# Europeiska unionens C 260/19 o

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 260 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången19 oktober 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 260

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången19 oktober 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2005/C 260/1 | Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU, samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2005/C 260/1

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU, samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 19.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 260/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 4/2005

om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU, samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2005/C 260/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRKORTNINGAR

| I–VI | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VI

| 1–15 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–15

| 1–9 | Bakgrund och beskrivning av området |
| --- | --- |

1–9

| 10–15 | Granskningens omfattning och granskningsmetod |
| --- | --- |

10–15

| 16–59 | IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

16–59

| 16–35 | Finns det en ändamålsenlig strategi för det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien? |
| --- | --- |

16–35

| 18–27 | En övergripande strategi i en omgivning som snabbt förändras ... |
| --- | --- |

18–27

| 28–33 | Bristfälliga mål och indikatorer i verksamhetsförklaringen ... |
| --- | --- |

28–33

| 34–35 | ... leder till en mängd olika projekt och program vilkas resultat är svårt att mäta |
| --- | --- |

34–35

| 36–59 | Har kommissionen förvaltat genomförandet av verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet på ett ändamålsenligt sätt? |
| --- | --- |

36–59

| 38–49 | Bilaterala projekt |
| --- | --- |

38–49

| 50–59 | Asienövergripande projekt |
| --- | --- |

50–59

| 60–72 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

60–72

| 60–65 | Slutsatser och rekommendationer om strategin |
| --- | --- |

60–65

| 66–72 | Slutsatser och rekommendationer om genomförandet |
| --- | --- |

66–72

Kommissionens svar

FÖRKORTNINGAR

| ALA | Asien och länder i Latinamerika |
| --- | --- |
| Asean | Sydostasiatiska nationers förbund |
| ASEM | Asien–Europa-mötet |
| CRIS | Kommissionens förvaltningsinformationssystem |
| EBIC | Europeiska centra för företagsinformation |
| ECERP | Kinesiskt-europeiskt projekt för omstrukturering av företag |
| EU | Europeiska unionen |
| EuropeAid | Byrån för samarbete EuropeAid |
| IPR | Immateriella rättigheter |
| IT & C | Informationsteknik och kommunikationer |
| Mutrap | Projekt för stöd till multilateral handel |
| PIN | Nationella vägledande program |
| Sars | Svår akut respiratorisk sjukdom |
| WTO | Världshandelsorganisationen |

ALA

Asien och länder i Latinamerika

Asean

Sydostasiatiska nationers förbund

ASEM

Asien–Europa-mötet

CRIS

Kommissionens förvaltningsinformationssystem

EBIC

Europeiska centra för företagsinformation

ECERP

Kinesiskt-europeiskt projekt för omstrukturering av företag

EU

Europeiska unionen

EuropeAid

Byrån för samarbete EuropeAid

IPR

Immateriella rättigheter

IT & C

Informationsteknik och kommunikationer

Mutrap

Projekt för stöd till multilateral handel

PIN

Nationella vägledande program

Sars

Svår akut respiratorisk sjukdom

WTO

Världshandelsorganisationen

SAMMANFATTNING

| I. | Utgifterna för EU:s ekonomiska samarbete med Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92, där de huvudsakliga målen anges (förbättring av det vetenskapliga och teknologiska samarbetet, förbättring av den institutionella strukturen och stöd till företag genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd) och där de områden som skall finansieras med EU-medel räknas upp (punkterna 1–4). |
| --- | --- |

I.

Utgifterna för EU:s ekonomiska samarbete med Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92, där de huvudsakliga målen anges (förbättring av det vetenskapliga och teknologiska samarbetet, förbättring av den institutionella strukturen och stöd till företag genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd) och där de områden som skall finansieras med EU-medel räknas upp (punkterna 1–4).

| II. | Det ekonomiska samarbetet med Asien genomförs på två olika sätt: dels genom bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer, dels genom regionala program som omfattar underregioner eller regioner som omfattar hela Asien och kallas ”Asienövergripande program” (punkterna 5–9). |
| --- | --- |

II.

Det ekonomiska samarbetet med Asien genomförs på två olika sätt: dels genom bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer, dels genom regionala program som omfattar underregioner eller regioner som omfattar hela Asien och kallas ”Asienövergripande program” (punkterna 5–9).

| III. | Revisionsrätten granskade i vilken omfattning kommissionen har fastställt en strategi som leder till att stödet till verksamheter inom det ekonomiska samarbetet i Asien används på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt och om kommissionen förvaltar genomförandet av detta stöd på ett ändamålsenligt sätt (punkterna 10–15). |
| --- | --- |

III.

Revisionsrätten granskade i vilken omfattning kommissionen har fastställt en strategi som leder till att stödet till verksamheter inom det ekonomiska samarbetet i Asien används på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt och om kommissionen förvaltar genomförandet av detta stöd på ett ändamålsenligt sätt (punkterna 10–15).

| IV. | När det gäller strategin kunde revisionsrätten konstatera att






  — | utgifterna inte var riktade: både den övergripande och den operativa strategin visade sig vara mycket allmän, vilket resulterar i en mängd olika projekt som täcker många olika områden, med ibland överambitiösa mål (punkterna 16–26), |
| --- | --- | --- |

IV.

När det gäller strategin kunde revisionsrätten konstatera att

—

utgifterna inte var riktade: både den övergripande och den operativa strategin visade sig vara mycket allmän, vilket resulterar i en mängd olika projekt som täcker många olika områden, med ibland överambitiösa mål (punkterna 16–26),

| — | målen är inkonsekventa från den övergripande strategin ned till operativ nivå och att effekt- och resultatindikatorerna snarare var inriktade på den politiska processen än på utgifternas resultat (punkterna 28–33), |
| --- | --- |

—

målen är inkonsekventa från den övergripande strategin ned till operativ nivå och att effekt- och resultatindikatorerna snarare var inriktade på den politiska processen än på utgifternas resultat (punkterna 28–33),

| — | följden av detta har blivit att det är svårt att mäta den övergripande effekten av stödet, och det finns ett begränsat underlag för en allmän bedömning av ändamålsenligheten och av om man har fått valuta för pengarna (punkterna 34–35). |
| --- | --- |

—

följden av detta har blivit att det är svårt att mäta den övergripande effekten av stödet, och det finns ett begränsat underlag för en allmän bedömning av ändamålsenligheten och av om man har fått valuta för pengarna (punkterna 34–35).

| V. | När det gäller kommissionens förvaltning av genomförandet av utgifterna för det ekonomiska samarbetet konstaterade revisionsrätten följande:






  — | De bilaterala projekten har haft stora förseningar från det att projekten identifierades till dess att de påbörjades och också under genomförandet av dem. Detta försvagade projektens resultat och effekter och i somliga fall ledde det till att projekten avbröts. Övervakningen var inte alltid tillfredsställande och utvärderingarna, när sådana utfördes, gjordes inte alltid i tid. Det var osäkert om närmare hälften av de granskade projekten skulle kunna bli hållbara (punkterna 38–49). |
| --- | --- | --- |

V.

