrukser er godkendt af Kommissionen. I virkeligheden er der ikke tale om krævende kriterier, og det samme gør sig gældende for den dertil relaterede kontrol. |
| --- | --- |

67.

De franske myndigheder har givet instrukser på nationalt niveau om de procedurer, der skal følges under 5 %-kontrollen med henblik på NGL: Inspektørerne skal kontrollere, om de syv kriterier, der er opstillet i den nationale plan for udvikling af landdistrikterne, er overholdt. Disse instrukser er godkendt af Kommissionen. I virkeligheden er der ikke tale om krævende kriterier, og det samme gør sig gældende for den dertil relaterede kontrol.

| 68. | For så vidt angår anvendelsen af gødningsstoffer kontrollerer inspektørerne for eksempel, at der er dokumentation for de gødningsstoffer, der er tilført, men kun hvis bedriften befinder sig i et nitratsårbart område, eller hvis der er tale om en af de foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, hvor det er et krav, at der skal føres en logbog. Inspektøren har udtrykkeligt fået instruks om ikke at kontrollere regninger eller andre dokumenter. Et andet eksempel vedrører kontrol af tilførslen af kvælstofgødning: Instrukserne til inspektørerne er de samme som dem, der er beskrevet i det foregående, men med en tilføjelse, nemlig at det så vidt muligt og på grundlag af logbogen skal kontrolleres, at disse gødningsstoffer ikke er anvendt i »risikoperioder« (dvs. når jorden er frosset eller vandlidende mv.). |
| --- | --- |

68.

For så vidt angår anvendelsen af gødningsstoffer kontrollerer inspektørerne for eksempel, at der er dokumentation for de gødningsstoffer, der er tilført, men kun hvis bedriften befinder sig i et nitratsårbart område, eller hvis der er tale om en af de foranstaltninger under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug, hvor det er et krav, at der skal føres en logbog. Inspektøren har udtrykkeligt fået instruks om ikke at kontrollere regninger eller andre dokumenter. Et andet eksempel vedrører kontrol af tilførslen af kvælstofgødning: Instrukserne til inspektørerne er de samme som dem, der er beskrevet i det foregående, men med en tilføjelse, nemlig at det så vidt muligt og på grundlag af logbogen skal kontrolleres, at disse gødningsstoffer ikke er anvendt i »risikoperioder« (dvs. når jorden er frosset eller vandlidende mv.).

| 69. | Retten konstaterede, at fordi definitionen af NGL ofte er uklar, testes der i praksis kun på grundlag af en række kriterier, som ikke er krævende, men som er nemme at kontrollere. Det er derfor vanskeligt at vurdere, i hvilken udstrækning miljøforanstaltningerne går videre end til, hvad der er normal god landbrugspraksis. Retten gentager de bemærkninger og anbefalinger, som den fremsatte i sin særberetning om støtte til ugunstigt stillede områder, særlig dem, som påpegede, hvor umuligt det er at kontrollere tilfredsstillende, at normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt (41). Retten anførte, at Kommissionen burde sørge for, at medlemsstaterne fastlægger en klar definition af normal god landbrugspraksis, som egner sig til kontrolformål, og at Kommissionen, hvis dette ikke er muligt, burde foreslå en støtteordning, som bygger på et mere måleligt begreb end NGL. |
| --- | --- |

69.

Retten konstaterede, at fordi definitionen af NGL ofte er uklar, testes der i praksis kun på grundlag af en række kriterier, som ikke er krævende, men som er nemme at kontrollere. Det er derfor vanskeligt at vurdere, i hvilken udstrækning miljøforanstaltningerne går videre end til, hvad der er normal god landbrugspraksis. Retten gentager de bemærkninger og anbefalinger, som den fremsatte i sin særberetning om støtte til ugunstigt stillede områder, særlig dem, som påpegede, hvor umuligt det er at kontrollere tilfredsstillende, at normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt (41). Retten anførte, at Kommissionen burde sørge for, at medlemsstaterne fastlægger en klar definition af normal god landbrugspraksis, som egner sig til kontrolformål, og at Kommissionen, hvis dette ikke er muligt, burde foreslå en støtteordning, som bygger på et mere måleligt begreb end NGL.

Kontrol af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger

Udvælgelse af landbrugere til kontrol på stedet

| 70. | I Frankrig er proceduren stort set i overensstemmelse med de gældende regler (42). Der er imidlertid ikke fastlagt et teknisk kriterium for miljøvenligt landbrug, der skal medtages i risikoanalyserne. I Kommissionens retningslinjer om dette aspekt er det angivet, at risikokriterier, der er specielle for hver foranstaltning, skal tages i betragtning (43). Endvidere skal kontrollen på stedet spredes over året i overensstemmelse med en analyse af de risici, som hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikterne indebærer (44). |
| --- | --- |

70.

I Frankrig er proceduren stort set i overensstemmelse med de gældende regler (42). Der er imidlertid ikke fastlagt et teknisk kriterium for miljøvenligt landbrug, der skal medtages i risikoanalyserne. I Kommissionens retningslinjer om dette aspekt er det angivet, at risikokriterier, der er specielle for hver foranstaltning, skal tages i betragtning (43). Endvidere skal kontrollen på stedet spredes over året i overensstemmelse med en analyse af de risici, som hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikterne indebærer (44).

| 71. | I Italien anvendes kontrolresultaterne fra de foregående år ikke, når risikoanalysen udarbejdes, og der bliver derfor heller ikke taget hensyn til dem ved udvælgelsen af det følgende års stikprøve (45). |
| --- | --- |

71.

I Italien anvendes kontrolresultaterne fra de foregående år ikke, når risikoanalysen udarbejdes, og der bliver derfor heller ikke taget hensyn til dem ved udvælgelsen af det følgende års stikprøve (45).

| 72. | I Luxembourg er risikoanalysen og faktisk hele udvælgelsesproceduren baseret på direkte støtte fra første søjle, fordi miljøforanstaltningerne er en integrerende del af den samme administrationsordning. Der foretages derfor ingen specifik risikoanalyse med henblik på foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug. |
| --- | --- |

72.

I Luxembourg er risikoanalysen og faktisk hele udvælgelsesproceduren baseret på direkte støtte fra første søjle, fordi miljøforanstaltningerne er en integrerende del af den samme administrationsordning. Der foretages derfor ingen specifik risikoanalyse med henblik på foranstaltningen til fremme af miljøvenligt landbrug.

| 73. | I Østrig er stikprøveudvælgelsen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2419/2001. Der foretages endvidere en særskilt udvælgelse med henblik på foranstaltningen vinter/efterårsbeplantning, som overholder kontrolkravet på 5 %, og hvor forpligtelsesperioden ligger uden for den periode, hvor kontrollen af hovedordningen foretages. Stikprøveudvælgelsen foretages af en afdeling, der er uafhængig af de inspektører, der foretager den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

73.

I Østrig er stikprøveudvælgelsen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2419/2001. Der foretages endvidere en særskilt udvælgelse med henblik på foranstaltningen vinter/efterårsbeplantning, som overholder kontrolkravet på 5 %, og hvor forpligtelsesperioden ligger uden for den periode, hvor kontrollen af hovedordningen foretages. Stikprøveudvælgelsen foretages af en afdeling, der er uafhængig af de inspektører, der foretager den stedlige kontrol.

Kontrollens timing

| 74. | Kommissionens retningslinjer angiver, at den bedste tid på året for kontrollen på stedet skal fastlægges således, at de mest repræsentative tilsagn og forpligtelser for den foranstaltning, der skal kontrolleres, dækkes. Kontrollen på stedet skal derfor udføres i løbet af den periode (46). Det er i overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EF) nr. 817/2004 (jf. punkt 25). |
| --- | --- |

74.

Kommissionens retningslinjer angiver, at den bedste tid på året for kontrollen på stedet skal fastlægges således, at de mest repræsentative tilsagn og forpligtelser for den foranstaltning, der skal kontrolleres, dækkes. Kontrollen på stedet skal derfor udføres i løbet af den periode (46). Det er i overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EF) nr. 817/2004 (jf. punkt 25).

| 75. | I Luxembourg udføres kontrollen på stedet i perioden mellem juni og august, dvs. omkring den periode, hvor markafgrøderne høstes, og frem til september, hvis der er tale om foderarealer. Denne periode er velegnet til kontrol på stedet af markafgrøder og foderarealer, men ikke nødvendigvis til kontrol af miljøforanstaltninger eller af overholdelsen af normerne for normal god landbrugspraksis, hvor bestemte betingelser, som skal kontrolleres uden for denne periode, skal være opfyldt (47). Man har ikke fået fastslået, hvilke perioder der er de bedste til kontrol af forpligtelserne for de forskellige typer af foranstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug. |
| --- | --- |

75.

I Luxembourg udføres kontrollen på stedet i perioden mellem juni og august, dvs. omkring den periode, hvor markafgrøderne høstes, og frem til september, hvis der er tale om foderarealer. Denne periode er velegnet til kontrol på stedet af markafgrøder og foderarealer, men ikke nødvendigvis til kontrol af miljøforanstaltninger eller af overholdelsen af normerne for normal god landbrugspraksis, hvor bestemte betingelser, som skal kontrolleres uden for denne periode, skal være opfyldt (47). Man har ikke fået fastslået, hvilke perioder der er de bedste til kontrol af forpligtelserne for de forskellige typer af foranstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug.

| 76. | I Østrig udføres kontrollen normalt på det rigtige tidspunkt, men kontrollen af foranstaltningen beskyttelse af vinmarker mod erosion, hvor forpligtelsesperioden løber fra 1. november til 30. april, udføres mellem 15. maj og udgangen af september. Denne foranstaltning kontrolleres således uden for den periode, forpligtelsen dækker. De østrigske myndigheder har erkendt dette, og har forpligtet sig til at komplettere procedurerne. |
| --- | --- |

76.

I Østrig udføres kontrollen normalt på det rigtige tidspunkt, men kontrollen af foranstaltningen beskyttelse af vinmarker mod erosion, hvor forpligtelsesperioden løber fra 1. november til 30. april, udføres mellem 15. maj og udgangen af september. Denne foranstaltning kontrolleres således uden for den periode, forpligtelsen dækker. De østrigske myndigheder har erkendt dette, og har forpligtet sig til at komplettere procedurerne.

| 77. | I Baden-Württemberg udføres kontrollen af den stikprøve, der skal kontrolleres på stedet vedrørende programmet for miljøvenligt landbrug og andre arealbaserede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, i fire perioder, som går fra maj til midten af december, så forpligtelserne for de forskellige miljøforanstaltninger kan kontrolleres. Kontrollen er, som den skal, spredt over året på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med denne type foranstaltninger. Men selv om mindst 5 % af modtagerne kontrolleres hvert år, så er miljøforanstaltningerne af en sådan art, at mange af dem og mange af forpligtelserne ikke kan kontrolleres fuldt ud, fordi der kun aflægges et kontrolbesøg hos hver modtager i stikprøven i løbet af et kontrolår. |
| --- | --- |

77.

I Baden-Württemberg udføres kontrollen af den stikprøve, der skal kontrolleres på stedet vedrørende programmet for miljøvenligt landbrug og andre arealbaserede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, i fire perioder, som går fra maj til midten af december, så forpligtelserne for de forskellige miljøforanstaltninger kan kontrolleres. Kontrollen er, som den skal, spredt over året på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med denne type foranstaltninger. Men selv om mindst 5 % af modtagerne kontrolleres hvert år, så er miljøforanstaltningerne af en sådan art, at mange af dem og mange af forpligtelserne ikke kan kontrolleres fuldt ud, fordi der kun aflægges et kontrolbesøg hos hver modtager i stikprøven i løbet af et kontrolår.

| 78. | I alle de 11 sager, som Retten genemgik i Tyskland i juni 2004 (hovedkontrolperioden, hvor mindst halvdelen af kontrollen skulle udføres), indgik der miljøforanstaltninger, som ikke kunne kontrolleres på det tidspunkt, hvor besøget fandt sted. |
| --- | --- |

78.

I alle de 11 sager, som Retten genemgik i Tyskland i juni 2004 (hovedkontrolperioden, hvor mindst halvdelen af kontrollen skulle udføres), indgik der miljøforanstaltninger, som ikke kunne kontrolleres på det tidspunkt, hvor besøget fandt sted.

| 79. | Hertil kommer, at der i dette miljøprogram indgår foranstaltninger, hvor der er mere end en forpligtelse, som kun kan kontrolleres på forskellige tidspunkter af året. For så vidt angår den meget almindelige miljøforanstaltning efterårs/vinterbeplantning af landbrugsjord skal dækafgrøden: a) være sået ved midten af september og b) bevares intakt indtil udgangen af november/februar. I sådanne tilfælde vil ansøgningen højst blive kontrolleret en gang, hvilket betyder, at den ene af de to forpligtelser ikke vil blive kontrolleret. |
| --- | --- |

79.

Hertil kommer, at der i dette miljøprogram indgår foranstaltninger, hvor der er mere end en forpligtelse, som kun kan kontrolleres på forskellige tidspunkter af året. For så vidt angår den meget almindelige miljøforanstaltning efterårs/vinterbeplantning af landbrugsjord skal dækafgrøden: a) være sået ved midten af september og b) bevares intakt indtil udgangen af november/februar. I sådanne tilfælde vil ansøgningen højst blive kontrolleret en gang, hvilket betyder, at den ene af de to forpligtelser ikke vil blive kontrolleret.

| 80. | I tilfælde, hvor der er mere end en forpligtelse pr. miljøforanstaltning, kan foranstaltningen ikke kontrolleres fuldt ud. Det gælder også for foranstaltningen udvidelse af afstanden mellem planterækker til 17 cm, hvor den udvidede afstand mellem kornrækkerne kan kontrolleres i hovedkontrolperioden, men hvor de andre forpligtelser for foranstaltningen (ingen sprøjtning mod svamp inden et bestemt trin i kornets udvikling, normalt i begyndelsen af maj) kun kan kontrolleres på et tidligere tidspunkt. |
| --- | --- |

80.

I tilfælde, hvor der er mere end en forpligtelse pr. miljøforanstaltning, kan foranstaltningen ikke kontrolleres fuldt ud. Det gælder også for foranstaltningen udvidelse af afstanden mellem planterækker til 17 cm, hvor den udvidede afstand mellem kornrækkerne kan kontrolleres i hovedkontrolperioden, men hvor de andre forpligtelser for foranstaltningen (ingen sprøjtning mod svamp inden et bestemt trin i kornets udvikling, normalt i begyndelsen af maj) kun kan kontrolleres på et tidligere tidspunkt.

| 81. | I Frankrig afhænger datoen for den stedlige kontrol af, hvornår der udsendes meddelelse om stikprøven. Kontrollen på stedet udføres så hurtigt som muligt efter, at man har modtaget sagen, så man undgår, at betalingen bliver forsinket (i praksis fra juli til oktober). Kontrollen udføres derfor ikke nødvendigvis på det rigtige tidspunkt og på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med den foranstaltning, der skal kontrolleres. Hertil kommer, at der i tilfælde, hvor landbrugeren ifølge de kontraktmæssige forpligtelser skal anvende eller lade være med at anvende en praksis, som involverer mere end én central dato, ikke er nogen bestemmelse om, at der skal aflægges endnu et besøg. |
| --- | --- |

81.

I Frankrig afhænger datoen for den stedlige kontrol af, hvornår der udsendes meddelelse om stikprøven. Kontrollen på stedet udføres så hurtigt som muligt efter, at man har modtaget sagen, så man undgår, at betalingen bliver forsinket (i praksis fra juli til oktober). Kontrollen udføres derfor ikke nødvendigvis på det rigtige tidspunkt og på grundlag af en analyse af de risici, der er forbundet med den foranstaltning, der skal kontrolleres. Hertil kommer, at der i tilfælde, hvor landbrugeren ifølge de kontraktmæssige forpligtelser skal anvende eller lade være med at anvende en praksis, som involverer mere end én central dato, ikke er nogen bestemmelse om, at der skal aflægges endnu et besøg.

| 82. | De vanskeligheder, der skyldes, at kontrollen skal udføres inden for en meget begrænset periode, eller at der skal aflægges mere end et besøg for at kontrollere et projekt, er beskrevet i Kommissionens beretning til budgetmyndigheden om erfaringerne fra den foregående periode (48). |
| --- | --- |

82.

De vanskeligheder, der skyldes, at kontrollen skal udføres inden for en meget begrænset periode, eller at der skal aflægges mere end et besøg for at kontrollere et projekt, er beskrevet i Kommissionens beretning til budgetmyndigheden om erfaringerne fra den foregående periode (48).

| 83. | At der bør aflægges mere end et kontrolbesøg på stedet, blev bekræftet i forordning (EF) nr. 746/96, hvor det i artikel 19, stk. 4, hedder: »Så vidt muligt skal kontrollen af en støttemodtager omfatte alle dennes forpligtelser. Om fornødent gennemføres der kontrol af en specifik forpligtelse i forskellige perioder af året.« (49). Myndighederne var derfor nødt til at vende tilbage og kontrollere et miljøprojekt igen, hvis det var nødvendigt for at efterprøve, om alle de indgåede forpligtelser var opfyldt. |
| --- | --- |

83.