När det gäller kommissionens förvaltning av genomförandet av utgifterna för det ekonomiska samarbetet konstaterade revisionsrätten följande:

—

De bilaterala projekten har haft stora förseningar från det att projekten identifierades till dess att de påbörjades och också under genomförandet av dem. Detta försvagade projektens resultat och effekter och i somliga fall ledde det till att projekten avbröts. Övervakningen var inte alltid tillfredsställande och utvärderingarna, när sådana utfördes, gjordes inte alltid i tid. Det var osäkert om närmare hälften av de granskade projekten skulle kunna bli hållbara (punkterna 38–49).

| — | De Asienövergripande projekten hade ett tungrott och komplicerat ansökningsförfarande, och delegationerna gav inte de sökande det potentiellt värdefulla stöd som de kunde ha gjort. De projekt som granskades hade positiva resultat och nådde bland annat ett betydande antal stödmottagare. I allmänhet övervakades projekten väl. Det var dock osäkert om det gick att garantera deras hållbarhet (punkterna 50–59). |
| --- | --- |

—

De Asienövergripande projekten hade ett tungrott och komplicerat ansökningsförfarande, och delegationerna gav inte de sökande det potentiellt värdefulla stöd som de kunde ha gjort. De projekt som granskades hade positiva resultat och nådde bland annat ett betydande antal stödmottagare. I allmänhet övervakades projekten väl. Det var dock osäkert om det gick att garantera deras hållbarhet (punkterna 50–59).

| VI. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen






  — | fastställer en tydlig strategi som beaktar det ekonomiska samarbetets och målens särskilda karaktär och som innehåller indikatorer som gör det möjligt att på lämpligt sätt övervaka och bedöma hur projekten framskrider; kommissionen bör se till att verksamhetsförklaringen är logisk och konsekvent i samband med processen för verksamhetsbaserad förvaltning, vilket skulle innebära en större koncentration på de särskilda behov och utmaningar som denna typ av samarbete innebär (punkterna 61, 63 och 65), |
| --- | --- | --- |

VI.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

—

fastställer en tydlig strategi som beaktar det ekonomiska samarbetets och målens särskilda karaktär och som innehåller indikatorer som gör det möjligt att på lämpligt sätt övervaka och bedöma hur projekten framskrider; kommissionen bör se till att verksamhetsförklaringen är logisk och konsekvent i samband med processen för verksamhetsbaserad förvaltning, vilket skulle innebära en större koncentration på de särskilda behov och utmaningar som denna typ av samarbete innebär (punkterna 61, 63 och 65),

| — | identifierar de korrigerande åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena för godkännande, genomförande, övervakning och utvärdering av bilaterala projekt i syfte att uppnå hållbarhet (punkt 68), |
| --- | --- |

—

identifierar de korrigerande åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena för godkännande, genomförande, övervakning och utvärdering av bilaterala projekt i syfte att uppnå hållbarhet (punkt 68),

| — | ser över ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen, inbegripet delegationens roll, och ser till att de inte är onödigt krångliga för att på så sätt bidra till att uppmuntra ansökningar (punkterna 70 och 71), |
| --- | --- |

—

ser över ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen, inbegripet delegationens roll, och ser till att de inte är onödigt krångliga för att på så sätt bidra till att uppmuntra ansökningar (punkterna 70 och 71),

| — | utvidgar det framgångsrika systemet för övervakning av Asienövergripande projekt till att också omfatta andra projekt (punkt 72). |
| --- | --- |

—

utvidgar det framgångsrika systemet för övervakning av Asienövergripande projekt till att också omfatta andra projekt (punkt 72).

INLEDNING

Bakgrund och beskrivning av området

| 1. | Asien står för 56 % av världsbefolkningen och 25 % av världens BNI. EU:s ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med Asien har mycket stor betydelse. Asien är nu EU:s tredje största handelspartner och fjärde största investeringsområde. Värdet av EU:s import från Asien uppgår till över 230 miljarder euro och värdet av dess export till regionen till över 140 miljarder (1). |
| --- | --- |

1.

Asien står för 56 % av världsbefolkningen och 25 % av världens BNI. EU:s ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med Asien har mycket stor betydelse. Asien är nu EU:s tredje största handelspartner och fjärde största investeringsområde. Värdet av EU:s import från Asien uppgår till över 230 miljarder euro och värdet av dess export till regionen till över 140 miljarder (1).

| 2. | EU:s samarbete med Asien började 1976, samtidigt som samarbetet med Latinamerika och Medelhavsländerna. Fram till 2004 omfattade EU:s samarbete i Asien mer än 7 800 miljoner euro med en genomsnittlig ökning från 50 miljoner till 400 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

2.

EU:s samarbete med Asien började 1976, samtidigt som samarbetet med Latinamerika och Medelhavsländerna. Fram till 2004 omfattade EU:s samarbete i Asien mer än 7 800 miljoner euro med en genomsnittlig ökning från 50 miljoner till 400 miljoner euro per år.

| 3. | Det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92 (2). I förordningen fastställs det att det ekonomiska samarbetet skall tjäna gemenskapens och dess samarbetsländers gemensamma intressen och bidra till utvecklingen i ALA-utvecklingsländerna (Asien och länder i Latinamerika) genom att dessa får hjälp att bygga upp sin institutionella kapacitet i syfte att skapa förmånligare villkor för investeringar. Särskild uppmärksamhet ägnas åt att öka närvaron av näringsidkare, teknologi och kunnande från alla medlemsstater, särskilt inom den privata sektorn och i små och medelstora företag. Det ekonomiska samarbetet har tre övergripande mål: förbättring av det vetenskapliga och teknologiska samarbetet, förbättring av den institutionella strukturen och stöd till företag genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd. I rådets förordning betonas det att det regionala samarbetet är en viktig del av det ekonomiska samarbetet, inbegripet regionalpolitik, handel inom regionerna och regionala institutioner för ekonomisk integration. |
| --- | --- |

3.

Det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien regleras av rådets förordning (EEG) nr 443/92 (2). I förordningen fastställs det att det ekonomiska samarbetet skall tjäna gemenskapens och dess samarbetsländers gemensamma intressen och bidra till utvecklingen i ALA-utvecklingsländerna (Asien och länder i Latinamerika) genom att dessa får hjälp att bygga upp sin institutionella kapacitet i syfte att skapa förmånligare villkor för investeringar. Särskild uppmärksamhet ägnas åt att öka närvaron av näringsidkare, teknologi och kunnande från alla medlemsstater, särskilt inom den privata sektorn och i små och medelstora företag. Det ekonomiska samarbetet har tre övergripande mål: förbättring av det vetenskapliga och teknologiska samarbetet, förbättring av den institutionella strukturen och stöd till företag genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd. I rådets förordning betonas det att det regionala samarbetet är en viktig del av det ekonomiska samarbetet, inbegripet regionalpolitik, handel inom regionerna och regionala institutioner för ekonomisk integration.

| 4. | Kommissionen har två huvudsakliga budgetposter/budgetartiklar (3) som omfattar samarbetet i Asien: ”finansiellt och tekniskt” samarbete (B7-3 0 0/19 10 01 och ”politiskt, ekonomiskt och kulturellt” samarbete (B7-3 0 1/19 10 02) (se tabell 1 nedan). Mellan 2000 och 2004 ingick kommissionen åtaganden för 509 miljoner euro inom den senare budgetartikeln. De belopp som tas i anspråk till verksamheter inom det ekonomiska samarbetet är i själva verket högre eftersom somliga projekt som finansieras via den allmänna budgetposten, B7-3 0 0, också är av ekonomisk art. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen har två huvudsakliga budgetposter/budgetartiklar (3) som omfattar samarbetet i Asien: ”finansiellt och tekniskt” samarbete (B7-3 0 0/19 10 01 och ”politiskt, ekonomiskt och kulturellt” samarbete (B7-3 0 1/19 10 02) (se tabell 1 nedan). Mellan 2000 och 2004 ingick kommissionen åtaganden för 509 miljoner euro inom den senare budgetartikeln. De belopp som tas i anspråk till verksamheter inom det ekonomiska samarbetet är i själva verket högre eftersom somliga projekt som finansieras via den allmänna budgetposten, B7-3 0 0, också är av ekonomisk art.

Tabell 1

Budgetposter

| | Finansiellt och tekniskt samarbete med utvecklingsländer i Asien | Politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete med utvecklingsländer i Asien | Totalt | Politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete i % av det totala samarbetet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Åtagande bemyndiganden | Åtagande bemyndiganden |
| miljoner euro | miljoner euro | miljoner euro | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Totalt | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Finansiellt och tekniskt samarbete med utvecklingsländer i Asien

Politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete med utvecklingsländer i Asien

Totalt

Politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete i % av det totala samarbetet

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Åtagande bemyndiganden

Åtagande bemyndiganden

miljoner euro

miljoner euro

miljoner euro

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Totalt

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Enligt denna övergripande ram bedrivs det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien på olika sätt. Det finns bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer (se punkt 38), regionala program mellan kommissionen och särskilda underregioner som till exempel Asean (4) samt efterfrågestyrda program som gäller hela Asien (se punkt 50). När det gäller de senare kan stödmottagarna komma från vilket land som helst i Asien, såsom fastställs i ALA-förordningen, och därför kallas programmen genomgående för ”Asienövergripande program” i rapporten. |
| --- | --- |

5.

Enligt denna övergripande ram bedrivs det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien på olika sätt. Det finns bilaterala projekt mellan kommissionen och enskilda mottagarländer (se punkt 38), regionala program mellan kommissionen och särskilda underregioner som till exempel Asean (4) samt efterfrågestyrda program som gäller hela Asien (se punkt 50). När det gäller de senare kan stödmottagarna komma från vilket land som helst i Asien, såsom fastställs i ALA-förordningen, och därför kallas programmen genomgående för ”Asienövergripande program” i rapporten.

| 6. | Enligt revisionsrättens beräkning uppgick värdet av de bilaterala projekt inom det ekonomiska samarbetet i Asien som godkändes för finansiering mellan 1995 och 2002 (5), till totalt 343 miljoner euro (se tabell 2) med projekt för 37 miljoner euro i Asean-området. |
| --- | --- |

6.

Enligt revisionsrättens beräkning uppgick värdet av de bilaterala projekt inom det ekonomiska samarbetet i Asien som godkändes för finansiering mellan 1995 och 2002 (5), till totalt 343 miljoner euro (se tabell 2) med projekt för 37 miljoner euro i Asean-området.

Tabell 2

Andel projekt som identifierats som ekonomiskt samarbete per land

| Land | Belopp (euro) | Procent |
| --- | --- | --- |
| Bangladesh | 947 000 | 0,3 % |
| Bhutan | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunei | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodja | 0 | 0,0 % |
| Kina | 99 634 648 | 29,1 % |
| Indien | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonesien | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laos | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malaysia | 3 000 000 | 0,9 % |
| Burma | 0 | 0,0 % |
| Nepal | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakistan | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filippinerna | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapore | 500 000 | 0,1 % |
| Sri Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Thailand | 8 674 000 | 2,5 % |
| Östtimor | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Bilaterala projekt totalt | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Källa: Revisionsrätten. |

Land

Belopp (euro)

Procent

Bangladesh

947 000

0,3 %

Bhutan

1 000 000

0,3 %

Brunei

1 973 400

0,6 %

Kambodja

0

0,0 %

Kina

99 634 648

29,1 %

Indien

60 354 119

17,6 %

Indonesien

7 990 016

2,3 %

Laos

8 000 000

2,3 %

Malaysia

3 000 000

0,9 %

Burma

0

0,0 %

Nepal

15 000 000

4,4 %

Pakistan

54 950 000

16,0 %

Filippinerna

6 659 829

1,9 %

Singapore

500 000

0,1 %

Sri Lanka

3 315 700

1,0 %

Thailand

8 674 000

2,5 %

Östtimor

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Bilaterala projekt totalt

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Källa: Revisionsrätten.

| 7. | Det finns fem olika program som omfattar hela Asien. De två som uttryckligen gäller ekonomiskt samarbete är Asia Invest och Asia IT & C
   (6). Asia ProEco-, Asia Link- och Asia Urbs-programmen stöder också i viss mån det ekonomiska samarbetet. |
| --- | --- |

7.