At der bør aflægges mere end et kontrolbesøg på stedet, blev bekræftet i forordning (EF) nr. 746/96, hvor det i artikel 19, stk. 4, hedder: »Så vidt muligt skal kontrollen af en støttemodtager omfatte alle dennes forpligtelser. Om fornødent gennemføres der kontrol af en specifik forpligtelse i forskellige perioder af året.« (49). Myndighederne var derfor nødt til at vende tilbage og kontrollere et miljøprojekt igen, hvis det var nødvendigt for at efterprøve, om alle de indgåede forpligtelser var opfyldt.

| 84. | For perioden 2000-2006 findes de tilsvarende kontrolkrav i artikel 67, 68 og 69 i forordning (EF) nr. 817/2004. Det er ikke længere et krav, at alle de miljøforpligtelser, modtageren har indgået, skal kontrolleres, og det er heller ikke nødvendigt at vende tilbage til modtageren på forskellige tidspunkter af året. Hertil kommer, at det i Kommissionens retningslinjer til medlemsstaterne for den nuværende periode kun er anført, at det er de mest repræsentative tilsagn og forpligtelser, der skal kontrolleres, og at medlemsstaterne opfordres til at tilrettelægge kontrolsystemet således, at antallet af besøg hos den enkelte støttemodtager begrænses, teoretisk til et besøg (50). |
| --- | --- |

84.

For perioden 2000-2006 findes de tilsvarende kontrolkrav i artikel 67, 68 og 69 i forordning (EF) nr. 817/2004. Det er ikke længere et krav, at alle de miljøforpligtelser, modtageren har indgået, skal kontrolleres, og det er heller ikke nødvendigt at vende tilbage til modtageren på forskellige tidspunkter af året. Hertil kommer, at det i Kommissionens retningslinjer til medlemsstaterne for den nuværende periode kun er anført, at det er de mest repræsentative tilsagn og forpligtelser, der skal kontrolleres, og at medlemsstaterne opfordres til at tilrettelægge kontrolsystemet således, at antallet af besøg hos den enkelte støttemodtager begrænses, teoretisk til et besøg (50).

| 85. | Med det gældende retsgrundlag er der derfor mulighed for, at mange forpligtelser ikke vil blive kontrolleret, ikke engang hvis de landbrugere, der har indgået dem, er blandt dem, der er udvalgt til at indgå i den stikprøve på 5 %, der skal kontrolleres på stedet. |
| --- | --- |

85.

Med det gældende retsgrundlag er der derfor mulighed for, at mange forpligtelser ikke vil blive kontrolleret, ikke engang hvis de landbrugere, der har indgået dem, er blandt dem, der er udvalgt til at indgå i den stikprøve på 5 %, der skal kontrolleres på stedet.

Anvendelse af data, som modtagerne selv har opgivet

| 86. | I alle de besøgte medlemsstater konstaterede Retten, at man i væsentlig grad baserede kontrollen på data, som modtagerne selv havde opgivet. |
| --- | --- |

86.

I alle de besøgte medlemsstater konstaterede Retten, at man i væsentlig grad baserede kontrollen på data, som modtagerne selv havde opgivet.

| 87. | I Frankrig afhænger kontrollen af miljøforanstaltningerne f.eks. i vid udstrækning af, at modtagernes anmeldelser er sandfærdige, herunder særligt, at logbøgerne med landbrugerens opgørelser over marker og græsarealer er pålidelige. I disse logbøger indfører landbrugeren selv bedriftens tilførsel af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesprodukter, aktiviteter som plantning, slåning og høst samt græsningsperioder. Inspektørerne behøver blot at kontrollere, at dataene er indført i logbøgerne, og har ikke pligt til at udføre yderligere kontrol. |
| --- | --- |

87.

I Frankrig afhænger kontrollen af miljøforanstaltningerne f.eks. i vid udstrækning af, at modtagernes anmeldelser er sandfærdige, herunder særligt, at logbøgerne med landbrugerens opgørelser over marker og græsarealer er pålidelige. I disse logbøger indfører landbrugeren selv bedriftens tilførsel af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesprodukter, aktiviteter som plantning, slåning og høst samt græsningsperioder. Inspektørerne behøver blot at kontrollere, at dataene er indført i logbøgerne, og har ikke pligt til at udføre yderligere kontrol.

| 88. | I en kontrolrapport (jf. punkt 37) konkluderede Kommissionen, at denne form for kontrol ikke kunne betragtes som fyldestgørende, og at den skulle suppleres med andre former for kontrol (51). I Kommissionens retningslinjer anbefales det da også, at kontrollen af de oplysninger, modtageren har registreret, suppleres med andre kontroller, f.eks. kontrol af udbyttet, kontrol af købsfakturaer eller jordbunds- og planteanalyser (52). |
| --- | --- |

88.

I en kontrolrapport (jf. punkt 37) konkluderede Kommissionen, at denne form for kontrol ikke kunne betragtes som fyldestgørende, og at den skulle suppleres med andre former for kontrol (51). I Kommissionens retningslinjer anbefales det da også, at kontrollen af de oplysninger, modtageren har registreret, suppleres med andre kontroller, f.eks. kontrol af udbyttet, kontrol af købsfakturaer eller jordbunds- og planteanalyser (52).

| 89. | Foranstaltningen »reduktion af kvælstofgødning med 20 %« er et eksempel herpå:






  i) | referenceværdien, som reduktionen på 20 % beregnes på grundlag af, afhænger af det forventede udbytte, som angives af modtageren |
| --- | --- | --- |

89.

Foranstaltningen »reduktion af kvælstofgødning med 20 %« er et eksempel herpå:

i)

referenceværdien, som reduktionen på 20 % beregnes på grundlag af, afhænger af det forventede udbytte, som angives af modtageren

| ii) | kontrollen af, om kravet om 20 % reduktion faktisk er overholdt, udføres ved hjælp af modtagerens optegnelser. |
| --- | --- |

ii)

kontrollen af, om kravet om 20 % reduktion faktisk er overholdt, udføres ved hjælp af modtagerens optegnelser.

| 90. | Retten observerede ingen standardprocedure for kontrol af de dokumenter, der anvendes som bevis for, at kontraktbestemmelserne er overholdt. En inspektør foretager måske matematiske beregninger for at kontrollere, at lofterne er overholdt, hvorimod en anden blot kontrollerer, at de relevante dokumenter er blevet udfyldt, og nogle inspektører udfører administrativ kontrol af alle de marker, som forpligtelsen omfatter, mens andre kun kontrollerer en stikprøve. |
| --- | --- |

90.

Retten observerede ingen standardprocedure for kontrol af de dokumenter, der anvendes som bevis for, at kontraktbestemmelserne er overholdt. En inspektør foretager måske matematiske beregninger for at kontrollere, at lofterne er overholdt, hvorimod en anden blot kontrollerer, at de relevante dokumenter er blevet udfyldt, og nogle inspektører udfører administrativ kontrol af alle de marker, som forpligtelsen omfatter, mens andre kun kontrollerer en stikprøve.

| 91. | Denne foranstaltning, hvor modtageren reducerer tilførslen af kvælstofgødning til 20 % under det anbefalede optimale niveau, er f.eks. også en af de største miljøforanstaltninger i Baden-Württemberg. Ifølge cheklisten for stedlig kontrol af denne foranstaltning skal inspektøren vurdere, om den registrerede tilførsel af gødning er sandsynlig, og om hele tilførslen er registreret. |
| --- | --- |

91.

Denne foranstaltning, hvor modtageren reducerer tilførslen af kvælstofgødning til 20 % under det anbefalede optimale niveau, er f.eks. også en af de største miljøforanstaltninger i Baden-Württemberg. Ifølge cheklisten for stedlig kontrol af denne foranstaltning skal inspektøren vurdere, om den registrerede tilførsel af gødning er sandsynlig, og om hele tilførslen er registreret.

| 92. | Endvidere skal inspektøren kontrollere, at de oplysninger, der er anvendt til beregningen af det optimale kvælstofniveau, er nøjagtige. Grundlaget for beregningen (og dermed for 20 %-reduktionen) er det forventede udbytte. Dette tal leveres af modtageren. Der er intet standardniveau for forventet udbytte, og en afvigelse på +/- 15 % betragtes som sandsynlig. Inspektøren skal kun undersøge sagen, hvis det er åbenbart, at udbyttet er ansat væsentligt for højt. Metoden til beregning af det optimale niveau for kvælstofgødning er derfor følsom over for små ændringer i det forventede udbytte. |
| --- | --- |

92.

Endvidere skal inspektøren kontrollere, at de oplysninger, der er anvendt til beregningen af det optimale kvælstofniveau, er nøjagtige. Grundlaget for beregningen (og dermed for 20 %-reduktionen) er det forventede udbytte. Dette tal leveres af modtageren. Der er intet standardniveau for forventet udbytte, og en afvigelse på +/- 15 % betragtes som sandsynlig. Inspektøren skal kun undersøge sagen, hvis det er åbenbart, at udbyttet er ansat væsentligt for højt. Metoden til beregning af det optimale niveau for kvælstofgødning er derfor følsom over for små ændringer i det forventede udbytte.

| 93. | Det illustrerende eksempel i tekstboks 3 viser, at en modtager ved at anslå sit forventede udbytte for højt, men inden for en margin som stadig er »sandsynlig« (f.eks. 14 %), vil kunne anvende 100 % af det anbefalede niveau for kvælstofgødning (64 kg N/ha) og alligevel ansøge om godtgørelse under miljøforanstaltningen »reduktion af kvælstofgødning med 20 %«.

  Tekstboks 3Baden-Württemberg: reduktion af kvælstofgødning med 20 %Hvis modtageren skulle øge tallet for sit forventede udbytte med 14 % (dvs. inden for den tilladte afvigelse på +/– 15 %), ville det reducerede niveau for kvælstofgødning (N – 20 %) være det samme som det anbefalede niveau for kvælstofgødning under iagttagelse af normerne for normal god landbrugspraksis (i eksemplet herunder 64 kg/ha). | De faktiske forhold | Hypotetisk eksempel, forventet høstudbytte ansat for højt med 14 % |
| --- | --- | --- | --- |
| forventet udbytte | 50 | | 57 | |
| × faktoren for denne type afgrøde | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N på dele, som ikke er høstmodne | | 20 | | 20 |
| Samlet kvælstofbehov | | 135 | | 151 |
| – kvælstof fra jord, tidligere afgrøder | | – 71 | | – 71 |
| kvælstofgødning under NGL | | 64 | | 80 |
| kvælstof – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Det illustrerende eksempel i tekstboks 3 viser, at en modtager ved at anslå sit forventede udbytte for højt, men inden for en margin som stadig er »sandsynlig« (f.eks. 14 %), vil kunne anvende 100 % af det anbefalede niveau for kvælstofgødning (64 kg N/ha) og alligevel ansøge om godtgørelse under miljøforanstaltningen »reduktion af kvælstofgødning med 20 %«.

Tekstboks 3Baden-Württemberg: reduktion af kvælstofgødning med 20 %Hvis modtageren skulle øge tallet for sit forventede udbytte med 14 % (dvs. inden for den tilladte afvigelse på +/– 15 %), ville det reducerede niveau for kvælstofgødning (N – 20 %) være det samme som det anbefalede niveau for kvælstofgødning under iagttagelse af normerne for normal god landbrugspraksis (i eksemplet herunder 64 kg/ha).

De faktiske forhold

Hypotetisk eksempel, forventet høstudbytte ansat for højt med 14 %

forventet udbytte

50

57

× faktoren for denne type afgrøde

2,3

2,3

115

131

- N på dele, som ikke er høstmodne

20

20

Samlet kvælstofbehov

135

151

– kvælstof fra jord, tidligere afgrøder

– 71

– 71

kvælstofgødning under NGL

64

80

kvælstof – 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Den anden centrale oplysning fra modtageren er, hvor meget mineralsk og organisk gødning der faktisk er tilført og indført i registret. Denne oplysning afhænger af, om modtageren registrerer sit gødningsforbrug nøjagtigt. Retten konstaterede, at det i praksis er vanskeligt at sikre sig, at den mængde gødning, der faktisk er tilført, er registreret nøjagtigt, og inspektøren kontrollerer kun, at fortegnelserne er ajourførte og sandsynlige. |
| --- | --- |

94.

Den anden centrale oplysning fra modtageren er, hvor meget mineralsk og organisk gødning der faktisk er tilført og indført i registret. Denne oplysning afhænger af, om modtageren registrerer sit gødningsforbrug nøjagtigt. Retten konstaterede, at det i praksis er vanskeligt at sikre sig, at den mængde gødning, der faktisk er tilført, er registreret nøjagtigt, og inspektøren kontrollerer kun, at fortegnelserne er ajourførte og sandsynlige.

| 95. | En for lav ansættelse af den mængde gødning, der er tilført afgrøderne, kunne få den effekt, at landbrugeren uberettiget får udbetalt godtgørelse under denne foranstaltning. Hvis landbrugeren ansatte tilførslen af gødning en smule for lavt og samtidig ansatte det forventede høstudbytte lidt for højt, ville effekten blive den samme, men det ville blive endnu vanskeligere at opdage. |
| --- | --- |

95.

En for lav ansættelse af den mængde gødning, der er tilført afgrøderne, kunne få den effekt, at landbrugeren uberettiget får udbetalt godtgørelse under denne foranstaltning. Hvis landbrugeren ansatte tilførslen af gødning en smule for lavt og samtidig ansatte det forventede høstudbytte lidt for højt, ville effekten blive den samme, men det ville blive endnu vanskeligere at opdage.

| 96. | Retten konkluderer, at denne type foranstaltning kun kan kontrolleres ved hjælp af oplysninger, som modtageren leverer. Den er derfor ikke i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 817/2004, hvori det er fastsat, at udbetalinger af støtte kun kan baseres på en begrænsning af anvendelsen af input, hvis disse begrænsninger er teknisk og økonomisk målelige. |
| --- | --- |

96.

Retten konkluderer, at denne type foranstaltning kun kan kontrolleres ved hjælp af oplysninger, som modtageren leverer. Den er derfor ikke i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 817/2004, hvori det er fastsat, at udbetalinger af støtte kun kan baseres på en begrænsning af anvendelsen af input, hvis disse begrænsninger er teknisk og økonomisk målelige.

Efterprøvelse på grundlag af visuel kontrol

| 97. | De inspektører, der foretager den stedlige kontrol, udfører visuel kontrol i marken med henblik på at sikre, at forpligtelserne, f.eks. forpligtelsen til at reducere anvendelsen af input, er overholdt. Sådanne inspektioner er vigtige, fordi de giver yderligere sikkerhed. De har imidlertid deres begrænsninger, navnlig i tilfælde hvor forpligtelserne er vanskelige at kontrollere. |
| --- | --- |

97.

De inspektører, der foretager den stedlige kontrol, udfører visuel kontrol i marken med henblik på at sikre, at forpligtelserne, f.eks. forpligtelsen til at reducere anvendelsen af input, er overholdt. Sådanne inspektioner er vigtige, fordi de giver yderligere sikkerhed. De har imidlertid deres begrænsninger, navnlig i tilfælde hvor forpligtelserne er vanskelige at kontrollere.

| 98. | I miljøprogrammet for Baden-Württemberg indgår der en foranstaltning, hvor landbrugeren forpligter sig til ikke at anvende vækstregulatorer. Den stedlige kontrol af denne foranstaltning er baseret på visuel kontrol. Korn af varierende højde og et ujævnt billede af marken som helhed betragtes som tilstrækkeligt bevis for, at der ikke er anvendt vækstregulatorer. |
| --- | --- |

98.

I miljøprogrammet for Baden-Württemberg indgår der en foranstaltning, hvor landbrugeren forpligter sig til ikke at anvende vækstregulatorer. Den stedlige kontrol af denne foranstaltning er baseret på visuel kontrol. Korn af varierende højde og et ujævnt billede af marken som helhed betragtes som tilstrækkeligt bevis for, at der ikke er anvendt vækstregulatorer.

| 99. | Det er imidlertid ikke altid så klart. Forskelle i højden på korn med og korn uden anvendelse af vækstregulatorer er ret små (20 cm for rug, men kun 4 cm for hvede). Hertil kommer, at forskelle i højden også afhænger af klimaet, såtidspunktet, jordbundskvaliteten og sorten af den pågældende kornart. Jf. det illustrative eksempel i tekstboks 4.

  Tekstboks 4To sammenstødende marker beplantet med samme type hvede blev kontrolleret. På den ene mark var der anvendt vækstregulatorer, og på den anden ikke. Det var ikke muligt at konstatere væsentlige forskelle mellem de to marker. De små forskelle i planternes højde, der blev observeret, kunne også skyldes forskelle i den måde, jorden var bearbejdet på, den foregående afgrøde og/eller såtidspunktet.Ifølge de lokale instrukser skal der kun anvendes laboratorieanalyse, hvis effekten af vækstregulatorer ikke kan vurderes visuelt. Opfattelsen er, at det er for dyrt at foretage sådanne analyser, medmindre der er tale om tilfælde, hvor det er helt oplagt, at reglerne ikke er overholdt. |
| --- | --- |

99.

Det er imidlertid ikke altid så klart. Forskelle i højden på korn med og korn uden anvendelse af vækstregulatorer er ret små (20 cm for rug, men kun 4 cm for hvede). Hertil kommer, at forskelle i højden også afhænger af klimaet, såtidspunktet, jordbundskvaliteten og sorten af den pågældende kornart. Jf. det illustrative eksempel i tekstboks 4.

Tekstboks 4To sammenstødende marker beplantet med samme type hvede blev kontrolleret. På den ene mark var der anvendt vækstregulatorer, og på den anden ikke. Det var ikke muligt at konstatere væsentlige forskelle mellem de to marker. De små forskelle i planternes højde, der blev observeret, kunne også skyldes forskelle i den måde, jorden var bearbejdet på, den foregående afgrøde og/eller såtidspunktet.Ifølge de lokale instrukser skal der kun anvendes laboratorieanalyse, hvis effekten af vækstregulatorer ikke kan vurderes visuelt. Opfattelsen er, at det er for dyrt at foretage sådanne analyser, medmindre der er tale om tilfælde, hvor det er helt oplagt, at reglerne ikke er overholdt.

| 100. | I alle de medlemsstater, der indgik i Rettens revision, er kontrollen i marken baseret på inspektørernes personlige kendskab og (for nogle af forpligtelsernes vedkommende) i mindre grad på detaljerede instrukser for kontrol på stedet. Det er sjældent, at håndbøgerne angiver, hvilke indikatorer der skal kontrolleres. Men når inspektørerne befinder sig på stedet, henviser de til en lang række indikatorer, som er baseret på deres tekniske viden og erfaring. Retten konstaterede, at mange af disse indikatorer er yderst nyttige og af helt afgørende betydning for resultaterne af kontrollen af adskillige vigtige miljøforanstaltninger, f.eks. reduktion af input. Disse indikatorer omfatter afgrødens farve og højde, forekomst af ukrudt mv. |
| --- | --- |

100.

I alle de medlemsstater, der indgik i Rettens revision, er kontrollen i marken baseret på inspektørernes personlige kendskab og (for nogle af forpligtelsernes vedkommende) i mindre grad på detaljerede instrukser for kontrol på stedet. Det er sjældent, at håndbøgerne angiver, hvilke indikatorer der skal kontrolleres. Men når inspektørerne befinder sig på stedet, henviser de til en lang række indikatorer, som er baseret på deres tekniske viden og erfaring. Retten konstaterede, at mange af disse indikatorer er yderst nyttige og af helt afgørende betydning for resultaterne af kontrollen af adskillige vigtige miljøforanstaltninger, f.eks. reduktion af input. Disse indikatorer omfatter afgrødens farve og højde, forekomst af ukrudt mv.

| 101. | Det er måske ikke særlig praktisk at medtage fuldt detaljerede beskrivelser af alle kriterier, indikatorer eller parametre i inspektørernes håndbog. Men Retten mener, at det kunne være nyttigt, hvis håndbogen indeholdt et minimum af generelle bestemmelser om, hvordan forpligtelserne skal kontrolleres i marken. Det ville sikre forpligtelsernes kontrollerbarhed og give sikkerhed for ensartet kontrol. Skriftlige instrukser ville give inspektørerne en række kriterier, som skal være opfyldt, og som de vil kunne basere deres kontrol på. På den måde vil man også kunne sikre en bedre dokumentation af de udførte kontroller og gøre kontrolrapporterne mere brugbare, så de bedre vil kunne udnyttes i forbindelse med senere besøg. |
| --- | --- |

101.

Det er måske ikke særlig praktisk at medtage fuldt detaljerede beskrivelser af alle kriterier, indikatorer eller parametre i inspektørernes håndbog. Men Retten mener, at det kunne være nyttigt, hvis håndbogen indeholdt et minimum af generelle bestemmelser om, hvordan forpligtelserne skal kontrolleres i marken. Det ville sikre forpligtelsernes kontrollerbarhed og give sikkerhed for ensartet kontrol. Skriftlige instrukser ville give inspektørerne en række kriterier, som skal være opfyldt, og som de vil kunne basere deres kontrol på. På den måde vil man også kunne sikre en bedre dokumentation af de udførte kontroller og gøre kontrolrapporterne mere brugbare, så de bedre vil kunne udnyttes i forbindelse med senere besøg.

Der mangler baselinedata

| 102. | I Frankrig indeholder kontrakterne, som er underskrevet af præfekten og modtageren, de grundlæggende betingelser, som modtageren skal opfylde i forbindelse med sine miljøforpligtelser. Retten fandt, at det i mange tilfælde ikke var klart, hvad betingelserne præcist betød, og hverken inspektøren eller modtageren forstod, hvad der krævedes. Endvidere fortolkede inspektørerne nogle af betingelserne forskelligt. |
| --- | --- |

102.

I Frankrig indeholder kontrakterne, som er underskrevet af præfekten og modtageren, de grundlæggende betingelser, som modtageren skal opfylde i forbindelse med sine miljøforpligtelser. Retten fandt, at det i mange tilfælde ikke var klart, hvad betingelserne præcist betød, og hverken inspektøren eller modtageren forstod, hvad der krævedes. Endvidere fortolkede inspektørerne nogle af betingelserne forskelligt.

| 103. | I bilaget til denne beretning gives der fire eksempler på dette fænomen. Denne mangel på klarhed gør inspektørernes arbejde på stedet vanskeligt, særlig når det tages i betragtning, at de også foretager stedlig kontrol i syv andre departementer. Hvert departement har sine egne krav, og bestemmelserne vedrørende en given aktion kan derfor være forskellige fra et departement til et andet. |
| --- | --- |

103.

I bilaget til denne beretning gives der fire eksempler på dette fænomen. Denne mangel på klarhed gør inspektørernes arbejde på stedet vanskeligt, særlig når det tages i betragtning, at de også foretager stedlig kontrol i syv andre departementer. Hvert departement har sine egne krav, og bestemmelserne vedrørende en given aktion kan derfor være forskellige fra et departement til et andet.

| 104. | I foranstaltningen »bevarelse og pleje af landskabselementer« indgår pleje af træer, grøfter mv., men landbrugeren skal også sørge for, at det element, der er tale om, ikke fjernes. |
| --- | --- |

104.

I foranstaltningen »bevarelse og pleje af landskabselementer« indgår pleje af træer, grøfter mv., men landbrugeren skal også sørge for, at det element, der er tale om, ikke fjernes.

| 105. | På grund af forpligtelsernes art er det ikke altid muligt at kontrollere, om der er er tale om en forpligtelse, og om den er opfyldt. Det skyldes, at de referencekriterier, der anvendes ved kontrollen, er af general karakter og ikke altid kan spores. Efter hvad der konstateredes hos størsteparten af de besøgte modtagere, og ud fra inspektørernes oplysninger, er det klart, at der er en høj grad af fleksibilitet i den måde, forpligtelsen implementeres på, og også i den måde hvorpå den kontrolleres. |
| --- | --- |

105.

På grund af forpligtelsernes art er det ikke altid muligt at kontrollere, om der er er tale om en forpligtelse, og om den er opfyldt. Det skyldes, at de referencekriterier, der anvendes ved kontrollen, er af general karakter og ikke altid kan spores. Efter hvad der konstateredes hos størsteparten af de besøgte modtagere, og ud fra inspektørernes oplysninger, er det klart, at der er en høj grad af fleksibilitet i den måde, forpligtelsen implementeres på, og også i den måde hvorpå den kontrolleres.

| 106. | For så vidt angår kontrol af landskabselementer konstaterede Retten, at det af administrative og finansielle årsager knap nok er muligt at opfylde kravene til dokumentation, da landskabselementerne ville skulle kortlægges i detaljer over hele landet. I Østrig vil kontrollens kvalitet potentielt blive styrket fra og med 2005, når man går over til at anvende luftfotografier til kontrol af landskabselementer, og der vil komme til at indgå retrospektive undersøgelser i kontrollen. |
| --- | --- |

106.

For så vidt angår kontrol af landskabselementer konstaterede Retten, at det af administrative og finansielle årsager knap nok er muligt at opfylde kravene til dokumentation, da landskabselementerne ville skulle kortlægges i detaljer over hele landet. I Østrig vil kontrollens kvalitet potentielt blive styrket fra og med 2005, når man går over til at anvende luftfotografier til kontrol af landskabselementer, og der vil komme til at indgå retrospektive undersøgelser i kontrollen.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Samlet konklusion

| 107. | I modsætning til udgifterne under første søjle er det ikke muligt inden for rimelige omkostninger at få den fornødne sikkerhed for, at betingelserne for at modtage støtte er opfyldt i forbindelse med samtlige miljøforpligtelser. Selv det at skaffe sig rimelig sikkerhed på basis af en årlig stikprøve på mindst 5 % af modtagererne er forbundet med væsentlige omkostninger for medlemsstaterne, enten i form af kontrol på stedet eller dyre laboratorieanalyser. Telemåling kan kun i begrænset omfang anvendes til kontrol af miljøforpligtelser (og normal god landbrugspraksis), og kontrollen af disse foranstaltninger er derfor mere arbejdskrævende end kontrollen af foranstaltninger under første søjle. Hertil kommer, at kontrollen er mere teknisk krævende at udføre (jf. punkt 60-61). |
| --- | --- |

107.

I modsætning til udgifterne under første søjle er det ikke muligt inden for rimelige omkostninger at få den fornødne sikkerhed for, at betingelserne for at modtage støtte er opfyldt i forbindelse med samtlige miljøforpligtelser. Selv det at skaffe sig rimelig sikkerhed på basis af en årlig stikprøve på mindst 5 % af modtagererne er forbundet med væsentlige omkostninger for medlemsstaterne, enten i form af kontrol på stedet eller dyre laboratorieanalyser. Telemåling kan kun i begrænset omfang anvendes til kontrol af miljøforpligtelser (og normal god landbrugspraksis), og kontrollen af disse foranstaltninger er derfor mere arbejdskrævende end kontrollen af foranstaltninger under første søjle. Hertil kommer, at kontrollen er mere teknisk krævende at udføre (jf. punkt 60-61).

På Kommissionens niveau

| 108. | Kommissionen har kun i begrænset udstrækning sørget for, at foranstaltningerne under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug var kontrollerbare, da den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne, og den har derfor ikke identificeret foranstaltninger med høj kontrolrisiko (jf. punkt 32-35). |
| --- | --- |

108.

Kommissionen har kun i begrænset udstrækning sørget for, at foranstaltningerne under ordningen til fremme af miljøvenligt landbrug var kontrollerbare, da den godkendte planerne for udvikling af landdistrikterne, og den har derfor ikke identificeret foranstaltninger med høj kontrolrisiko (jf. punkt 32-35).

| 109. | Den har ikke besøgt nogen af medlemsstaterne for at teste deres kontrolsystemer, som har fungeret i de første fem af de syv år, som denne foranstaltning dækker. Der er tale om den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne og en foranstaltning, som man ved er forbundet med høj risiko (jf. punkt 36-39). |
| --- | --- |

109.

Den har ikke besøgt nogen af medlemsstaterne for at teste deres kontrolsystemer, som har fungeret i de første fem af de syv år, som denne foranstaltning dækker. Der er tale om den største af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne og en foranstaltning, som man ved er forbundet med høj risiko (jf. punkt 36-39).

| 110. | Medlemsstaternes rapporter vedrørende økologisk landbrug, som skulle give sikkerhed for, at kontrolordningen er objektiv og effektiv, er ufuldstændige, de indsendes for sent, og de er unøjagtige. Det har relevans for ordningen, fordi medlemsstaterne forlader sig på kontrolordningen og ikke selv kontrollerer denne miljøforanstaltning (jf. punkt 46-49). |
| --- | --- |

110.

Medlemsstaternes rapporter vedrørende økologisk landbrug, som skulle give sikkerhed for, at kontrolordningen er objektiv og effektiv, er ufuldstændige, de indsendes for sent, og de er unøjagtige. Det har relevans for ordningen, fordi medlemsstaterne forlader sig på kontrolordningen og ikke selv kontrollerer denne miljøforanstaltning (jf. punkt 46-49).

| 111. | Under Kommissionens kontrol i syv medlemsstater i 1998-2001 blev der påvist væsentlige svagheder i tilsynet med kontrolsystemer, men kontrolresultaterne blev ikke fulgt ordentligt op. Der er ikke aflagt yderligere besøg i nogen medlemsstat, selv om Kommissionen har påpeget, at dette er nødvendigt. Kommissionen har således ikke sikret sig, at tilsynet med kontrolordningen, som er en af de centrale kontroller, fungerer, som det skal (jf. punkt 50-54). |
| --- | --- |

111.

Under Kommissionens kontrol i syv medlemsstater i 1998-2001 blev der påvist væsentlige svagheder i tilsynet med kontrolsystemer, men kontrolresultaterne blev ikke fulgt ordentligt op. Der er ikke aflagt yderligere besøg i nogen medlemsstat, selv om Kommissionen har påpeget, at dette er nødvendigt. Kommissionen har således ikke sikret sig, at tilsynet med kontrolordningen, som er en af de centrale kontroller, fungerer, som det skal (jf. punkt 50-54).

| 112. | I Kommissionens aktionsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug siges det, at den nuværende kontrolordning i de fleste tilfælde fungerer effektivt. Revisionen gav ikke Retten bevis for, at Kommissionen havde den fornødne sikkerhed til at kunne hævde dette (jf. punkt 44 og 46-54). |
| --- | --- |

112.

I Kommissionens aktionsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug siges det, at den nuværende kontrolordning i de fleste tilfælde fungerer effektivt. Revisionen gav ikke Retten bevis for, at Kommissionen havde den fornødne sikkerhed til at kunne hævde dette (jf. punkt 44 og 46-54).

På medlemsstatsniveau

| 113. | Den stedlige kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt, er begrænset til en række elementer, som testes i henhold til kriterier, som ikke er krævende, men som nemt lader sig kontrollere (jf. punkt 62-69). |
| --- | --- |

113.

Den stedlige kontrol af, om normerne for normal god landbrugspraksis er overholdt, er begrænset til en række elementer, som testes i henhold til kriterier, som ikke er krævende, men som nemt lader sig kontrollere (jf. punkt 62-69).

| 114. | I de risikoanalyser, som anvendes til bestemmelse af de stikprøver, der skal udvælges, er der sjældent taget hensyn til forhold, der specifikt vedrører miljøforanstaltninger, og resultaterne af kontrollen analyseres ikke så indgående, at de vil kunne tages i betragtning i analysen for det efterfølgende år (jf. punkt 70-73). |
| --- | --- |

114.

I de risikoanalyser, som anvendes til bestemmelse af de stikprøver, der skal udvælges, er der sjældent taget hensyn til forhold, der specifikt vedrører miljøforanstaltninger, og resultaterne af kontrollen analyseres ikke så indgående, at de vil kunne tages i betragtning i analysen for det efterfølgende år (jf. punkt 70-73).

| 115. | Administrationerne i de reviderede medlemsstater anvender i vid udstrækning bestemmelserne om stedlig kontrol i forordning (EF) nr. 817/2004 og (EF) nr. 2419/2001 og Kommissionens retningslinjer. Men betingelserne i forbindelse med forpligtelserne (og NGL) skal enten være opfyldt på et bestemt tidspunkt eller permanent, og det betyder, at det ofte er umuligt at få rimelig sikkerhed for, at reglerne er overholdt. Procedurerne for administrativ kontrol og kontrol på stedet er nært forbundet med de procedurer, der gælder for første søjle, og den stedlige kontrol udføres ofte på samme tid som kontrollen af den direkte støtte, nemlig omkring høsttidspunktet, hvilket ikke altid er det rigtige tidspunkt, når man skal kontrollere, om betingelserne i forbindelse med forpligtelserne og NGL er overholdt (jf punkt 74-85). |
| --- | --- |

115.

Administrationerne i de reviderede medlemsstater anvender i vid udstrækning bestemmelserne om stedlig kontrol i forordning (EF) nr. 817/2004 og (EF) nr. 2419/2001 og Kommissionens retningslinjer. Men betingelserne i forbindelse med forpligtelserne (og NGL) skal enten være opfyldt på et bestemt tidspunkt eller permanent, og det betyder, at det ofte er umuligt at få rimelig sikkerhed for, at reglerne er overholdt. Procedurerne for administrativ kontrol og kontrol på stedet er nært forbundet med de procedurer, der gælder for første søjle, og den stedlige kontrol udføres ofte på samme tid som kontrollen af den direkte støtte, nemlig omkring høsttidspunktet, hvilket ikke altid er det rigtige tidspunkt, når man skal kontrollere, om betingelserne i forbindelse med forpligtelserne og NGL er overholdt (jf punkt 74-85).

| 116. | I de reviderede medlemsstater er kontrollen af miljøforanstaltningerne i høj grad baseret på modtagernes egne opgivelser (jf. punkt 86-96). |
| --- | --- |

116.

I de reviderede medlemsstater er kontrollen af miljøforanstaltningerne i høj grad baseret på modtagernes egne opgivelser (jf. punkt 86-96).

| 117. | Kontrollen af nogle af de forpligtelser i den stikprøve, der var udtaget til kontrol på stedet, var ikke pålidelig, fordi der ikke var fastlagt objektive parametre for visuel kontrol (jf. punkt 97-106). |
| --- | --- |

117.

Kontrollen af nogle af de forpligtelser i den stikprøve, der var udtaget til kontrol på stedet, var ikke pålidelig, fordi der ikke var fastlagt objektive parametre for visuel kontrol (jf. punkt 97-106).

Anbefalinger

| 118. | Retten har fundet frem til en række detaljerede aspekter, hvorved ordningerne for kontrol af miljøudgifter kunne forbedres:






  — | ansvarsfordelingen i Kommissionen mellem GD AGRI og GD SANCO i forbindelse med økologisk landbrug bør afklares |
| --- | --- | --- |

118.

Retten har fundet frem til en række detaljerede aspekter, hvorved ordningerne for kontrol af miljøudgifter kunne forbedres:

—

ansvarsfordelingen i Kommissionen mellem GD AGRI og GD SANCO i forbindelse med økologisk landbrug bør afklares

| — | Kommissionen bør kontrollere, om det nuværende kontrolsystem for miljøvenligt landbrug fungerer, som det skal; erfaringerne fra denne kontrol vil kunne anvendes i forbindelse med den næste programmeringsperiode; Kommissionen bør også planlægge at foretage en gennemgang af det kontrolsystem, der skal anvendes i denne nye periode, på et hensigtsmæssigt stadium |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør kontrollere, om det nuværende kontrolsystem for miljøvenligt landbrug fungerer, som det skal; erfaringerne fra denne kontrol vil kunne anvendes i forbindelse med den næste programmeringsperiode; Kommissionen bør også planlægge at foretage en gennemgang af det kontrolsystem, der skal anvendes i denne nye periode, på et hensigtsmæssigt stadium

| — | Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at rapporterne om tilsyn med kontrolordningen for økologisk landbrug giver de fornødne oplysninger, indsendes i tide og følges passende op |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at rapporterne om tilsyn med kontrolordningen for økologisk landbrug giver de fornødne oplysninger, indsendes i tide og følges passende op

| — | medlemsstaterne bør planlægge og tilrettelægge deres kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug på grundlag af en analyse af de risici, der specifikt er forbundet med miljøforanstaltninger, så alle væsentlige foranstaltninger kan kontrolleres i den mest hensigtsmæssige periode; de bør også sørge for, at inspektørerne har klare kriterier, som de kan basere deres kontrol på. |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne bør planlægge og tilrettelægge deres kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug på grundlag af en analyse af de risici, der specifikt er forbundet med miljøforanstaltninger, så alle væsentlige foranstaltninger kan kontrolleres i den mest hensigtsmæssige periode; de bør også sørge for, at inspektørerne har klare kriterier, som de kan basere deres kontrol på.