Det finns fem olika program som omfattar hela Asien. De två som uttryckligen gäller ekonomiskt samarbete är Asia Invest och Asia IT & C
   (6). Asia ProEco-, Asia Link- och Asia Urbs-programmen stöder också i viss mån det ekonomiska samarbetet.

| 8. | Asia Invest-programmet påbörjades 1997 med ett bidrag från kommissionen på 42 miljoner euro (7) under en femårsperiod och befinner sig nu i en andra genomförandeperiod som löper från 2003 till 2007 med ett bidrag på 41 miljoner euro. Syftet med de projekt som finansieras av programmet är att främja direkt företagssamarbete mellan ekonomiska aktörer i EU och Asien med inriktning på små och medelstora företag och främja en dynamisk privat sektor i Asien. Programmet gäller partner både i EU:s medlemsstater och länderna i Asien. |
| --- | --- |

8.

Asia Invest-programmet påbörjades 1997 med ett bidrag från kommissionen på 42 miljoner euro (7) under en femårsperiod och befinner sig nu i en andra genomförandeperiod som löper från 2003 till 2007 med ett bidrag på 41 miljoner euro. Syftet med de projekt som finansieras av programmet är att främja direkt företagssamarbete mellan ekonomiska aktörer i EU och Asien med inriktning på små och medelstora företag och främja en dynamisk privat sektor i Asien. Programmet gäller partner både i EU:s medlemsstater och länderna i Asien.

| 9. | Asia IT & C-programmet löpte från 1999 till 2003 och hade ett bidrag från kommissionen på 35 miljoner euro. En andra period på ytterligare ett år godkändes den 3 november 2003 med ett bidrag på 10 miljoner euro. Det övergripande målet med Asia IT & C
   (8) är att skapa öppna, starka och hållbara tekniska och ekonomiska förbindelser mellan Asien och Europa där stabila partnerskap och gemensamma innovationer skall kunna blomstra. Det gäller partner både i EU:s medlemsstater och länderna i Asien. |
| --- | --- |

9.

Asia IT & C-programmet löpte från 1999 till 2003 och hade ett bidrag från kommissionen på 35 miljoner euro. En andra period på ytterligare ett år godkändes den 3 november 2003 med ett bidrag på 10 miljoner euro. Det övergripande målet med Asia IT & C
   (8) är att skapa öppna, starka och hållbara tekniska och ekonomiska förbindelser mellan Asien och Europa där stabila partnerskap och gemensamma innovationer skall kunna blomstra. Det gäller partner både i EU:s medlemsstater och länderna i Asien.

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 10. | Tidigare har revisionsrättens granskningar varit inriktade på finansiellt och tekniskt samarbete. Det ekonomiska samarbetet sker i en omgivning där den internationella handeln utvecklas snabbt. De särskilda utmaningar som förvaltningen av programmet medför och de risker som är förenade med dem har stått i centrum för revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

10.

Tidigare har revisionsrättens granskningar varit inriktade på finansiellt och tekniskt samarbete. Det ekonomiska samarbetet sker i en omgivning där den internationella handeln utvecklas snabbt. De särskilda utmaningar som förvaltningen av programmet medför och de risker som är förenade med dem har stått i centrum för revisionsrättens granskning.

| 11. | Granskningen omfattade bilaterala projekt och de två typerna av regionala program: främst program som gäller hela Asien (Asienövergripande program) men också dem som gäller underregioner (Asean-program). |
| --- | --- |

11.

Granskningen omfattade bilaterala projekt och de två typerna av regionala program: främst program som gäller hela Asien (Asienövergripande program) men också dem som gäller underregioner (Asean-program).

| 12. | Målet med granskningen var att bedöma kommissionens förvaltning av verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet i Asien. Revisionsrätten granskade






  — | i vilken utsträckning kommissionen har fastställt en strategi som leder till att stödet utnyttjas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt, |
| --- | --- | --- |

12.

Målet med granskningen var att bedöma kommissionens förvaltning av verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet i Asien. Revisionsrätten granskade

—

i vilken utsträckning kommissionen har fastställt en strategi som leder till att stödet utnyttjas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt,

| — | om kommissionen förvaltar genomförandet av stödet på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

—

om kommissionen förvaltar genomförandet av stödet på ett ändamålsenligt sätt.

| 13. | Granskningen gällde utgifterna för olika projekt i tre mottagarländer – Indien, Vietnam och Kina – som tillsammans utgör (se tabell 2) 67 % av samtliga bilaterala projekt och även en betydande del av de Asienövergripande projekten (50 %, se tabell 3). |
| --- | --- |

13.

Granskningen gällde utgifterna för olika projekt i tre mottagarländer – Indien, Vietnam och Kina – som tillsammans utgör (se tabell 2) 67 % av samtliga bilaterala projekt och även en betydande del av de Asienövergripande projekten (50 %, se tabell 3).

Tabell 3

Andel godkända Asienövergripande projekt per land 2002

| Land | Asia Invest

  (euro) | Asia IT & C

  (euro) | Totalt
  (euro) | Procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladesh | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Bhutan | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunei | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodja | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kina | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Indien | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonesien | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laos | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malaysia | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepal | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakistan | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filippinerna | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapore | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Sri Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Thailand | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Östtimor | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Totalt | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Källa: Revisionsrätten. |

Land

Asia Invest

(euro)

Asia IT & C

(euro)

Totalt

(euro)

Procent

Bangladesh

0

319 872

319 872

1,1 %

Bhutan

0

0

0

0,0 %

Brunei

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodja

0

754 701

754 701

2,5 %

Kina

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Indien

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonesien

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laos

0

200 000

200 000

0,7 %

Malaysia

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepal

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakistan

0

746 667

746 667

2,5 %

Filippinerna

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapore

100 993

0

100 993

0,3 %

Sri Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Thailand

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Östtimor

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Totalt

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Källa: Revisionsrätten.

| 14. | Urvalet av de bilaterala projekt som granskades i detalj omfattade de olika typer av program och projekt som finns för ekonomiskt samarbete, vilket gjorde att de viktigaste förvaltningsfrågorna kunde identifieras. Urvalet omfattade främst pågående projekt, men ett antal slutförda projekt granskades också (se tabell 4). 14 bilaterala projekt granskades i detalj, och de motsvarar 37 % av denna utgiftstyp i de utvalda länderna (se tabell 5). Sammanlagt 39 Asienövergripande projekt granskades i detalj, vilket motsvarar 25 % av de Asienövergripande projektens totala värde (se tabell 6). En fullständig förteckning över de Asia Invest- och Asia IT & C-projekt som granskades finns i tabell 7. |
| --- | --- |

14.

Urvalet av de bilaterala projekt som granskades i detalj omfattade de olika typer av program och projekt som finns för ekonomiskt samarbete, vilket gjorde att de viktigaste förvaltningsfrågorna kunde identifieras. Urvalet omfattade främst pågående projekt, men ett antal slutförda projekt granskades också (se tabell 4). 14 bilaterala projekt granskades i detalj, och de motsvarar 37 % av denna utgiftstyp i de utvalda länderna (se tabell 5). Sammanlagt 39 Asienövergripande projekt granskades i detalj, vilket motsvarar 25 % av de Asienövergripande projektens totala värde (se tabell 6). En fullständig förteckning över de Asia Invest- och Asia IT & C-projekt som granskades finns i tabell 7.

Tabell 4

Bilaterala och andra regionala projekt som besökts under granskningen

| Projektnummer | Projektnamn | Belopp
  (euro) | Status vid granskningsbesöket |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaterala projekt |
| Indien |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | Projekt på området sjötransport EU-Indien (EU-India Maritime Transport Project) | 8 000 000 | Slutfört |
| IDD/RELEX/1997/0481 | Projekt på området civilflyg EU-Indien (EU-India Civil Aviation Project) | 18 000 000 | Pågående |
| IDD/RELEX/2001/0001 | Instrument för finansiering av mindre projekt Indien (India Small Projects Facility) | 4 200 000 | Pågående |
| IND/RELEX/2001/0009 | Europeiska affärscentrum (EBIC) (European Business Information Centre) | 279 170 | Slutfört |
| IND/RELEX/1997/0120 | Samarbete på området immateriella rättigheter (IPR) EU-Indien (EU India IPR) | 950 000 | Ej genomfört |
| | Delsumma | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Stöd till multilateral handel (Mutrap) (Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP)) | 3 100 000 | Pågående |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | EBIC Vietnam (EBIC Vietnam) | 993 080 | Slutfört |
| VNM/RELEX/2001/0032 | Projekt inom den audiovisuella sektorn mellan EG och Vietnam (EC Vietnam in the Audio Visual Sector) | 950 000 | Pågående |
| | Delsumma | 5 043 080 | |
| Kina |
| CHD/RELEX/1995/0111 | Samarbetsprogram på området immateriella rättigheter (IPR Kina) EU-Kina (EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA)) | 5 600 000 | Pågående |
| CHD/RELEX/1998/2202 | WTO:s ramprogram för EU-stöd inför Kinas anslutning till WTO (fas 1) (WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (phase I)) | 3 600 000 | Slutfört |
| CHD/RELEX/1999/2071 | Samarbetsprojekt på området finansiella tjänster EU-Kina (EU China Financial Services Cooperation Project) | 8 500 000 | Pågående |
| CHD/RELEX/2000/2018 | Kinesiskt-europeiskt projekt för omstrukturering av företag (ECERP) (EU China Enterprise Reform Project (ECERP)) | 8 500 000 | Pågående |
| CHD/RELEX/2000/2021 | Instrument för finansiering av mindre projekt EU-Kina (EU China Small Projects Facility) | 8 000 000 | Pågående |
| ASIE/CHD/2002/0418 | WTO-projekt (fas II) EU-Kina (EU China WTO Project (phase II)) | 15 000 000 | Pågående |
| | Delsumma | 49 200 000 | |
| Regionala projekt |
| ASIE/1998/004-949 (EC) | Samarbetsprogram på området immateriella rättigheter (IPR) EU-Asean (fas II) (EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (Ph II)) | 5 000 000 | Pågående |
| ASIE/1996/004-641 (EC) | Regionalt samarbetsprogram om standarder och kvalitet EU-Asean (9) (EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality) | 9 000 000 | Under förberedelse |
| ALA 94/15 | Programmet COGEN mellan Asean och EG fas III (9) (ASEAN-EC COGEN programme Ph III) | 5 000 000 | Pågående |
| | Delsumma | 19 000 000 | |
| ASEM:s förvaltningsfond |
| TF 051 834 | Övervakning av statsägda företag, nyetablering och omvandling (Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation) | 400 000 USD | Pågående |
| TF 052 334 | Undersökning av enhetsreformen av offentlig service (Study on Public Service Unit Reform) | 600 000 USD | Pågående |
| | Delsumma | 1 000 000 USD | |
| Källa: Revisionsrätten. |

Projektnummer

Projektnamn

Belopp

(euro)

Status vid granskningsbesöket

Bilaterala projekt

Indien

IND/EUAID/D/6/1997/0229

Projekt på området sjötransport EU-Indien (EU-India Maritime Transport Project)

8 000 000

Slutfört

IDD/RELEX/1997/0481

Projekt på området civilflyg EU-Indien (EU-India Civil Aviation Project)

18 000 000

Pågående

IDD/RELEX/2001/0001

Instrument för finansiering av mindre projekt Indien (India Small Projects Facility)

4 200 000

Pågående

IND/RELEX/2001/0009

Europeiska affärscentrum (EBIC) (European Business Information Centre)

279 170

Slutfört

IND/RELEX/1997/0120

Samarbete på området immateriella rättigheter (IPR) EU-Indien (EU India IPR)

950 000

Ej genomfört

Delsumma

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Stöd till multilateral handel (Mutrap) (Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP))

3 100 000

Pågående

VNM/RELEX/H01/2000/2242

EBIC Vietnam (EBIC Vietnam)