Rettens revision viser imidlertid, at der er store problemer med at få kontrolleret væsentlige dele af udgifterne til miljøvenligt landbrug. En effektiv kontrol kræver, at der fremskaffes bevis for detaljerede landbrugspraksis; at tilvejebringe sådanne beviser er i mange tilfælde:

| — | uforholdsmæssigt dyrt og/eller |
| --- | --- |

—

uforholdsmæssigt dyrt og/eller

| — | ekstremt krævende set ud fra et teknisk synspunkt. |
| --- | --- |

—

ekstremt krævende set ud fra et teknisk synspunkt.

| 119. | I sin evaluering konkluderede Kommissionen, at der ikke bør gives offentlig støtte til en foranstaltning, hvis den ikke kan kontrolleres korrekt (jf. punkt 31). Rettens revision viser, at dette princip i nogen udstrækning ikke er blevet fulgt. Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet bør overveje, hvordan dette princip rent praktisk kan indarbejdes i forslagene til støtteforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug i planerne for perioden 2007-2013, så der både tages hensyn til risikoen for, at reglerne ikke overholdes, og til de mulige fordele ved denne form for støtte. |
| --- | --- |

119.

I sin evaluering konkluderede Kommissionen, at der ikke bør gives offentlig støtte til en foranstaltning, hvis den ikke kan kontrolleres korrekt (jf. punkt 31). Rettens revision viser, at dette princip i nogen udstrækning ikke er blevet fulgt. Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet bør overveje, hvordan dette princip rent praktisk kan indarbejdes i forslagene til støtteforanstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug i planerne for perioden 2007-2013, så der både tages hensyn til risikoen for, at reglerne ikke overholdes, og til de mulige fordele ved denne form for støtte.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 14. juli 2005.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje (EFT L 215 af 30.7.1992, s. 85).

1

(2)  Artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2179/98/EF af 24. september 1998 om revision af Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling »Mod en bæredygtig udvikling« (EFT L 275 af 10.10.1998, s. 1).

2

(3)  Erklæring til afgørelse nr. 2179/98/EF, s. 12.

3

(4)  Artikel 3, stk. 9, i KOM(2001) 31 endelig af 21. januar 2001.

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80).

5

(6)  Mål 1-områder er regioner med et udviklingsefterslæb.

6

(7)  Europa-Kommissionens datablad om gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne 2000-2006.

7

(8)  Hertil kommer yderligere 193 millioner euro, som medlemsstaterne anmeldte i henhold til den gamle ordning for miljøvenligt landbrug (forordning (EØF) nr. 2078/92). Andelen af »gamle« udgifter (forordning (EØF) nr. 2078/92) i forhold til udgifter i henhold til den gældende forordning ((EF) nr. 1257/1999) vil blive mindre i de kommende år, efterhånden som de forpligtelser, der blev indgået i 1999, udløber.

8

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, særlig artikel 3, 4 og 5 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

9

(10)  EFT C 353 af 8.12.2000.

10

(11)  1. Østrig PUL, udvalgt region: Burgenland. 2. Frankrig PUL: Contrats territoriaux d'exploitation, udvalgt departement: Côte-d'Or. 3. Tyskland: PUL for Baden-Württemberg: MEKA II. 4. Italien: PUL for Veneto og 5. Luxembourg.

11

(12)  Andre kategorier af miljøforanstaltninger, der også blev gennemgået, var: sædskifte, ekstensivering, opdræt af udryddelsestruede racer og dyrkning af plantearter, der er truet af genetisk erosion.

12

(13)  Artikel 22, 23 og 24 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999.

13

(14)  Afsnit III, kapitel II, i forordning (EF) nr. 1257/1999.

14

(15)  Artikel 67, 68 og 69 i Kommissionens forordning (EF) nr. 817/2004 af 29. april 2004 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (EUT L 153 af 30.4.2004, s. 30). Denne forordning erstatter, men ændrer på dette punkt ikke på væsentlig vis, Kommissionens forordning (EF) nr. 1750/1999 af 23. juli 1999 (EFT L 214 af 13.8.1999, s. 31) og Kommissionens forordning (EF) nr. 445/2002 af 26. februar 2002 (EFT L 74 af 15.3.2002, s. 1).

15

(16)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2419/2001 af 11. december 2001 om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger, der indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 (EFT L 327 af 12.12.2001, s. 11). Forordning (EØF) nr. 3508/92 er senere blevet ophævet og erstattet af forordning (EF) nr. 1782/2003.

16

(17)  Kommissionens forordning (EF) nr. 817/2004, artikel 18, stk. 3.

17

(18)  Samme, artikel 20 og 35.

18

(19)  Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92, KOM(97) 620 endelig af 4.12.1997, og DG VI Working Document VI/7655/98: State of application of Regulation (EEC) No 2078/92: Evaluation of Agri-Environment Programmes.

19

(20)  Iversen-betænkningen vedtaget af Europa-Parlamentet i oktober 1998: Jf. s. 12 i evalueringen.

20

(21)  Artikel 18, stk. 3, i forordning (EF) nr. 817/2004 vedrører udelukkende miljøvenligt landbrug.

21

(22)  Når der er tale om delt forvaltning, overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Det er imidlertid Kommissionen, som har det endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet (artikel 53, stk. 3 og 5, i finansforordningen).

22

(23)  Dokument VI/10535/99 rev. 7. Retningslinjer for implementering af forvaltnings-, kontrol- og sanktionssystemer for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999.

23

(24)  Støtte til ugunstigt stillede områder er en foranstaltning iværksat i henhold til artikel 13-20 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

24

(25)  Ifølge de seneste disponible tal fra Kommissionen var der indgået forpligtelser for mere end 338 millioner euro, der skulle udbetales i 2003 som EUGFL, Garantisektionens medfinansiering af omstilling til økologisk landbrug i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 og forordning (EØF) nr. 2078/92. Det svarede til 16 % af EU's bidrag til miljøvenligt landbrug det år.

25

(26)  Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1).

26

(27)  Ifølge EU-aktionsplanen for økologiske fødevarer og økologisk landbrug er bestemmelsen om, at denne internationale standard skal overholdes, blevet anvendt på forskellige måder, og i henhold til aktion 17 skal der udvikles et specifikt akkrediteringssystem for kontrolorganer.

27

(28)  Forordning (EØF) nr. 2092/91, artikel 9, stk. 4.

28

(29)  Samme, artikel 9, stk. 6.

29

(30)  Samme, artikel 15.

30

(31)  Kommissionens arbejdsdokument European Action Plan for Organic Food and Farming, punkt 5.6.

31

(32)  Dokument 8856/VI/97-rev.3a.

32

(33)  Forordning (EØF) nr. 2092/91, artikel 15.

33

(34)  Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Østrig, Italien og Spanien.

34

(35)  Retten aflægger en særskilt rapport med en detaljeret analyse af anvendelsen af IFKS.

35

(36)  Præmie for bevarelse af landskabet og det naturlige miljø.

36

(37)  Artikel 20 og 35 i forordning (EF) nr. 817/2004.

37

(38)  Punkt 4.14 i Kommissionens retningslinjer.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Good Farming Practice-definitions, implementation, experiences. Braunschweig, september 2003, s. 28 og 55 om Tyskland.

39

(40)  S. 39 i hovedundersøgelsen.

40

(41)  Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder (EFT C 151 af 27.6.2003).

41

(42)  Særlig artikel 19 i forordning (EF) nr. 2419/2001.

42

(43)  Punkt 4.3 i Kommissionens retningslinjer.

43

(44)  Artikel 69 i forordning (EF) nr. 817/2004.

44

(45)  Artikel 19, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 2419/2001.

45

(46)  Punkt 4.4 i Kommissionens retningslinjer, VI/10535/99 Rev 7.

46

(47)  I bilaget til Storhertugdømmets forordning af 11. februar 2002 om god landbrugspraksis, punkt 4 — anvendelse af gødning på frosset eller vandlidende jord, punkt 5 — anvendelse af gødning i nærheden af vandløb, punkt 6 og 7.1 — undladelse af at anvende gødning i visse perioder om vinteren. Med hensyn til den grundlæggende foranstaltning til fremme af miljøvenligt landbrug, præmien for bevarelse af landskabet og det naturlige miljø, gør forpligtelsen til at plante en ny afgrøde eller en fangafgrøde, hvis der anvendes organisk gødning på landbrugsarealer i perioden efter, at hovedafgrøden er høstet og frem til 15. november, og forbuddet mod at sprede staldgødning i perioden fra 15. november til 15. januar efter høst på marker, der anvendes til dyrkning af majs, det nødvendigt, at der også foretages kontrol på andre tidspunkter af året.

47

(48)  Punkt 3.7.3 i nævnte beretning.

48

(49)  Kommissionens forordning (EF) nr. 746/96 af 24. april 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje (EFT L 102 af 25.4.1996, s. 19).

49

(50)  Punkt 4.4 og 4.5 i Kommissionens retningslinjer.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000-2006 du 16.8.2001, s. 22.

51

(52)  Punkt 4.12 i Kommissionens retningslinjer.

52

---

BILAG

Eksempler på uklare kontraktbetingelser i programmet til fremme af miljøvenligt landbrug i Côte-d'Or

| 1. | Analyserne (en for hver 5-10 ha) skal fortolkes og anvendes som grundlag for udarbejdelsen af en balancerapport om jordfrugtbarheden i det første og det femte år og som en årlig reference. I et tilfælde blev det betragtet som en anomali, at modtageren ikke havde foretaget en jordbundsanalyse hvert år og for hver 10 ha (den samme anomali var ikke blevet konstateret under den stedlige kontrol året før). I et andet tilfælde, som en anden inspektør (som af modtageren var blevet informeret om den tekniske eksperts udtalelser) var ansvarlig for, var fortolkningen af forpligtelsen til at udføre en jordbundsanalyse for hver 10 ha den, at der kun skulle udføres en sådan analyse en gang i løbet af de fem år, kontrakten dækkede, og inspektøren betragtede det ikke som usædvanligt, at analysen endnu ikke var udført i år 2. Ifølge de franske myndigheder er det en helt tredje fortolkning, der er den korrekte, og der skal udføres en jordbundsanalyse for hver 10 ha både i år 1 og i år 5. |
| --- | --- |

1.

Analyserne (en for hver 5-10 ha) skal fortolkes og anvendes som grundlag for udarbejdelsen af en balancerapport om jordfrugtbarheden i det første og det femte år og som en årlig reference. I et tilfælde blev det betragtet som en anomali, at modtageren ikke havde foretaget en jordbundsanalyse hvert år og for hver 10 ha (den samme anomali var ikke blevet konstateret under den stedlige kontrol året før). I et andet tilfælde, som en anden inspektør (som af modtageren var blevet informeret om den tekniske eksperts udtalelser) var ansvarlig for, var fortolkningen af forpligtelsen til at udføre en jordbundsanalyse for hver 10 ha den, at der kun skulle udføres en sådan analyse en gang i løbet af de fem år, kontrakten dækkede, og inspektøren betragtede det ikke som usædvanligt, at analysen endnu ikke var udført i år 2. Ifølge de franske myndigheder er det en helt tredje fortolkning, der er den korrekte, og der skal udføres en jordbundsanalyse for hver 10 ha både i år 1 og i år 5.

| 2. | Tilførslen af organisk gødning må ikke overstige ca. 65 enheder kvælstof. En grænseværdi bør ikke angives med et cirkatal. Vil 66 enheder kunne accepteres, når grænsen er »ca. 65«? Hvad med 70 enheder? |
| --- | --- |

2.

Tilførslen af organisk gødning må ikke overstige ca. 65 enheder kvælstof. En grænseværdi bør ikke angives med et cirkatal. Vil 66 enheder kunne accepteres, når grænsen er »ca. 65«? Hvad med 70 enheder?

| 3. | Det er vanskeligt at finde ud af, om det maksimale antal storkreaturenheder pr. hektar gælder for hele bedriften eller kun for de hektarer, forpligtelsen vedrørende den relevante miljøforanstaltning dækker. Inspektørerne havde ingen informationer herom. |
| --- | --- |

3.

Det er vanskeligt at finde ud af, om det maksimale antal storkreaturenheder pr. hektar gælder for hele bedriften eller kun for de hektarer, forpligtelsen vedrørende den relevante miljøforanstaltning dækker. Inspektørerne havde ingen informationer herom.

| 4. | Det er uklart, hvad »i tilfælde af græsningsarealer de mængder, som er under landbrugerens kontrol« betyder. Betyder det, at landbrugeren har indflydelse på, hvor meget gødning de dyr, der græsser på engen, producerer? |
| --- | --- |

4.

Det er uklart, hvad »i tilfælde af græsningsarealer de mængder, som er under landbrugerens kontrol« betyder. Betyder det, at landbrugeren har indflydelse på, hvor meget gødning de dyr, der græsser på engen, producerer?

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

| I-III. | Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger (MLF) er et vigtigt led i den fælles landbrugspolitik (FLP) og en reaktion på samfundets ønske om at bevare og forbedre miljøet i landdistrikterne. Kommissionen byder ud fra dette synspunkt Revisionsrettens beretning velkommen. Som svar på Revisionsrettens konstateringer vil Kommissionen gerne understrege følgende:






  — | Ved begyndelsen af hver programperiode gennemgår Kommissionen de programmer for landdistrikternes udvikling, som medlemsstaterne har forelagt. Kommissionen har opstillet nyttige retningslinjer til sine sagsbehandlere, så de kan bedømme de fleste af de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger efter deres kontrollerbarhed. Desuden bør ansvarsforskellene i forbindelse med delt forvaltning fremhæves: Kommissionen opstiller lovrammerne, og medlemsstaterne foreslår kontrollerbare foranstaltninger (1). At programmet er blevet godkendt af Kommissionen, fritager ikke medlemsstaten for sine forpligtelser (se punkt 32-35). |
| --- | --- | --- |

I-III.

Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger (MLF) er et vigtigt led i den fælles landbrugspolitik (FLP) og en reaktion på samfundets ønske om at bevare og forbedre miljøet i landdistrikterne. Kommissionen byder ud fra dette synspunkt Revisionsrettens beretning velkommen. Som svar på Revisionsrettens konstateringer vil Kommissionen gerne understrege følgende:

—

Ved begyndelsen af hver programperiode gennemgår Kommissionen de programmer for landdistrikternes udvikling, som medlemsstaterne har forelagt. Kommissionen har opstillet nyttige retningslinjer til sine sagsbehandlere, så de kan bedømme de fleste af de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger efter deres kontrollerbarhed. Desuden bør ansvarsforskellene i forbindelse med delt forvaltning fremhæves: Kommissionen opstiller lovrammerne, og medlemsstaterne foreslår kontrollerbare foranstaltninger (1). At programmet er blevet godkendt af Kommissionen, fritager ikke medlemsstaten for sine forpligtelser (se punkt 32-35).

| — | Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, som omfatter samtlige landbrugsudgifter. Det tager hensyn til en række risikoelementer, herunder Revisionsrettens bemærkninger, og den tid, der er gået siden den sidste revision, og opstiller derpå sin revisionsprioritering. Ud fra denne risikovurdering er det de tidligere år blevet besluttet at prioritere andre revisioner. Følgende viser imidlertid, at GD AGRI's direktorat for regnskabsafslutning allerede har vurderet de eksisterende ordninger for MLF på forskellig måde:






  — | De miljøvenlige landbrugsforanstaltninger blev revideret i samtlige medlemsstater i 1997-1999 og opfølgningsrevisioner blev foretaget i 2000-2002 i de medlemsstater, der var blevet opfordret til finansielle korrektioner. Kommissionen mener, at dette giver en rimelig sikkerhed for, at de nuværende ordninger opfylder kravene, og ikke mindst for, at der benyttes hensigtsmæssige kontrolordninger for de forskellige foranstaltninger, herunder dem, hvis kontrollerbarhed anses for begrænset. |
| --- | --- | --- |

—

Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, som omfatter samtlige landbrugsudgifter. Det tager hensyn til en række risikoelementer, herunder Revisionsrettens bemærkninger, og den tid, der er gået siden den sidste revision, og opstiller derpå sin revisionsprioritering. Ud fra denne risikovurdering er det de tidligere år blevet besluttet at prioritere andre revisioner. Følgende viser imidlertid, at GD AGRI's direktorat for regnskabsafslutning allerede har vurderet de eksisterende ordninger for MLF på forskellig måde:

—

De miljøvenlige landbrugsforanstaltninger blev revideret i samtlige medlemsstater i 1997-1999 og opfølgningsrevisioner blev foretaget i 2000-2002 i de medlemsstater, der var blevet opfordret til finansielle korrektioner. Kommissionen mener, at dette giver en rimelig sikkerhed for, at de nuværende ordninger opfylder kravene, og ikke mindst for, at der benyttes hensigtsmæssige kontrolordninger for de forskellige foranstaltninger, herunder dem, hvis kontrollerbarhed anses for begrænset.

| — | Desuden blev de nye krav om kontrol med overholdelsen af god landbrugspraksis, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1257/1999, grundigt undersøgt i forbindelse med den undersøgelse af de ugunstigt stillede områder, der blev foretaget i de fleste af medlemsstaterne i 2003 og 2004 (se punkt 39). |
| --- | --- |

—

Desuden blev de nye krav om kontrol med overholdelsen af god landbrugspraksis, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1257/1999, grundigt undersøgt i forbindelse med den undersøgelse af de ugunstigt stillede områder, der blev foretaget i de fleste af medlemsstaterne i 2003 og 2004 (se punkt 39).

| — | Kommissionen er blevet hæmmet af, at den ikke har retsgrundlag for at foretage kontrolbesøg i medlemsstaterne. Alligevel har den kunnet følge kontrolordningen for økologisk landbrug i medlemsstaterne ved hjælp af tilsynsrapporterne og andre oplysningskilder. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er blevet hæmmet af, at den ikke har retsgrundlag for at foretage kontrolbesøg i medlemsstaterne. Alligevel har den kunnet følge kontrolordningen for økologisk landbrug i medlemsstaterne ved hjælp af tilsynsrapporterne og andre oplysningskilder.