993 080

Slutfört

VNM/RELEX/2001/0032

Projekt inom den audiovisuella sektorn mellan EG och Vietnam (EC Vietnam in the Audio Visual Sector)

950 000

Pågående

Delsumma

5 043 080

Kina

CHD/RELEX/1995/0111

Samarbetsprogram på området immateriella rättigheter (IPR Kina) EU-Kina (EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA))

5 600 000

Pågående

CHD/RELEX/1998/2202

WTO:s ramprogram för EU-stöd inför Kinas anslutning till WTO (fas 1) (WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (phase I))

3 600 000

Slutfört

CHD/RELEX/1999/2071

Samarbetsprojekt på området finansiella tjänster EU-Kina (EU China Financial Services Cooperation Project)

8 500 000

Pågående

CHD/RELEX/2000/2018

Kinesiskt-europeiskt projekt för omstrukturering av företag (ECERP) (EU China Enterprise Reform Project (ECERP))

8 500 000

Pågående

CHD/RELEX/2000/2021

Instrument för finansiering av mindre projekt EU-Kina (EU China Small Projects Facility)

8 000 000

Pågående

ASIE/CHD/2002/0418

WTO-projekt (fas II) EU-Kina (EU China WTO Project (phase II))

15 000 000

Pågående

Delsumma

49 200 000

Regionala projekt

ASIE/1998/004-949 (EC)

Samarbetsprogram på området immateriella rättigheter (IPR) EU-Asean (fas II) (EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (Ph II))

5 000 000

Pågående

ASIE/1996/004-641 (EC)

Regionalt samarbetsprogram om standarder och kvalitet EU-Asean (9) (EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality)

9 000 000

Under förberedelse

ALA 94/15

Programmet COGEN mellan Asean och EG fas III (9) (ASEAN-EC COGEN programme Ph III)

5 000 000

Pågående

Delsumma

19 000 000

ASEM:s förvaltningsfond

TF 051 834

Övervakning av statsägda företag, nyetablering och omvandling (Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation)

400 000 USD

Pågående

TF 052 334

Undersökning av enhetsreformen av offentlig service (Study on Public Service Unit Reform)

600 000 USD

Pågående

Delsumma

1 000 000 USD

Källa: Revisionsrätten.

Tabell 5

Bilaterala projekt som granskats i förhållande till antalet projekt totalt

| | Antal projekt i landet med karaktär av ekonomisk utveckling | Belopp för projekt i landet med karaktär av ekonomisk utveckling
  (euro) | Antal besökta projekt | Belopp för de projekt som besökts
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kina | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Totalt | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Källa: Revisionsrätten. |

Antal projekt i landet med karaktär av ekonomisk utveckling

Belopp för projekt i landet med karaktär av ekonomisk utveckling

(euro)

Antal besökta projekt

Belopp för de projekt som besökts

(euro)

Indien

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Kina

23

99 634 648

6

49 200 000

Totalt

62

230 800 147

14

85 672 250

Källa: Revisionsrätten.

Tabell 6

Asienövergripande projekt som granskats i förhållande till antalet projekt totalt

| Asia Invest
   (10) (finansierade projekt från 1999 till 2002) | Asia IT & C (finansierade projekt från 2000 till 2003) |
| --- | --- |
| Land | Antal projekt totalt | Belopp
  (euro) | Antal granskade projekt | Belopp som motsvarar granskade projekt
  (euro) | Antal projekt totalt | Belopp
  (euro) | Antal granskade projekt | Belopp som motsvarar granskade projekt
  (euro) |
| Indien | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kina | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Förenade kungariket | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Frankrike | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Totalt | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Källa: Revisionsrätten. |

Asia Invest
   (10) (finansierade projekt från 1999 till 2002)

Asia IT & C (finansierade projekt från 2000 till 2003)

Land

Antal projekt totalt

Belopp

(euro)

Antal granskade projekt

Belopp som motsvarar granskade projekt

(euro)

Antal projekt totalt

Belopp

(euro)

Antal granskade projekt

Belopp som motsvarar granskade projekt

(euro)

Indien

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kina

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Förenade kungariket

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Frankrike

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Totalt

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Källa: Revisionsrätten.

Tabell 7

Asienövergripande projekt som granskades under granskningen

| Projektnummer | Projektnamn | Belopp
  (euro) | Status vid granskningsbesöket |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia Invest |
| 108 55 | ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City | 83 001 | Slutfört |
| 108 69 | Training Vietnamese trainers and executives in quality management | 104 200 | Slutfört |
| 108 77 | Sustainable development of the Vietnamese shoe industry | 86 954 | Slutfört |
| 108 86 | HACCP Implementation in the Indian Food Industry | 120 000 | Slutfört |
| 108 88 | Preparation of Indian SMEs for EU Certification | 21 343 | Slutfört |
| 108 101 | Capacity for Business | 59 369 | Slutfört |
| 108 135 | Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation | 102 705 | Pågående |
| 108 138 | Quality management in the graphic media industry | 120 000 | Slutfört |
| 108 144 | Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam | 98 171 | Pågående |
| 108 149 | Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam | 118 076 | Slutfört |
| 108 150 | Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam | 99 755 | Slutfört |
| 108 151 | Master of e-management | 112 555 | Pågående |
| 108 153 | Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities | 65 689 | Slutfört |
| 108 157 | Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector | 58 800 | Slutfört |
| 108 166 | Chinese IT Market | 87 657 | Pågående |
| 108 175 | China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK | 31 487 | Slutfört |
| 108 176 | Train Rhône Alpes SMEs for Asia | 54 629 | Pågående |
| 108 184 | From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises | 105 674 | Slutfört |
| 108 185 | Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry | 97 258 | Slutfört |
| Asia IT & C |
| 01 01 | European Masters in Modelisation of Continuum | 200 000 | Pågående |
| 01 06 | Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies | 200 000 | Pågående |
| 02 26 | CCI Networking and e commerce awareness | 184 730 | Slutfört |
| 12 03 | Transfer of European Level graduate IT Courses | 200 000 | Pågående |
| 12 05 | MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture | 189 000 | Slutfört |
| 12 14 | IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia | 400 000 | Pågående |
| 21 06 | Developing web based teaching packages for building professionals | 196 734 | Pågående |
| 21 13 | Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam | 200 000 | Pågående |
| 22 02 | e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector | 198 418 | Slutfört |
| 22 11 | Promoting Information and Regulatory dialogue in China | 200 000 | Inställt |
| 22 14 | Indo European System Usability Partnership | 199 944 | Pågående |
| 22 29 | Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation | 200 000 | Pågående |
| 23 11 | SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia | 400 000 | Pågående |
| 23 18 | Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China | 400 000 | Pågående |
| 23 19 | WEBPOT Web based optimisation tools for research | 533 822 | Pågående |
| 23 20 | GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology | 400 000 | Pågående |
| 23 50 | E3 Toolbox | 195 552 | Pågående |
| 23 58 | EDECAD Education and e Commerce task force for small firms | 377 235 | Pågående |
| 23 60 | Casa Asia Virtual | 200 000 | Slutfört |
| 23 67 | ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters | 387 370 | Pågående |
| Källa: Revisionsrätten. |

Projektnummer

Projektnamn

Belopp

(euro)

Status vid granskningsbesöket

Asia Invest

108 55

ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City

83 001

Slutfört

108 69

Training Vietnamese trainers and executives in quality management

104 200

Slutfört

108 77

Sustainable development of the Vietnamese shoe industry

86 954

Slutfört

108 86

HACCP Implementation in the Indian Food Industry

120 000

Slutfört

108 88

Preparation of Indian SMEs for EU Certification

21 343

Slutfört

108 101

Capacity for Business

59 369

Slutfört

108 135

Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation

102 705

Pågående

108 138

Quality management in the graphic media industry

120 000

Slutfört

108 144

Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam

98 171

Pågående

108 149

Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam

118 076

Slutfört

108 150

Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam

99 755

Slutfört

108 151

Master of e-management

112 555

Pågående

108 153

Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities

65 689

Slutfört

108 157

Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector

58 800

Slutfört

108 166

Chinese IT Market

87 657

Pågående

108 175

China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK

31 487

Slutfört

108 176

Train Rhône Alpes SMEs for Asia

54 629

Pågående

108 184

From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises

105 674

Slutfört

108 185

Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry

97 258

Slutfört

Asia IT & C

01 01

European Masters in Modelisation of Continuum

200 000

Pågående

01 06

Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies

200 000

Pågående

02 26

CCI Networking and e commerce awareness

184 730

Slutfört

12 03

Transfer of European Level graduate IT Courses

200 000

Pågående

12 05

MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture

189 000

Slutfört

12 14

IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia

400 000

Pågående

21 06

Developing web based teaching packages for building professionals

196 734

Pågående

21 13

Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam

200 000

Pågående

22 02

e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector

198 418

Slutfört

22 11

Promoting Information and Regulatory dialogue in China

200 000

Inställt

22 14

Indo European System Usability Partnership

199 944

Pågående

22 29

Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation

200 000

Pågående

23 11

SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia

400 000

Pågående

23 18

Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China

400 000

Pågående

23 19

WEBPOT Web based optimisation tools for research

533 822

Pågående

23 20

GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology

400 000

Pågående

23 50

E3 Toolbox

195 552

Pågående

23 58

EDECAD Education and e Commerce task force for small firms

377 235

Pågående

23 60

Casa Asia Virtual

200 000

Slutfört

23 67

ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters

387 370

Pågående

Källa: Revisionsrätten.

| 15. | Revisionsrättens granskning omfattade också besök hos projektförvaltningsorganisationer och europeiska samarbetspartner i Tyskland, Spanien, Frankrike och Förenade kungariket samt hos asiatiska samarbetspartner i Indien, Vietnam och Kina. Ett förberedande besök gjordes också i Thailand. |
| --- | --- |

15.

Revisionsrättens granskning omfattade också besök hos projektförvaltningsorganisationer och europeiska samarbetspartner i Tyskland, Spanien, Frankrike och Förenade kungariket samt hos asiatiska samarbetspartner i Indien, Vietnam och Kina. Ett förberedande besök gjordes också i Thailand.

IAKTTAGELSER

Finns det en ändamålsenlig strategi för det ekonomiska samarbetet mellan EU och Asien?

| 16. | Revisionsrätten granskade i vilken utsträckning kommissionen har fastställt en strategi som resulterar i att utgifterna för det ekonomiska samarbetet utnyttjas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. I detta ingick det att avgöra om det hade fastställts en tydlig strategi, bedöma i vilken utsträckning det kunde leda till ett ändamålsenligt utnyttjande av stödet och bedöma hur den tillämpades i praktiken. |
| --- | --- |

16.

Revisionsrätten granskade i vilken utsträckning kommissionen har fastställt en strategi som resulterar i att utgifterna för det ekonomiska samarbetet utnyttjas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. I detta ingick det att avgöra om det hade fastställts en tydlig strategi, bedöma i vilken utsträckning det kunde leda till ett ändamålsenligt utnyttjande av stödet och bedöma hur den tillämpades i praktiken.

| 17. | Man kan göra skillnad på övergripande strategi – som utmynnar i ett beslut att stödja ett givet område eller en given fråga – och operativ strategi, där man fastställer hur den övergripande strategin skall genomföras i praktiken. I detta fall var resultatet av beslutet att stödja ekonomiskt samarbete i Asien inbegripet i rådets ALA-förordning (EEG) nr 443/92 (som omfattar allt utvecklingsstöd i Asien och Latinamerika). I förordningen fastställs de huvudsakliga målen och där räknas de områden upp som pengarna skall gå till. Syftet med den operativa strategin är att fastställa hur dessa mål skall uppnås och ge riktlinjer för hur utgifterna skall riktas. |
| --- | --- |

17.

Man kan göra skillnad på övergripande strategi – som utmynnar i ett beslut att stödja ett givet område eller en given fråga – och operativ strategi, där man fastställer hur den övergripande strategin skall genomföras i praktiken. I detta fall var resultatet av beslutet att stödja ekonomiskt samarbete i Asien inbegripet i rådets ALA-förordning (EEG) nr 443/92 (som omfattar allt utvecklingsstöd i Asien och Latinamerika). I förordningen fastställs de huvudsakliga målen och där räknas de områden upp som pengarna skall gå till. Syftet med den operativa strategin är att fastställa hur dessa mål skall uppnås och ge riktlinjer för hur utgifterna skall riktas.