De fleste landmænd kontrolleres hvert år, som det fremgår af medlemsstaternes rapporter.

I den udstrækning økologiske landbrugsforanstaltninger modtager finansieringsbidrag fra EUGFL i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, foretager GD AGRI's revisionstjenester desuden, som led i deres gennemgang af MLF (2005-2006), en delvis undersøgelse af tilsynsordningerne i de reviderede regioner og medlemsstater.

| — | De årlige tilsynsrapporter kommer i nogle tilfælde ind på inspektionsordningen, de nævner f.eks. det antal kontrolbesøg, som er blevet foretaget, og det antal overtrædelser, der er blevet konstateret. Alligevel påpegede Kommissionen i Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, at der er behov for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet. Spørgsmålet om tilsyn indgår i arbejdet med genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91. Det knytter sig også til forordning (EF) nr. 882/2004 (2), som skal anvendes fra 2006, og underbygger bestemmelserne for offentlig kontrol og overvågning i medlemsstaterne (se punkt 47-49). |
| --- | --- |

—

De årlige tilsynsrapporter kommer i nogle tilfælde ind på inspektionsordningen, de nævner f.eks. det antal kontrolbesøg, som er blevet foretaget, og det antal overtrædelser, der er blevet konstateret. Alligevel påpegede Kommissionen i Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, at der er behov for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet. Spørgsmålet om tilsyn indgår i arbejdet med genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91. Det knytter sig også til forordning (EF) nr. 882/2004 (2), som skal anvendes fra 2006, og underbygger bestemmelserne for offentlig kontrol og overvågning i medlemsstaterne (se punkt 47-49).

| — | Kommissionen tog besøgsrapporterne for alle de syv pågældende medlemsstater til efterretning. Den tog desuden hensyn til andre informationskilder i forbindelse med kontrolordningen i med lemsstaterne (se punkt 50-54). |
| --- | --- |

—

Kommissionen tog besøgsrapporterne for alle de syv pågældende medlemsstater til efterretning. Den tog desuden hensyn til andre informationskilder i forbindelse med kontrolordningen i med lemsstaterne (se punkt 50-54).

| IV. | Kommissionen tager de svage punkter, Revisionsretten påviser, til efterretning, og den vil så vidt muligt søge at korrigere de enkelte tilfælde i samarbejde med med lemsstaterne:






  — | Ifølge forordning (EF) nr. 817/2004 skal kontrollen fordeles over hele året på grundlag af en risikoanalyse af de enkelte foranstaltninger for landdistrikternes udvikling. Denne risikoanalyse foretages af medlemsstaterne, som hvert år skal tilpasse den efter det foregående års resultater, så der lægges vægt på at foretage kontrollen på de tidspunkter, hvor de mest risikobetonede elementer kan kontrolleres (se punkt 74 og 77). |
| --- | --- | --- |

IV.

Kommissionen tager de svage punkter, Revisionsretten påviser, til efterretning, og den vil så vidt muligt søge at korrigere de enkelte tilfælde i samarbejde med med lemsstaterne:

—

Ifølge forordning (EF) nr. 817/2004 skal kontrollen fordeles over hele året på grundlag af en risikoanalyse af de enkelte foranstaltninger for landdistrikternes udvikling. Denne risikoanalyse foretages af medlemsstaterne, som hvert år skal tilpasse den efter det foregående års resultater, så der lægges vægt på at foretage kontrollen på de tidspunkter, hvor de mest risikobetonede elementer kan kontrolleres (se punkt 74 og 77).

| — | Anvendelsen af egne opgivelser (f.eks. optegnelser om tidspunkt for anvendelse af gødningsstoffer/pesticider på de enkelte marker og den anvendte mængde) er nyttig, hvis forpligtelsen f.eks. gælder hele året og regelmæssig kontrol i årets løb ikke er mulig. I tvivlstilfælde bør myndighederne foretage yderligere undersøgelse og/eller analyse (se punkt 97). |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af egne opgivelser (f.eks. optegnelser om tidspunkt for anvendelse af gødningsstoffer/pesticider på de enkelte marker og den anvendte mængde) er nyttig, hvis forpligtelsen f.eks. gælder hele året og regelmæssig kontrol i årets løb ikke er mulig. I tvivlstilfælde bør myndighederne foretage yderligere undersøgelse og/eller analyse (se punkt 97).

| — | Kontrol ved besigtigelse sker normalt sammen med andre former for kontrol og er kun en begrænset del af kontrollen med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Kontrol ved besigtigelse sker normalt sammen med andre former for kontrol og er kun en begrænset del af kontrollen med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger.

| — | Inspektørernes viden og erfaring spiller en vigtig rolle ved kontrol på stedet. Medlemsstaterne har opstillet en liste over god landbrugspraksis (GLP), som i mange tilfælde suppleres af checklister, instruktioner, uddannelse, kvalitetssikringsprogrammer og en forpligtelse til at henvende sig til de kompetente myndigheder i tvivlstilfælde. Når det gælder andre forpligtelser, som er særegne for de enkelte ML-foranstaltninger, har de fleste medlemsstater udarbejdet vejledninger, cirkulærer og/eller instruktioner, som inspektørerne kan benytte, og som sikrer, at kontrollen med den samme foranstaltning stort set sker på samme måde på hele det nationale territorium (se punkt 100-101). |
| --- | --- |

—

Inspektørernes viden og erfaring spiller en vigtig rolle ved kontrol på stedet. Medlemsstaterne har opstillet en liste over god landbrugspraksis (GLP), som i mange tilfælde suppleres af checklister, instruktioner, uddannelse, kvalitetssikringsprogrammer og en forpligtelse til at henvende sig til de kompetente myndigheder i tvivlstilfælde. Når det gælder andre forpligtelser, som er særegne for de enkelte ML-foranstaltninger, har de fleste medlemsstater udarbejdet vejledninger, cirkulærer og/eller instruktioner, som inspektørerne kan benytte, og som sikrer, at kontrollen med den samme foranstaltning stort set sker på samme måde på hele det nationale territorium (se punkt 100-101).

| V. | Kommissionen medgiver, at kontrollen med nogle af de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger på grund af deres kompleksitet er ressourcekrævende både teknisk og økonomisk set. En sammenligning mellem behovet for ressourcer til de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger og de foranstaltninger, der bygger på den første grundpille, skal dog ses i en større sammenhæng. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Den miljøvenlige landbrugspolitik er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug. |
| --- | --- |

V.

Kommissionen medgiver, at kontrollen med nogle af de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger på grund af deres kompleksitet er ressourcekrævende både teknisk og økonomisk set. En sammenligning mellem behovet for ressourcer til de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger og de foranstaltninger, der bygger på den første grundpille, skal dog ses i en større sammenhæng. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Den miljøvenlige landbrugspolitik er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug.

| VI. | Kommissionen ser gerne, at problemet med de miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kontrollerbarhed anbringes i en større sammenhæng:






  — | Mange miljøvenlige landbrugsforanstaltninger/miljøforpligtelser kan i princippet bedømmes på deres kontrollerbarhed, når programmerne undersøges af Kommissionen, og bliver det også. For andre foranstaltninger kan kontrollerbarheden på grund af deres karakter være vanskeligere og kræver ofte en særlig bekostelig analyse. En fuldstændig udtømmende kontrol er derfor for dyr og giver måske kun begrænset merværdi i form af mindre risiko for budgettet og/eller miljøet. |
| --- | --- | --- |

VI.

Kommissionen ser gerne, at problemet med de miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kontrollerbarhed anbringes i en større sammenhæng:

—

Mange miljøvenlige landbrugsforanstaltninger/miljøforpligtelser kan i princippet bedømmes på deres kontrollerbarhed, når programmerne undersøges af Kommissionen, og bliver det også. For andre foranstaltninger kan kontrollerbarheden på grund af deres karakter være vanskeligere og kræver ofte en særlig bekostelig analyse. En fuldstændig udtømmende kontrol er derfor for dyr og giver måske kun begrænset merværdi i form af mindre risiko for budgettet og/eller miljøet.

| — | Risikoen for manglende opfyldelse af kravene skal dog afvejes mod foranstaltningens mulige fordele. Hvad der kræves til en miljøvenlig landbrugsforanstaltning, som Kommissionen anser for et væsentligt led i strategien for inddragelse af miljøhensyn i FLP, er en ordning, der indebærer tilstrækkelig kontrol, men samtidig er rimelig. Som Revisionsretten bemærker, skal kontrollen kunne give rimelig sikkerhed med rimelige omkostninger. |
| --- | --- |

—

Risikoen for manglende opfyldelse af kravene skal dog afvejes mod foranstaltningens mulige fordele. Hvad der kræves til en miljøvenlig landbrugsforanstaltning, som Kommissionen anser for et væsentligt led i strategien for inddragelse af miljøhensyn i FLP, er en ordning, der indebærer tilstrækkelig kontrol, men samtidig er rimelig. Som Revisionsretten bemærker, skal kontrollen kunne give rimelig sikkerhed med rimelige omkostninger.

| — | Til den næste programperiode har Kommissionen foreslået en kontrolordning, der så vidt muligt vil blive tilpasset ordningerne for kontrol med opfyldelse af de miljøkrav, medlemsstaterne skal stille for tildeling af støtte, der bygger på den første grundpille (opfyldelse af miljøkrav). |
| --- | --- |

—

Til den næste programperiode har Kommissionen foreslået en kontrolordning, der så vidt muligt vil blive tilpasset ordningerne for kontrol med opfyldelse af de miljøkrav, medlemsstaterne skal stille for tildeling af støtte, der bygger på den første grundpille (opfyldelse af miljøkrav).

| — | Desuden har Kommissionen foreslået en klarere ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen for at styrke den principielle delforvaltning. |
| --- | --- |

—

Desuden har Kommissionen foreslået en klarere ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen for at styrke den principielle delforvaltning.

INDLEDNING

| 9-10. | Kommissionen er enig i, at sammenkædningen af landbrug og miljø er af stor offentlig og politisk interesse. Den understreger, at både miljøvenligt landbrug og opfyldelsen af miljøkrav skal sikre, at miljøhensyn inddrages i landbrugspolitikken. Disse forhold supplerer hinanden: Opfyldelsen af miljøkrav betyder, at den landmand, der ikke opfylder dem, får støtten helt eller delvis reduceret, mens støtte til miljøvenligt landbrug udbetales til landmænd, der er villige til at gå betydelig videre og løse miljøopgaver mod betaling. |
| --- | --- |

9-10.

Kommissionen er enig i, at sammenkædningen af landbrug og miljø er af stor offentlig og politisk interesse. Den understreger, at både miljøvenligt landbrug og opfyldelsen af miljøkrav skal sikre, at miljøhensyn inddrages i landbrugspolitikken. Disse forhold supplerer hinanden: Opfyldelsen af miljøkrav betyder, at den landmand, der ikke opfylder dem, får støtten helt eller delvis reduceret, mens støtte til miljøvenligt landbrug udbetales til landmænd, der er villige til at gå betydelig videre og løse miljøopgaver mod betaling.

REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ KOMMISSIONENS NIVEAU

| 32-35. | Som led i sin gennemgang af programmerne for landdistrikternes udvikling kontrollerede Kommissionen, at de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, medlemsstaterne havde opstillet, var acceptable og relevante. Til dette formål udarbejdede Kommissionen retningslinjer til sine sagsbehandlere, som kunne være dem til hjælp i deres vurdering af de foreslåede miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. Kommissionen mener imidlertid, at de fleste miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kontrollerbarhed kan vurderes i rimeligt omfang (f.eks. udyrkede markskel, omstilling fra agerjord til græsjord, slåningstidspunkter, plantedække om vinteren, bevarelse af sjældne racer/sorter, vekseldrift, vandingsbegrænsninger, grænser for bestandtæthed osv.).
  Denne vurdering kan dog forekomme vanskeligere, når det gælder en række andre forpligtelser. Her har Kommissionen besluttet ikke at acceptere visse foranstaltninger på grund af deres ringe kontrollerbarhed (f.eks. formindskelse af N-gødning med under 5 % eller formindskelse af brugen af andre gødningsstoffer med mindre end 20 %).
  Det er rigtigt, at Kommissionen ikke kunne foretage en udtømmende forhåndsundersøgelse af alle de foreslåede foranstaltningers kontrollerbarhed. Der skal her tages hensyn til, at delt forvaltning indebærer ansvarsforskelle: Kommissionen opstiller rammerne, men medlemsstaterne skal selv foreslå foranstaltningerne og sikre, at hver foranstaltning indeholder tilstrækkeligt kontrollerbare indikatorer. At et program godkendes af Kommissionen fritager ikke medlemsstaten for sit ansvar. |
| --- | --- |

32-35.

Som led i sin gennemgang af programmerne for landdistrikternes udvikling kontrollerede Kommissionen, at de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, medlemsstaterne havde opstillet, var acceptable og relevante. Til dette formål udarbejdede Kommissionen retningslinjer til sine sagsbehandlere, som kunne være dem til hjælp i deres vurdering af de foreslåede miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. Kommissionen mener imidlertid, at de fleste miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kontrollerbarhed kan vurderes i rimeligt omfang (f.eks. udyrkede markskel, omstilling fra agerjord til græsjord, slåningstidspunkter, plantedække om vinteren, bevarelse af sjældne racer/sorter, vekseldrift, vandingsbegrænsninger, grænser for bestandtæthed osv.).

Denne vurdering kan dog forekomme vanskeligere, når det gælder en række andre forpligtelser. Her har Kommissionen besluttet ikke at acceptere visse foranstaltninger på grund af deres ringe kontrollerbarhed (f.eks. formindskelse af N-gødning med under 5 % eller formindskelse af brugen af andre gødningsstoffer med mindre end 20 %).

Det er rigtigt, at Kommissionen ikke kunne foretage en udtømmende forhåndsundersøgelse af alle de foreslåede foranstaltningers kontrollerbarhed. Der skal her tages hensyn til, at delt forvaltning indebærer ansvarsforskelle: Kommissionen opstiller rammerne, men medlemsstaterne skal selv foreslå foranstaltningerne og sikre, at hver foranstaltning indeholder tilstrækkeligt kontrollerbare indikatorer. At et program godkendes af Kommissionen fritager ikke medlemsstaten for sit ansvar.

| 33. | Hvad den interne risikovurdering angår, så var det en overordnet vurdering af ordningerne for landdistrikternes udvikling og tænkt som et middel til forbedring af denne politik efter 2006. I det pågældende dokument tilkendegav den afdeling, der forestår revisionen af landdistrikternes udvikling, at det (på grund af den korte tid til godkendelse af programmerne og de manglende midler) ikke var muligt af undersøge samtlige udvælgelseskriteriers kontrollerbarhed og forhåndsevaluere de administrations- og kontrolordninger, medlemsstaterne havde indført for at gennemføre planerne/programmerne.
  GD AGRI vil overveje at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for den næste programperiode på grundlag af resultaterne af denne overordnede vurdering. |
| --- | --- |

33.

Hvad den interne risikovurdering angår, så var det en overordnet vurdering af ordningerne for landdistrikternes udvikling og tænkt som et middel til forbedring af denne politik efter 2006. I det pågældende dokument tilkendegav den afdeling, der forestår revisionen af landdistrikternes udvikling, at det (på grund af den korte tid til godkendelse af programmerne og de manglende midler) ikke var muligt af undersøge samtlige udvælgelseskriteriers kontrollerbarhed og forhåndsevaluere de administrations- og kontrolordninger, medlemsstaterne havde indført for at gennemføre planerne/programmerne.

GD AGRI vil overveje at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for den næste programperiode på grundlag af resultaterne af denne overordnede vurdering.

| 37-38. | Målet med den »præventive« undersøgelse, Kommissionen foretog i 12 medlemsstater mellem 2000 og 2001, var at vurdere de kontrolordninger, hvormed de besøgte organer havde tænkt sig at administrere og kontrollere samtlige foranstaltninger for landdistrikternes udvikling i programperioden 2000-2006.
  En særskilt »opfølgningsundersøgelse« blev udført i 2000-2002 i alle de medlemsstater, hvori »ledsageforanstaltningerne« (programperioden 1993-1999) allerede var blevet revideret i 1997-1999, for at sikre, at de påviste fejl var blevet rettet. Denne undersøgelse omfattede ni besøg, som særligt gjaldt MLF, i fem medlemsstater, der havde fået pålagt finansielle korrektioner på grund af mangler i deres administrations- og kontrolordninger. |
| --- | --- |

37-38.

Målet med den »præventive« undersøgelse, Kommissionen foretog i 12 medlemsstater mellem 2000 og 2001, var at vurdere de kontrolordninger, hvormed de besøgte organer havde tænkt sig at administrere og kontrollere samtlige foranstaltninger for landdistrikternes udvikling i programperioden 2000-2006.

En særskilt »opfølgningsundersøgelse« blev udført i 2000-2002 i alle de medlemsstater, hvori »ledsageforanstaltningerne« (programperioden 1993-1999) allerede var blevet revideret i 1997-1999, for at sikre, at de påviste fejl var blevet rettet. Denne undersøgelse omfattede ni besøg, som særligt gjaldt MLF, i fem medlemsstater, der havde fået pålagt finansielle korrektioner på grund af mangler i deres administrations- og kontrolordninger.

| 39. | Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, som omfatter samtlige landbrugsudgifter. Det tager hensyn til forskellige risikoelementer, herunder Revisionsrettens bemærkninger og den tid, der er gået siden den sidste revision, og fastlægger således sin revisionsprioritering.
  På grundlag af denne risikovurdering er det de tidligere år blevet besluttet at prioritere andre revisioner. Den centrale risikoanalyse viste i 2005, at miljøvenlige landbrugsforanstaltninger var forbundet med en forholdsvis høj risikoværdi, og de blev derfor udvalgt til revision i 2005/06.
  Følgende forhold viser imidlertid, at GD AGRI's direktorat for regnskabsafslutning allerede har vurderet de eksisterende ordninger for MLF på forskellig måde:






  — | Revisionen i 1997-1999 (se punkt 37) gjaldt MLF i næsten alle medlemsstater, og opfølgningsrevisionen i 2000-2002 vurderede forbedringerne i de medlemsstater, hvor der var blevet påvist mangler. Disse revisioner skabte rimelig sikkerhed omkring de gældende ordninger for administration og kontrol af MLF i programperioden 1993-1999, og det ændrede sig stort set ikke i programperioden 2000-2006. Disse revisioner omfattede også anvendelsen af hensigtsmæssige kontrolmetoder for de foranstaltninger, der blev anset for vanskelige at kontrollere. |
| --- | --- | --- |

39.

Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, som omfatter samtlige landbrugsudgifter. Det tager hensyn til forskellige risikoelementer, herunder Revisionsrettens bemærkninger og den tid, der er gået siden den sidste revision, og fastlægger således sin revisionsprioritering.

På grundlag af denne risikovurdering er det de tidligere år blevet besluttet at prioritere andre revisioner. Den centrale risikoanalyse viste i 2005, at miljøvenlige landbrugsforanstaltninger var forbundet med en forholdsvis høj risikoværdi, og de blev derfor udvalgt til revision i 2005/06.

Følgende forhold viser imidlertid, at GD AGRI's direktorat for regnskabsafslutning allerede har vurderet de eksisterende ordninger for MLF på forskellig måde:

—

Revisionen i 1997-1999 (se punkt 37) gjaldt MLF i næsten alle medlemsstater, og opfølgningsrevisionen i 2000-2002 vurderede forbedringerne i de medlemsstater, hvor der var blevet påvist mangler. Disse revisioner skabte rimelig sikkerhed omkring de gældende ordninger for administration og kontrol af MLF i programperioden 1993-1999, og det ændrede sig stort set ikke i programperioden 2000-2006. Disse revisioner omfattede også anvendelsen af hensigtsmæssige kontrolmetoder for de foranstaltninger, der blev anset for vanskelige at kontrollere.

| — | Den undersøgelse, der blev foretaget i størstedelen af medlemsstaterne i 2000-2001 (se punkt 37), omfattede også konformitetskontrol med administrations- og kontrolordningerne for MLF. |
| --- | --- |

—

Den undersøgelse, der blev foretaget i størstedelen af medlemsstaterne i 2000-2001 (se punkt 37), omfattede også konformitetskontrol med administrations- og kontrolordningerne for MLF.

| — | Det eneste egentlig nye, som forordning (EF) nr. 1257/1999 indførte i MLF, nemlig god landbrugspraksis, blev underkastet en grundig systemrevision i forbindelse med den USO-undersøgelse, der blev foretaget i de fleste medlemsstater i 2003-2004. |
| --- | --- |

—

Det eneste egentlig nye, som forordning (EF) nr. 1257/1999 indførte i MLF, nemlig god landbrugspraksis, blev underkastet en grundig systemrevision i forbindelse med den USO-undersøgelse, der blev foretaget i de fleste medlemsstater i 2003-2004.

| 47. | b) | Udfyldelse af standardskemaet er det minimale rapporteringskrav, selv om det i vejledningen hedder, at yderligere oplysninger kan forelægges efter medlemsstaternes skøn. Nogle medlemsstater sender også en skriftlig rapport med en beskrivelse af deres kontrolordning og opstiller konklusioner af de inspektioner, de har foretaget. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Udfyldelse af standardskemaet er det minimale rapporteringskrav, selv om det i vejledningen hedder, at yderligere oplysninger kan forelægges efter medlemsstaternes skøn. Nogle medlemsstater sender også en skriftlig rapport med en beskrivelse af deres kontrolordning og opstiller konklusioner af de inspektioner, de har foretaget.

| c) | Rapporternes anvendelighed ved vurdering af medlemsstaternes tilsyn var begrænset, men de har alligevel været til nytte, fordi de viser, om alle landmænd er blevet kontrolleret (se også punkt 49). |
| --- | --- |

c)

Rapporternes anvendelighed ved vurdering af medlemsstaternes tilsyn var begrænset, men de har alligevel været til nytte, fordi de viser, om alle landmænd er blevet kontrolleret (se også punkt 49).

| d) | Dette dokument skulle give medlemsstaterne en vis vejledning i, hvilken type oplysninger de skulle indsende, og i hvilken form det skulle ske. Rapporterne er siden blevet affattet i en mere ensartet udformning. Kommissionen har nu iværksat en proces for i samarbejde med medlemsstaterne at forbedre tilsynsrapporternes form og indhold. |
| --- | --- |

d)

Dette dokument skulle give medlemsstaterne en vis vejledning i, hvilken type oplysninger de skulle indsende, og i hvilken form det skulle ske. Rapporterne er siden blevet affattet i en mere ensartet udformning. Kommissionen har nu iværksat en proces for i samarbejde med medlemsstaterne at forbedre tilsynsrapporternes form og indhold.

| e) | I Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, som blev vedtaget den 10. juni 2004, understregede Kommissionen, at der skulle foretages yderligere forbedringer. |
| --- | --- |

e)

I Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, som blev vedtaget den 10. juni 2004, understregede Kommissionen, at der skulle foretages yderligere forbedringer.

Forordning (EF) nr. 882/2004, der skal anvendes fra 2006, opstiller en hel række krav, som vil give medlemsstaterne utvetydige kriterier for, bl.a. hvordan den offentlige kontrol skal tilrettelægges (artikel 3), de kompetente myndigheder udpeges (artikel 4), kontrolopgaverne uddelegeres (artikel 5), kontrol- og verifikationsprocedurerne udføres (artikel 8) og kontrolaktiviteterne og kontrolteknikkerne benyttes (artikel 10). I tilknytning hertil genbehandles tilsynsbestemmelserne i forbindelse med ændringen af forordning (EØF) nr. 2092/91.

| 49. | Rapporterne giver en række oplysninger om de gældende kontrolordninger, f.eks. bekræftelse på antallet af foretagne kontrolbesøg, som i hvert fald er meget tæt på — og de fleste tilfælde overstiger — antallet af landmænd og antallet af konstaterede overtrædelser. Kommissionen påpegede i Handlingsplanen for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug behovet for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet. |
| --- | --- |

49.

Rapporterne giver en række oplysninger om de gældende kontrolordninger, f.eks. bekræftelse på antallet af foretagne kontrolbesøg, som i hvert fald er meget tæt på — og de fleste tilfælde overstiger — antallet af landmænd og antallet af konstaterede overtrædelser. Kommissionen påpegede i Handlingsplanen for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug behovet for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet.

| 50. | Selv om Fællesskabets nuværende lovgivning ikke giver retsgrundlag for, at Fællesskabet kan foretage kontrolbesøg for at efterprøve, om kontrolbestemmelserne for økologisk landbrug i forordning (EØF) nr. 2092/91 overholdes, blev der mellem 1998 og 2001 foretaget en række LVK-besøg. Det skete, fordi nogle medlemsstater i den stående komité havde givet udtryk for bekymring. Bekymringen gjaldt den voksende mængde økologiske produkter, EU importerer fra 75 tredjelande. |
| --- | --- |

50.

Selv om Fællesskabets nuværende lovgivning ikke giver retsgrundlag for, at Fællesskabet kan foretage kontrolbesøg for at efterprøve, om kontrolbestemmelserne for økologisk landbrug i forordning (EØF) nr. 2092/91 overholdes, blev der mellem 1998 og 2001 foretaget en række LVK-besøg. Det skete, fordi nogle medlemsstater i den stående komité havde givet udtryk for bekymring. Bekymringen gjaldt den voksende mængde økologiske produkter, EU importerer fra 75 tredjelande.

| 51. | Kommissionen betragter »kontrol på stedet« foretaget af Fællesskabets inspektører som et supplement, hvormed det kan efterprøves, om medlemsstaternes ordning for kontrol med økologisk landbrug fungerer hensigtsmæssigt.
  Alligevel vil spørgsmålet om den offentlige kontrol med økologisk landbrug, herunder de nationale tilsynsordninger, blive taget op i forbindelse med den genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91, der blev indledt med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug samt på baggrund af forordning (EF) nr. 882/2004's ikrafttrædelse.
  I den udstrækning foranstaltningerne for økologisk landbrug modtager finansieringsbidrag i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, foretager GD AGRI's revisionstjenester desuden, som led i deres gennemgang af MLF (2005-2006), en delvis undersøgelse af tilsynsordningerne i de reviderede regioner og medlemsstater. Denne undersøgelse drejer sig om de kompetente myndigheders tilsyn med de godkendte organer for kontrol med økologisk landbrug og om de procedurer, som de myndigheder, der fører kontrol med landdistrikternes udvikling, har indført for systematisk at kunne efterprøve den årlige godkendelse af de økologiske landmænd, som modtager støtte fra EUGFL.
  Endelig havde Kommissionen ikke tilstrækkelige midler til at lade LVK foretage andre kontrolbesøg end dem, der blev foretaget, fordi medlemsstaterne havde udtrykt bekymring over indførte økologiske produkter.
  Man mente desuden, at dette område kun indebar ringe risiko for fødevaresikkerheden i forhold til andre problemer. LVK's hovedaktiviteter er fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed. Kravene til LVK om at foretage kontrolbesøg inden for disse områder overstiger langt dets evne til at gøre det. Når LVK opstiller sit besøgsprogram, må der derfor træffes valg på grundlag af risikoen for menneskelig sundhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed. Desuden lagde LVK hovedvægten på besøg i EU's ansøgerlande i forbindelse med processen forud for udvidelsen. Faktisk foretog LVK 36 % af alle sine kontrolbesøg i 2003 i ansøgerlandene. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen betragter »kontrol på stedet« foretaget af Fællesskabets inspektører som et supplement, hvormed det kan efterprøves, om medlemsstaternes ordning for kontrol med økologisk landbrug fungerer hensigtsmæssigt.

Alligevel vil spørgsmålet om den offentlige kontrol med økologisk landbrug, herunder de nationale tilsynsordninger, blive taget op i forbindelse med den genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91, der blev indledt med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug samt på baggrund af forordning (EF) nr. 882/2004's ikrafttrædelse.

I den udstrækning foranstaltningerne for økologisk landbrug modtager finansieringsbidrag i forbindelse med udvikling af landdistrikterne, foretager GD AGRI's revisionstjenester desuden, som led i deres gennemgang af MLF (2005-2006), en delvis undersøgelse af tilsynsordningerne i de reviderede regioner og medlemsstater. Denne undersøgelse drejer sig om de kompetente myndigheders tilsyn med de godkendte organer for kontrol med økologisk landbrug og om de procedurer, som de myndigheder, der fører kontrol med landdistrikternes udvikling, har indført for systematisk at kunne efterprøve den årlige godkendelse af de økologiske landmænd, som modtager støtte fra EUGFL.

Endelig havde Kommissionen ikke tilstrækkelige midler til at lade LVK foretage andre kontrolbesøg end dem, der blev foretaget, fordi medlemsstaterne havde udtrykt bekymring over indførte økologiske produkter.

Man mente desuden, at dette område kun indebar ringe risiko for fødevaresikkerheden i forhold til andre problemer. LVK's hovedaktiviteter er fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed. Kravene til LVK om at foretage kontrolbesøg inden for disse områder overstiger langt dets evne til at gøre det. Når LVK opstiller sit besøgsprogram, må der derfor træffes valg på grundlag af risikoen for menneskelig sundhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed. Desuden lagde LVK hovedvægten på besøg i EU's ansøgerlande i forbindelse med processen forud for udvidelsen. Faktisk foretog LVK 36 % af alle sine kontrolbesøg i 2003 i ansøgerlandene.

| 52. | Henstillingerne om at forbedre ordningerne er blevet taget til efterretning af de fleste af medlemsstaterne. I Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, som Kommissionen vedtog den 10. juni 2004, opstillede den en overordnet politik, der også omfatter yderligere forbedring og underbygning af kontrolordningerne. |
| --- | --- |

52.

Henstillingerne om at forbedre ordningerne er blevet taget til efterretning af de fleste af medlemsstaterne. I Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, som Kommissionen vedtog den 10. juni 2004, opstillede den en overordnet politik, der også omfatter yderligere forbedring og underbygning af kontrolordningerne.

| 53. | I overensstemmelse med LVK's normale opfølgningsprocedurer fik disse seks medlemsstater tilsendt en påmindelse om at indsende handlingsplaner. Hvis svar udeblev, blev der sendt besked til GD AGRI, som i påkommende tilfælde tog affære.
  Som nævnt i punkt 47, litra e), var et andet vigtigt skridt, at Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug blev vedtaget. |
| --- | --- |

53.

I overensstemmelse med LVK's normale opfølgningsprocedurer fik disse seks medlemsstater tilsendt en påmindelse om at indsende handlingsplaner. Hvis svar udeblev, blev der sendt besked til GD AGRI, som i påkommende tilfælde tog affære.

Som nævnt i punkt 47, litra e), var et andet vigtigt skridt, at Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug blev vedtaget.

| 54. | GD AGRI modtog og registrerede GD SANCO-rapporterne fra alle de pågældende syv medlemsstater. Det tog også hensyn til andre oplysningskilder i forbindelse med tilsyns- og kontrolordningen i medlemsstaterne. Kommissionen foretog opfølgning, hvis der var behov for det. Desuden er det et særligt træk ved økologisk landbrug, at kontrolordningerne forstærkes af markedet for attesterede og mærkede økologiske produkter — dvs. af leverandørerne og de interesserede forbrugere selv. Konkurrencen på markedet betyder, at de erhvervsdrivende holder omhyggeligt øje med kontrolordningerne og ofte giver de kompetente myndigheder meddelelse om mulige uregelmæssigheder. Dette har en vigtig selvkorrigerende virkning.
  Svar på tekst i tekstboks 2:
  Som opfølgning af Østrigs vedtagelse af handlingsplanen og de relevante supplerende oplysninger, de østrigske myndigheder havde givet, indtog Kommissionen eksempelvis den holdning, at de mangler, LVK rapporten havde påvist, var blevet korrekt behandlet, og at der ikke umiddelbart var behov for kontrol på stedet.
  For Det Forenede Kongeriges vedkommende foreslog LVK-besøgsrapporten, at tilsynet skulle udbygges for at forbedre Det Forenede Kongeriges kontrolordning. Det Forenede Kongeriges regering har siden da anmeldt en række strukturelle ændringer af sin kontrolordning. I sit brev af 21. juli 2003 meddelte ministeriet for miljø, fødevarer og udvikling af landdistrikterne (DEFRA), at der var blevet nedsat et rådgivende udvalg for økologiske standarder, som skulle bistå DEFRA med at træffe beslutning om de britiske kontrolorganers arbejde og om deres fortsatte godkendelse. Rådgivningen bygger på en vurdering, som Det Forenede Kongeriges akkrediteringsorgan har foretaget, og på kontrol på stedet, udført af uafhængige konsulenter. Kommissionen mener, at dette er et skridt i den rigtige retning.
  For Italiens vedkommende fulgte Kommissionen henstillingerne i LVK rapporten og gennemgik de relevante oplysninger. Da de italienske myndigheder havde truffet de nødvendige opfølgningsforanstaltninger i de enkelte tilfælde og desuden regelmæssigt indsendt kontrolorganernes årlige tilsynsrapporter, afgjorde Kommissionen, at der ikke var behov for yderligere opfølgning.
  Spanien havde sendt forklarende bemærkninger til den foreløbige LVK rapport, og nogle af dem blev medtaget i den endelige rapport. Kommissionen tog affære over for, hvad den betragtede som den vigtigste mangel, nemlig mærkningen, ved at indlede en overtrædelsesprocedure. Desuden behandler de seneste årlige rapporter fra Spanien de private kontrolorganers tilsyn. |
| --- | --- |

54.

GD AGRI modtog og registrerede GD SANCO-rapporterne fra alle de pågældende syv medlemsstater. Det tog også hensyn til andre oplysningskilder i forbindelse med tilsyns- og kontrolordningen i medlemsstaterne. Kommissionen foretog opfølgning, hvis der var behov for det. Desuden er det et særligt træk ved økologisk landbrug, at kontrolordningerne forstærkes af markedet for attesterede og mærkede økologiske produkter — dvs. af leverandørerne og de interesserede forbrugere selv. Konkurrencen på markedet betyder, at de erhvervsdrivende holder omhyggeligt øje med kontrolordningerne og ofte giver de kompetente myndigheder meddelelse om mulige uregelmæssigheder. Dette har en vigtig selvkorrigerende virkning.

Svar på tekst i tekstboks 2:

Som opfølgning af Østrigs vedtagelse af handlingsplanen og de relevante supplerende oplysninger, de østrigske myndigheder havde givet, indtog Kommissionen eksempelvis den holdning, at de mangler, LVK rapporten havde påvist, var blevet korrekt behandlet, og at der ikke umiddelbart var behov for kontrol på stedet.

For Det Forenede Kongeriges vedkommende foreslog LVK-besøgsrapporten, at tilsynet skulle udbygges for at forbedre Det Forenede Kongeriges kontrolordning. Det Forenede Kongeriges regering har siden da anmeldt en række strukturelle ændringer af sin kontrolordning. I sit brev af 21. juli 2003 meddelte ministeriet for miljø, fødevarer og udvikling af landdistrikterne (DEFRA), at der var blevet nedsat et rådgivende udvalg for økologiske standarder, som skulle bistå DEFRA med at træffe beslutning om de britiske kontrolorganers arbejde og om deres fortsatte godkendelse. Rådgivningen bygger på en vurdering, som Det Forenede Kongeriges akkrediteringsorgan har foretaget, og på kontrol på stedet, udført af uafhængige konsulenter. Kommissionen mener, at dette er et skridt i den rigtige retning.

For Italiens vedkommende fulgte Kommissionen henstillingerne i LVK rapporten og gennemgik de relevante oplysninger. Da de italienske myndigheder havde truffet de nødvendige opfølgningsforanstaltninger i de enkelte tilfælde og desuden regelmæssigt indsendt kontrolorganernes årlige tilsynsrapporter, afgjorde Kommissionen, at der ikke var behov for yderligere opfølgning.

Spanien havde sendt forklarende bemærkninger til den foreløbige LVK rapport, og nogle af dem blev medtaget i den endelige rapport. Kommissionen tog affære over for, hvad den betragtede som den vigtigste mangel, nemlig mærkningen, ved at indlede en overtrædelsesprocedure. Desuden behandler de seneste årlige rapporter fra Spanien de private kontrolorganers tilsyn.

REVISIONSBEMÆRKNINGER PÅ MEDLEMSSTATSNIVEAU

| 58-59. | I forbindelse med vurderingen af de foreslåede ændringer af den nationale udviklingsplan for 2004 bad Kommissionen de franske myndigheder oplyse den om, hvilke foranstaltninger der ville blive truffet for at behandle de svage punkter, Revisionsretten havde påpeget. Disse ændringer står på dagsordenen for STAR-Komitéens møde i september 2005. |
| --- | --- |

58-59.

I forbindelse med vurderingen af de foreslåede ændringer af den nationale udviklingsplan for 2004 bad Kommissionen de franske myndigheder oplyse den om, hvilke foranstaltninger der ville blive truffet for at behandle de svage punkter, Revisionsretten havde påpeget. Disse ændringer står på dagsordenen for STAR-Komitéens møde i september 2005.

| 60-61. | En sammenligning mellem ressourcebehovene skal behandles forsigtigt. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Den miljøvenlige landbrugspolitik er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug. Kommissionen erkender, at effektiv kontrol med de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger ofte indebærer et stort behov for specialiserede ressourcer. Kommissionen har derfor opstillet retningslinjer, der viser, hvordan overholdelsen af indviklede forpligtelser (ophør med eller formindskelse af tilførsler) og GLP skal vurderes. |
| --- | --- |

60-61.

En sammenligning mellem ressourcebehovene skal behandles forsigtigt. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Den miljøvenlige landbrugspolitik er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug. Kommissionen erkender, at effektiv kontrol med de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger ofte indebærer et stort behov for specialiserede ressourcer. Kommissionen har derfor opstillet retningslinjer, der viser, hvordan overholdelsen af indviklede forpligtelser (ophør med eller formindskelse af tilførsler) og GLP skal vurderes.

| 64-65. | God landbrugspraksis i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1257/1999 bygger i Tyskland på den særlige landbrugslovgivning, der er bindende for alle udnyttede landbrugsarealer og alle husdyrbrug i hele Tyskland samt for alle landbrugsbedrifter uanset deres størrelse eller produktionssektor. Den toleddede fremgangsmåde, som benyttes i Tyskland (først kontrol af indikatorerne, derpå en dybtgående kontrol i tvivlstilfælde) forekommer rimelig.
  For Luxembourgs vedkommende havde midtvejsvurderingen allerede påvist mangel på særlige indikatorer for vurdering af miljøvenligt landbrug og en klar risiko i forbindelse med kontrollen af disse foranstaltninger. Kommissionen tog disse spørgsmål op under drøftelserne med medlemsstaten om den årlige rapport for 2003. Kommissionen vil drøfte disse spørgsmål med Luxembourg igen i forbindelse med dets årlige rapport for 2004. |
| --- | --- |

64-65.

God landbrugspraksis i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1257/1999 bygger i Tyskland på den særlige landbrugslovgivning, der er bindende for alle udnyttede landbrugsarealer og alle husdyrbrug i hele Tyskland samt for alle landbrugsbedrifter uanset deres størrelse eller produktionssektor. Den toleddede fremgangsmåde, som benyttes i Tyskland (først kontrol af indikatorerne, derpå en dybtgående kontrol i tvivlstilfælde) forekommer rimelig.

For Luxembourgs vedkommende havde midtvejsvurderingen allerede påvist mangel på særlige indikatorer for vurdering af miljøvenligt landbrug og en klar risiko i forbindelse med kontrollen af disse foranstaltninger. Kommissionen tog disse spørgsmål op under drøftelserne med medlemsstaten om den årlige rapport for 2003. Kommissionen vil drøfte disse spørgsmål med Luxembourg igen i forbindelse med dets årlige rapport for 2004.

| 67-68. | De syv kriterier svarer til de krav, retningslinjerne stiller for indførelse af administrationsordninger, kontrol og sanktioner i forbindelse med foranstaltninger til landbrugsbedrifternes udvikling, og de dækker en landbrugsbedrifts vigtigste aktiviteter. Andre led i god landbrugspraksis defineres desuden for hver enkelt aktivitet, der indgår i miljøvenligt landbrug. Kommissionen har godkendt disse syv kriterier, men de nationale instruktioner i forbindelse med dem er medlemsstatens ansvar. |
| --- | --- |

67-68.

De syv kriterier svarer til de krav, retningslinjerne stiller for indførelse af administrationsordninger, kontrol og sanktioner i forbindelse med foranstaltninger til landbrugsbedrifternes udvikling, og de dækker en landbrugsbedrifts vigtigste aktiviteter. Andre led i god landbrugspraksis defineres desuden for hver enkelt aktivitet, der indgår i miljøvenligt landbrug. Kommissionen har godkendt disse syv kriterier, men de nationale instruktioner i forbindelse med dem er medlemsstatens ansvar.

| 69. | Kommissionen er klar over denne situation og har derfor i sin forordning for den næste programperiode foreslået, at støtten til miljøvenligt landbrug kun skal omfatte forpligtelser, der er mere vidtgående end de obligatoriske standarder, der opstilles i overensstemmelse med artikel 4 og 5 og bilag III og IV i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, og de minimumskrav til brug af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og de øvrige relevante obligatoriske krav, som stilles af den nationale lovgivning og er fastlagt i programmet.
  Det vil betyde mere effektiv kontrol (første og anden grundpille tilsammen) og frigøre kapacitet til kontrol med den foreslåede nye grundlinje for miljøvenligt landbrug (se artikel 37 i Kommissionens forslag). |
| --- | --- |

69.

Kommissionen er klar over denne situation og har derfor i sin forordning for den næste programperiode foreslået, at støtten til miljøvenligt landbrug kun skal omfatte forpligtelser, der er mere vidtgående end de obligatoriske standarder, der opstilles i overensstemmelse med artikel 4 og 5 og bilag III og IV i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, og de minimumskrav til brug af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og de øvrige relevante obligatoriske krav, som stilles af den nationale lovgivning og er fastlagt i programmet.

Det vil betyde mere effektiv kontrol (første og anden grundpille tilsammen) og frigøre kapacitet til kontrol med den foreslåede nye grundlinje for miljøvenligt landbrug (se artikel 37 i Kommissionens forslag).

| 70. | Se svaret på punkt 58-59. |
| --- | --- |

70.

Se svaret på punkt 58-59.

| 72. | Se svaret på punkt 64. |
| --- | --- |

72.

Se svaret på punkt 64.

| 74. | Denne henstilling indgik i Kommissionens retningslinjer for at gøre det klart over for medlemsstaterne, at kontrol på stedet ikke bør foretages på uhensigtsmæssige tidspunkter.
  For at undgå, at kontrol på stedet altid foretages på den samme årstid, således at nogle forpligtelser aldrig bliver kontrolleret, skal kontrollen imidlertid spredes over hele året på grundlag af en risikoanalyse for de enkelte miljøforanstaltninger, som foretages af medlemsstaterne og hvert år tilpasses de tidligere års resultater, så kontrollen fortrinsvis lægges på tidspunkter, hvor de største risikoelementer kan kontrolleres. |
| --- | --- |

74.

Denne henstilling indgik i Kommissionens retningslinjer for at gøre det klart over for medlemsstaterne, at kontrol på stedet ikke bør foretages på uhensigtsmæssige tidspunkter.

For at undgå, at kontrol på stedet altid foretages på den samme årstid, således at nogle forpligtelser aldrig bliver kontrolleret, skal kontrollen imidlertid spredes over hele året på grundlag af en risikoanalyse for de enkelte miljøforanstaltninger, som foretages af medlemsstaterne og hvert år tilpasses de tidligere års resultater, så kontrollen fortrinsvis lægges på tidspunkter, hvor de største risikoelementer kan kontrolleres.

| 75. | Se svaret på punkt 64. |
| --- | --- |

75.

Se svaret på punkt 64.

| 77-78. | At gentage kontrollen hos den samme modtager betragtes ikke som acceptabelt og vil kun indebære begrænset merværdi i forhold til de midler, der stilles til rådighed. Dog skal der, hvis det er nødvendigt, foretages supplerende kontrol. På den anden side sikres det ved at fordele kontrollen på forskellige tidspunkter i årets løb, at alle forpligtelser kontrolleres hos i hvert fald nogle modtagere, således at den risiko, der ligger i hver enkelt forpligtelse, kan bestemmes, og overholdelse af bestemmelserne i artikel 69, andet led, i forordning (EF) nr. 817/2004 kan sikres (se svaret på punkt 74). |
| --- | --- |

77-78.

At gentage kontrollen hos den samme modtager betragtes ikke som acceptabelt og vil kun indebære begrænset merværdi i forhold til de midler, der stilles til rådighed. Dog skal der, hvis det er nødvendigt, foretages supplerende kontrol. På den anden side sikres det ved at fordele kontrollen på forskellige tidspunkter i årets løb, at alle forpligtelser kontrolleres hos i hvert fald nogle modtagere, således at den risiko, der ligger i hver enkelt forpligtelse, kan bestemmes, og overholdelse af bestemmelserne i artikel 69, andet led, i forordning (EF) nr. 817/2004 kan sikres (se svaret på punkt 74).

| 81. | Se svaret på punkt 58-59. |
| --- | --- |

81.

Se svaret på punkt 58-59.

| 84-85. | Begrundelsen for at ophæve dette krav var et ønske om at formindske medlemsstaternes administrative/økonomiske byrde (forenkling) og samtidig koncentrere standardkontrollen om væsentlige dele af forpligtelserne, der kunne tjene som indikatorer på modtagerens generelle opfyldelse af kravene. Uregelmæssigheder og tvivlstilfælde skulle derpå medføre en udtømmende kontrol. Forenkling er stadig et hovedpunkt for medlemsstaterne i den næste programperiode.
  (Se også svaret på punkt 74 og 77). |
| --- | --- |

84-85.

Begrundelsen for at ophæve dette krav var et ønske om at formindske medlemsstaternes administrative/økonomiske byrde (forenkling) og samtidig koncentrere standardkontrollen om væsentlige dele af forpligtelserne, der kunne tjene som indikatorer på modtagerens generelle opfyldelse af kravene. Uregelmæssigheder og tvivlstilfælde skulle derpå medføre en udtømmende kontrol. Forenkling er stadig et hovedpunkt for medlemsstaterne i den næste programperiode.

(Se også svaret på punkt 74 og 77).

| 86. | Opgivelserne fra modtagerne består i de fleste tilfælde af registreringer om bestemte produktionsteknikker (f.eks. optegnelser om indkøb af gødningsstoffer/pesticider, tidspunkt for deres anvendelse og den anvendte mængde). Hvis forpligtelsen dækker hele året og regelmæssig kontrol i årets løb er for dyr, er det nyttigt, at inspektøren først kan konsultere sådanne optegnelser og registreringer. I tvivlstilfælde bør myndighederne gå videre med en mere dybtgående kontrol. |
| --- | --- |

86.

Opgivelserne fra modtagerne består i de fleste tilfælde af registreringer om bestemte produktionsteknikker (f.eks. optegnelser om indkøb af gødningsstoffer/pesticider, tidspunkt for deres anvendelse og den anvendte mængde). Hvis forpligtelsen dækker hele året og regelmæssig kontrol i årets løb er for dyr, er det nyttigt, at inspektøren først kan konsultere sådanne optegnelser og registreringer. I tvivlstilfælde bør myndighederne gå videre med en mere dybtgående kontrol.

| 87. | Se svaret på punkt 58-59. |
| --- | --- |

87.

Se svaret på punkt 58-59.

| 89-90. | Se svaret på punkt 58-59. |
| --- | --- |

89-90.

Se svaret på punkt 58-59.

| 91-96. | På grund af vanskelighederne med at gennemføre denne foranstaltning har Baden-Württemberg ophævet den i 2005. |
| --- | --- |

91-96.

På grund af vanskelighederne med at gennemføre denne foranstaltning har Baden-Württemberg ophævet den i 2005.

| 97-98. | Siden Revisionsrettens besøg i Baden-Württemberg er det blevet besluttet, at der ved 50 % af kontrolbesøgene på stedet skal udtages en prøve, som sendes til undersøgelse på et laboratorium.
  Et andet eksempel er Østrig, hvor omfattende blad- og jordbundsanalyse indgår i kontrollen ved siden af besigtigelsen. |
| --- | --- |

97-98.

Siden Revisionsrettens besøg i Baden-Württemberg er det blevet besluttet, at der ved 50 % af kontrolbesøgene på stedet skal udtages en prøve, som sendes til undersøgelse på et laboratorium.

Et andet eksempel er Østrig, hvor omfattende blad- og jordbundsanalyse indgår i kontrollen ved siden af besigtigelsen.

| 100-101. | Inspektørernes viden og erfaring spiller en vigtig rolle ved kontrol på stedet. Alle medlemsstater har opstillet en liste over GLP, som i mange tilfælde suppleres af checklister, instruktioner, uddannelse, kvalitetssikringsprogrammer og en forpligtelse til at henvende sig til de kompetente myndigheder i tvivlstilfælde. Når det gælder andre forpligtelser, som er særegne for de enkelte ML-foranstaltninger, har de fleste medlemsstater udarbejdet vejledninger, cirkulærer og/eller instruktioner, som inspektørerne kan benytte, og som sikrer, at kontrollen med den samme foranstaltning stort set sker på samme måde på hele det nationale territorium. |
| --- | --- |

100-101.

Inspektørernes viden og erfaring spiller en vigtig rolle ved kontrol på stedet. Alle medlemsstater har opstillet en liste over GLP, som i mange tilfælde suppleres af checklister, instruktioner, uddannelse, kvalitetssikringsprogrammer og en forpligtelse til at henvende sig til de kompetente myndigheder i tvivlstilfælde. Når det gælder andre forpligtelser, som er særegne for de enkelte ML-foranstaltninger, har de fleste medlemsstater udarbejdet vejledninger, cirkulærer og/eller instruktioner, som inspektørerne kan benytte, og som sikrer, at kontrollen med den samme foranstaltning stort set sker på samme måde på hele det nationale territorium.

| 102-103. | Kommissionen vil så vidt muligt forpligte sig til i samarbejde med medlemsstaterne at korrigere de enkelte tilfælde. Det drejer sig f.eks. om klarere oplysninger til modtagere og kontrollanter om forpligtelsens indhold og om genbehandling af bødernes størrelse i tilfælde af manglende opfyldelse. |
| --- | --- |

102-103.

Kommissionen vil så vidt muligt forpligte sig til i samarbejde med medlemsstaterne at korrigere de enkelte tilfælde. Det drejer sig f.eks. om klarere oplysninger til modtagere og kontrollanter om forpligtelsens indhold og om genbehandling af bødernes størrelse i tilfælde af manglende opfyldelse.

| 104-106. | Hvis der ikke findes et register over landskabselementerne, må forpligtelsernes opfyldelse kontrolleres på andre måder. Den mest almindelige er besigtigelse, som i mange tilfælde kan sikre tilstrækkelig pålidelighed, f.eks. om elementerne faktisk forefindes.
  Forbedringer kan i denne sammenhæng ske ved at gennemføre og kontrollere bilag IV til forordning (EF) nr. 1782/2003 fra 2005 (krav om bevarelse af landskabstræk) og ved, at medlemsstaterne gør fremskridt med at kortlægge landskabstrækkene. |
| --- | --- |

104-106.

Hvis der ikke findes et register over landskabselementerne, må forpligtelsernes opfyldelse kontrolleres på andre måder. Den mest almindelige er besigtigelse, som i mange tilfælde kan sikre tilstrækkelig pålidelighed, f.eks. om elementerne faktisk forefindes.

Forbedringer kan i denne sammenhæng ske ved at gennemføre og kontrollere bilag IV til forordning (EF) nr. 1782/2003 fra 2005 (krav om bevarelse af landskabstræk) og ved, at medlemsstaterne gør fremskridt med at kortlægge landskabstrækkene.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 107. | En sammenligning mellem behovet for ressourcer til de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger og til de foranstaltninger, der bygger på den første grundpille, skal ses i en større sammenhæng. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug.
  Kommissionen medgiver, at kontrollen med ML-foranstaltninger er arbejdskraftkrævende og dyr på grund af de miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kompleksitet. Disse udgifter kan være »betydelige«, men det kan ikke undgås, når det drejer sig om en politik, som går ud på at inddrage miljøhensyn i landbruget, hvor kompleksitet er i sagens natur. En fuldstændig udtømmende kontrol er derfor for dyr og giver sandsynligvis kun begrænset merværdi i form af mindre risiko for budgettet. Kommissionen anser imidlertid de »betydelige« kontroludgifter for en acceptabel pris for denne politik. Kommissionen mener, at den toleddede fremgangsmåde, som benyttes i nogle medlemsstater, er en rimelig metode. Den finder, at de ordninger, medlemsstaterne har indført, giver rimelig sikkerhed. |
| --- | --- |

107.

En sammenligning mellem behovet for ressourcer til de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger og til de foranstaltninger, der bygger på den første grundpille, skal ses i en større sammenhæng. De miljøvenlige landbrugsforanstaltningers ressourcebehov skal vurderes i forhold til deres målsætninger. Miljøvenlige landbrugsforanstaltninger er et centralt og væsentligt led i strategien for at inddrage miljøhensyn i andre politiske områder som f.eks. landbrug.

Kommissionen medgiver, at kontrollen med ML-foranstaltninger er arbejdskraftkrævende og dyr på grund af de miljøvenlige landbrugsforanstaltningers kompleksitet. Disse udgifter kan være »betydelige«, men det kan ikke undgås, når det drejer sig om en politik, som går ud på at inddrage miljøhensyn i landbruget, hvor kompleksitet er i sagens natur. En fuldstændig udtømmende kontrol er derfor for dyr og giver sandsynligvis kun begrænset merværdi i form af mindre risiko for budgettet. Kommissionen anser imidlertid de »betydelige« kontroludgifter for en acceptabel pris for denne politik. Kommissionen mener, at den toleddede fremgangsmåde, som benyttes i nogle medlemsstater, er en rimelig metode. Den finder, at de ordninger, medlemsstaterne har indført, giver rimelig sikkerhed.

| 108. | Som led i sin gennemgang af PUL kontrollerede Kommissionen, at de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, medlemsstaterne havde opstillet, var acceptable og relevante. Desuden afslog Kommissionen at acceptere en række forslag, fordi deres merværdi og/eller kontrollerbarhed ikke var tilstrækkelig (se punkt 32).
  Det er imidlertid rigtigt, at Kommissionen ikke kunne foretage en udtømmende forhåndsundersøgelse af alle de foreslåede foranstaltningers kontrollerbarhed. Det er i denne sammenhæng vigtigt at bemærke, at delt forvaltning indebærer ansvarsforskelle. |
| --- | --- |

108.

Som led i sin gennemgang af PUL kontrollerede Kommissionen, at de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, medlemsstaterne havde opstillet, var acceptable og relevante. Desuden afslog Kommissionen at acceptere en række forslag, fordi deres merværdi og/eller kontrollerbarhed ikke var tilstrækkelig (se punkt 32).

Det er imidlertid rigtigt, at Kommissionen ikke kunne foretage en udtømmende forhåndsundersøgelse af alle de foreslåede foranstaltningers kontrollerbarhed. Det er i denne sammenhæng vigtigt at bemærke, at delt forvaltning indebærer ansvarsforskelle.

| 109. | Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, der omfatter samtlige landbrugsudgifter, og fastlægger sin revisionsprioritering efter den.
  Af de grunde, der anføres i punkt 39, mener det imidlertid, at MLF-kontrolordningerne i rimelig grad har været dækket siden den nuværende programperiodes begyndelse.
  Desuden er der blevet udvalgt MLF til revision i 2005/06 på grundlag af den seneste centrale risikovurdering. |
| --- | --- |

109.

Direktoratet for regnskabsafslutning tilrettelægger sit revisionsarbejde på grundlag af en central risikoanalyse, der omfatter samtlige landbrugsudgifter, og fastlægger sin revisionsprioritering efter den.

Af de grunde, der anføres i punkt 39, mener det imidlertid, at MLF-kontrolordningerne i rimelig grad har været dækket siden den nuværende programperiodes begyndelse.

Desuden er der blevet udvalgt MLF til revision i 2005/06 på grundlag af den seneste centrale risikovurdering.

| 110. | Med hensyn til de seneste tilsynsrapporter fra medlemsstaterne er situationen blevet bedre, når det gælder fuldstændighed og rettidighed. De viser, at antallet af kontrolbesøg hos landmændene i hvert fald er af samme størrelse som antallet af landmænd. I juni 2005 var samtlige tilsynsrapporter siden 2000 blevet modtaget undtagen to rapporter fra en enkelt medlemsstat i 2000 og 2001. Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologiske Landbrug har påpeget behovet for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet. Kommissionen har forpligtet sig til at tage problemet op, og drøftelserne om at ændre tilsynsrapporternes udformning og offentliggørelse er allerede blevet indledt i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug. |
| --- | --- |

110.

Med hensyn til de seneste tilsynsrapporter fra medlemsstaterne er situationen blevet bedre, når det gælder fuldstændighed og rettidighed. De viser, at antallet af kontrolbesøg hos landmændene i hvert fald er af samme størrelse som antallet af landmænd. I juni 2005 var samtlige tilsynsrapporter siden 2000 blevet modtaget undtagen to rapporter fra en enkelt medlemsstat i 2000 og 2001. Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologiske Landbrug har påpeget behovet for at forbedre tilsynsrapporternes kvalitet. Kommissionen har forpligtet sig til at tage problemet op, og drøftelserne om at ændre tilsynsrapporternes udformning og offentliggørelse er allerede blevet indledt i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug.

| 111. | Behovet for yderligere kontrol skal ses i forhold til risikoen ved samtlige foranstaltninger og direktiver, der skal kontrolleres, ikke mindst risikoen for fødevaresikkerheden. Ved hjælp af andre oplysningskilder og i betragtning af konkurrencens korrigerende virkning på markedet for økologiske produkter har Kommissionen sikret en generel opfølgning af tilsynet med kontrolordningerne i samtlige medlemsstater i forhold til de disponible midler (se punkt 54).
  Spørgsmålet om tilsyn indgår i arbejdet med genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91. Det knytter sig også til forordning (EF) nr. 882/2004, som skal anvendes fra 2006 og underbygger bestemmelserne for offentlig kontrol og tilsyn i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

111.

Behovet for yderligere kontrol skal ses i forhold til risikoen ved samtlige foranstaltninger og direktiver, der skal kontrolleres, ikke mindst risikoen for fødevaresikkerheden. Ved hjælp af andre oplysningskilder og i betragtning af konkurrencens korrigerende virkning på markedet for økologiske produkter har Kommissionen sikret en generel opfølgning af tilsynet med kontrolordningerne i samtlige medlemsstater i forhold til de disponible midler (se punkt 54).

Spørgsmålet om tilsyn indgår i arbejdet med genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91. Det knytter sig også til forordning (EF) nr. 882/2004, som skal anvendes fra 2006 og underbygger bestemmelserne for offentlig kontrol og tilsyn i medlemsstaterne.

| 112. | De vigtigste svagheder, som blev påvist, gjaldt tilsynet med de private kontrolorganer og førte til henstillinger herom. På grundlag af høringer og samråd under arbejdet med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug sluttede Kommissionen, at kontrolordningen fungerede godt. |
| --- | --- |

112.

De vigtigste svagheder, som blev påvist, gjaldt tilsynet med de private kontrolorganer og førte til henstillinger herom. På grundlag af høringer og samråd under arbejdet med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug sluttede Kommissionen, at kontrolordningen fungerede godt.

| 113. | Kontrolparametre, som er lette at efterprøve, er nødvendige for at sikre, at det første kontrolbesøg giver et rimeligt indtryk af modtagerens generelle opfyldelse af kravene. I tvivlstilfælde foretages derpå dyberegående kontrol. |
| --- | --- |

113.

Kontrolparametre, som er lette at efterprøve, er nødvendige for at sikre, at det første kontrolbesøg giver et rimeligt indtryk af modtagerens generelle opfyldelse af kravene. I tvivlstilfælde foretages derpå dyberegående kontrol.

| 114. | Artikel 69 i forordning (EF) nr. 817/2004 er klar på dette punkt idet »kontrollen på stedet skal spredes over året i overensstemmelse med en analyse af de risici, som hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikterne indebærer«. Når der påvises svagheder, drøfter Kommissionen dem med medlemsstaterne. Desuden kan Kommissionen efter afslutning af regnskaberne pålægge finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

114.

Artikel 69 i forordning (EF) nr. 817/2004 er klar på dette punkt idet »kontrollen på stedet skal spredes over året i overensstemmelse med en analyse af de risici, som hver type støtteforanstaltning til udvikling af landdistrikterne indebærer«. Når der påvises svagheder, drøfter Kommissionen dem med medlemsstaterne. Desuden kan Kommissionen efter afslutning af regnskaberne pålægge finansielle korrektioner.

| 115. | Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne forbedre situationen, så vidt det er muligt. |
| --- | --- |

115.

Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne forbedre situationen, så vidt det er muligt.

| 116. | Kommissionen mener, at opgivelser fra modtageren (f.eks. optegnelser om indkøb af gødningsstoffer/pesticider, tidspunkt for deres anvendelse og den anvendte mængde) er praktiske for kontrollanterne som den første indikator (f.eks. for forpligtelser, der gælder hele året). De bør, hvis det er nødvendigt, i videst muligt omfang følges af yderligere undersøgelser og/eller analyser. |
| --- | --- |

116.

Kommissionen mener, at opgivelser fra modtageren (f.eks. optegnelser om indkøb af gødningsstoffer/pesticider, tidspunkt for deres anvendelse og den anvendte mængde) er praktiske for kontrollanterne som den første indikator (f.eks. for forpligtelser, der gælder hele året). De bør, hvis det er nødvendigt, i videst muligt omfang følges af yderligere undersøgelser og/eller analyser.

| 117. | Kontrol ved besigtigelse sker sammen med andre former for kontrol og er kun en begrænset del af kontrollen med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. Parametrene til en sådan kontrol er ifølge sagens natur ikke nødvendigvis kvantificerbare. Yderligere forbedringer, ikke mindst med kontrollen af landskabselementer, kan forventes i fremtiden (f.eks. kortlægning). Hvad de påviste svagheder angår, vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne tage skridt til at forbedre situationen. |
| --- | --- |

117.

Kontrol ved besigtigelse sker sammen med andre former for kontrol og er kun en begrænset del af kontrollen med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. Parametrene til en sådan kontrol er ifølge sagens natur ikke nødvendigvis kvantificerbare. Yderligere forbedringer, ikke mindst med kontrollen af landskabselementer, kan forventes i fremtiden (f.eks. kortlægning). Hvad de påviste svagheder angår, vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne tage skridt til at forbedre situationen.

| 118. | — | Forordning (EØF) nr. 2092/91 pålægger klart medlemsstaterne at godkende og tilse kontrolordningerne for økologisk landbrug. Alligevel vil spørgsmålet om den offentlige kontrol med økologisk landbrug, herunder de nationale tilsynsordninger, blive taget op i forbindelse med den genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91, som blev indledt med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, samt på baggrund af forordning (EF) nr. 882/2004's ikrafttrædelse. Hvis der er behov for særlig kontrol, skal der imidlertid tages hensyn til risikoen ved foranstaltningerne under samtlige forordninger og direktiver, som forudsætter kontrol, ikke mindst risikoen for fødevaresikkerheden. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Forordning (EØF) nr. 2092/91 pålægger klart medlemsstaterne at godkende og tilse kontrolordningerne for økologisk landbrug. Alligevel vil spørgsmålet om den offentlige kontrol med økologisk landbrug, herunder de nationale tilsynsordninger, blive taget op i forbindelse med den genbehandling af forordning (EØF) nr. 2092/91, som blev indledt med Den Europæiske Handlingsplan for Økologiske Fødevarer og Økologisk Landbrug, samt på baggrund af forordning (EF) nr. 882/2004's ikrafttrædelse. Hvis der er behov for særlig kontrol, skal der imidlertid tages hensyn til risikoen ved foranstaltningerne under samtlige forordninger og direktiver, som forudsætter kontrol, ikke mindst risikoen for fødevaresikkerheden.

| — | GD AGRI's revisionstjenester er i færd med at foretage en grundig gennemgang af kontrolordningerne for MLF og deres funktion og vil træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis der påvises mangler, og fremsætte henstillinger om forbedring af kontrolbestemmelserne i den næste programperiode. |
| --- | --- |

—

GD AGRI's revisionstjenester er i færd med at foretage en grundig gennemgang af kontrolordningerne for MLF og deres funktion og vil træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis der påvises mangler, og fremsætte henstillinger om forbedring af kontrolbestemmelserne i den næste programperiode.

| — | På møderne i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug, senest i november 2004 og februar og marts 2005, bliver medlemsstaterne til stadighed mindet om deres forpligtelser. I marts 2005 havde Kommissionen modtaget alle tilsynsrapporter fra 2003. Kommissionen har i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug allerede indledt drøftelserne med medlemsstaterne om forbedring af tilsynsrapporternes kvalitet og relevans. Rapporteringskravene vil desuden blive taget op i forbindelse med genbehandlingen af forordning (EØF) nr. 2092/91 og anvendelsen af forordning (EF) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

—

På møderne i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug, senest i november 2004 og februar og marts 2005, bliver medlemsstaterne til stadighed mindet om deres forpligtelser. I marts 2005 havde Kommissionen modtaget alle tilsynsrapporter fra 2003. Kommissionen har i Den Stående Komité for Økologisk Landbrug allerede indledt drøftelserne med medlemsstaterne om forbedring af tilsynsrapporternes kvalitet og relevans. Rapporteringskravene vil desuden blive taget op i forbindelse med genbehandlingen af forordning (EØF) nr. 2092/91 og anvendelsen af forordning (EF) nr. 882/2004.

| — | Kommissionen er enig med Revisionsretten og har allerede indført disse krav i forordning (EF) nr. 817/2004. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er enig med Revisionsretten og har allerede indført disse krav i forordning (EF) nr. 817/2004.

| — | Kommissionen er enig i, at udgifterne til kontrol med miljøvenligt landbrug er særlig høje på grund af sagens iboende kompleksitet og behovet for særlig ekspertise. Hvis de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger skal kunne inddrage miljøet effektivt, skal de være komplekse, og deres politiske værdi for miljøinddragelsen berettiger denne udgift. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er enig i, at udgifterne til kontrol med miljøvenligt landbrug er særlig høje på grund af sagens iboende kompleksitet og behovet for særlig ekspertise. Hvis de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger skal kunne inddrage miljøet effektivt, skal de være komplekse, og deres politiske værdi for miljøinddragelsen berettiger denne udgift.

| — | Som allerede nævnt er inddragelsen af miljøhensyn i landbruget teknisk set en kompliceret affære. Det er derfor helt normalt, at der kræves en rimelig ekspertise for at kunne kontrollere visse ML-foranstaltninger. Det forringer ikke foranstaltningerne: Deres værdi for miljøinddragelsen berettiger behovet for denne ekspertise. |
| --- | --- |

—

Som allerede nævnt er inddragelsen af miljøhensyn i landbruget teknisk set en kompliceret affære. Det er derfor helt normalt, at der kræves en rimelig ekspertise for at kunne kontrollere visse ML-foranstaltninger. Det forringer ikke foranstaltningerne: Deres værdi for miljøinddragelsen berettiger behovet for denne ekspertise.

| 119. | Medlemsstaterne har indført ordninger for kontrol med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, og disse foranstaltninger kontrolleres i samtlige medlemsstater. Alligevel forekommer der, som påpeget af Revisionsretten, svagheder i kontrolordningernes udførelse. Kommissionens Tjeneste for Regnskabsafslutning gennemfører i 2005/06 et revisionsprogram, som skal efterprøve kontrollen med de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i medlemsstaterne. Det kan medføre, at der pålægges finansielle korrektioner, således som det allerede har været tilfældet i den tidligere programperiode 1993-1999.
  Til den næste programperiode har Kommissionen foreslået en kontrolordning, der så vidt muligt vil blive tilpasset ordningerne for kontrol med opfyldelse af de miljøkrav, medlemsstaterne skal stille for tildeling af støtte, der bygger på den første grundpille (opfyldelse af miljøkrav). Desuden har Kommissionen foreslået en klarere ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen for at styrke den principielle delforvaltning. |
| --- | --- |

119.

Medlemsstaterne har indført ordninger for kontrol med miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, og disse foranstaltninger kontrolleres i samtlige medlemsstater. Alligevel forekommer der, som påpeget af Revisionsretten, svagheder i kontrolordningernes udførelse. Kommissionens Tjeneste for Regnskabsafslutning gennemfører i 2005/06 et revisionsprogram, som skal efterprøve kontrollen med de miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i medlemsstaterne. Det kan medføre, at der pålægges finansielle korrektioner, således som det allerede har været tilfældet i den tidligere programperiode 1993-1999.

Til den næste programperiode har Kommissionen foreslået en kontrolordning, der så vidt muligt vil blive tilpasset ordningerne for kontrol med opfyldelse af de miljøkrav, medlemsstaterne skal stille for tildeling af støtte, der bygger på den første grundpille (opfyldelse af miljøkrav). Desuden har Kommissionen foreslået en klarere ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne og Kommissionen for at styrke den principielle delforvaltning.

---

(1)  Jf. forordning (EF) nr. 817/2004, artikel 67, stk. 1, andet led: »Alt efter foranstaltningernes art fastlægger medlemsstaterne, hvilke systemer og hjælpemidler der skal anvendes ved kontrollen, og de fastlægger tillige, hvem der skal kontrolleres.«

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

---