En övergripande strategi i en omgivning som snabbt förändras ...

| 18. | Begreppet ekonomiskt samarbete formaliserades i ALA-förordningen (se punkt 3). I artikel 7 fastställs målet att hjälpa utvecklingsländer att ”bygga upp sin institutionella kapacitet i syfte att skapa förmånligare villkor för investeringar och utveckling och att dra största möjliga fördel av de möjligheter som den växande världshandeln erbjuder, varav den europeiska enhetliga marknaden är en del”. Meningen är att medlemsstaterna också skall dra nytta av detta genom att ”öka närvaron av näringsidkare, teknologi och kunnande från alla medlemsstater, särskilt inom den privata sektorn och i små och medelstora företag”. Detta är övergripande mål i en marknadsstyrd miljö som snabbt utvecklas och som domineras av en ökande internationell handel. Att både utvecklingsländer och EU:s medlemsstater räknas som partner innebär att stödets räckvidd ökar och därmed stärks också behovet att fastställa målen med omsorg. |
| --- | --- |

18.

Begreppet ekonomiskt samarbete formaliserades i ALA-förordningen (se punkt 3). I artikel 7 fastställs målet att hjälpa utvecklingsländer att ”bygga upp sin institutionella kapacitet i syfte att skapa förmånligare villkor för investeringar och utveckling och att dra största möjliga fördel av de möjligheter som den växande världshandeln erbjuder, varav den europeiska enhetliga marknaden är en del”. Meningen är att medlemsstaterna också skall dra nytta av detta genom att ”öka närvaron av näringsidkare, teknologi och kunnande från alla medlemsstater, särskilt inom den privata sektorn och i små och medelstora företag”. Detta är övergripande mål i en marknadsstyrd miljö som snabbt utvecklas och som domineras av en ökande internationell handel. Att både utvecklingsländer och EU:s medlemsstater räknas som partner innebär att stödets räckvidd ökar och därmed stärks också behovet att fastställa målen med omsorg.

| 19. | I artikel 8 anges vilka tre områden som skall omfattas av stödet. Först kommer ”förbättring av den vetenskapliga och teknologiska potentialen och de ekonomiska, sociala och kulturella villkoren i allmänhet genom utbildningsprogram och överföring av kunnande” som skall ”(...) riktas huvudsakligen mot personer med ledande funktioner, beslutsfattare i ekonomiska frågor och utbildare och skall omfatta alla ekonomiska, tekniska och vetenskapliga områden (...)”. Det andra området är ”förbättring av den institutionella strukturen (...) för att göra det ekonomiska, lagstiftande, administrativa och sociala klimatet mer utvecklingsvänligt”. Det tredje är ”stöd till företag, t.ex. genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd, genom upprättande av kontakter mellan företag och genom åtgärder för att underlätta samarbetet dem emellan”. |
| --- | --- |

19.

I artikel 8 anges vilka tre områden som skall omfattas av stödet. Först kommer ”förbättring av den vetenskapliga och teknologiska potentialen och de ekonomiska, sociala och kulturella villkoren i allmänhet genom utbildningsprogram och överföring av kunnande” som skall ”(...) riktas huvudsakligen mot personer med ledande funktioner, beslutsfattare i ekonomiska frågor och utbildare och skall omfatta alla ekonomiska, tekniska och vetenskapliga områden (...)”. Det andra området är ”förbättring av den institutionella strukturen (...) för att göra det ekonomiska, lagstiftande, administrativa och sociala klimatet mer utvecklingsvänligt”. Det tredje är ”stöd till företag, t.ex. genom handelsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram och program för tekniskt bistånd, genom upprättande av kontakter mellan företag och genom åtgärder för att underlätta samarbetet dem emellan”.

| 20. | Målen i artikel 8 i ALA-förordningen är övergripande och har en mycket stor bredd och ett mycket stort antal potentiella stödmottagare och projekt. Om stödet inte har någon särskild inriktning inom ramen för en lämplig genomförandestrategi finns det risk för att det inte går att mäta vad utgifterna får för resultat och effekter på en övergripande nivå, och att det därför inte finns någon grund för att garantera en sund ekonomisk förvaltning av EU-medlen. Dessutom är Asien en ofantligt stor region – med tre av världens fem folkrikaste länder och världens fjärde största ekonomi – som utvecklas snabbt både i ekonomiskt och traditionellt utvecklingshänseende. |
| --- | --- |

20.

Målen i artikel 8 i ALA-förordningen är övergripande och har en mycket stor bredd och ett mycket stort antal potentiella stödmottagare och projekt. Om stödet inte har någon särskild inriktning inom ramen för en lämplig genomförandestrategi finns det risk för att det inte går att mäta vad utgifterna får för resultat och effekter på en övergripande nivå, och att det därför inte finns någon grund för att garantera en sund ekonomisk förvaltning av EU-medlen. Dessutom är Asien en ofantligt stor region – med tre av världens fem folkrikaste länder och världens fjärde största ekonomi – som utvecklas snabbt både i ekonomiskt och traditionellt utvecklingshänseende.

| 21. | Kommissionens övergripande strategi för Asien fastställs i kommissionens meddelande till rådet 1994 om en ny Asienstrategi (11), som uppdaterades 2001 i meddelandet Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap (12). |
| --- | --- |

21.

Kommissionens övergripande strategi för Asien fastställs i kommissionens meddelande till rådet 1994 om en ny Asienstrategi (11), som uppdaterades 2001 i meddelandet Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap (12).

| 22. | I sitt meddelande från 1994 konstaterar kommissionen att det har skett radikala förändringar och att den ekonomiska tillväxten troligen kommer att öka i Asien. Därför måste unionen omedelbart stärka sin ekonomiska närvaro och se till att dess intressen beaktas fullt ut där. Framgången för Europa beror, enligt kommissionen, till stor del på de beslut som fattas i den privata sektorn, och unionens roll är att överkomma hindren för europeisk handel och europeiska investeringar genom att uppmuntra ett regelverk som är gynnsamt för företag i Asien. Detta kräver mer aktiva och framåtsyftande strategier: till exempel bör man betona en starkare och i högre grad riktad användning av det ekonomiska samarbetet för att främja europeisk handel och europeiska investeringar. Betoningen ligger därmed på att skydda EU:s inflytande och på de möjligheter som marknaden erbjuder europeiska företag och samtidigt utveckla ekonomierna i de asiatiska mottagarländerna. |
| --- | --- |

22.

I sitt meddelande från 1994 konstaterar kommissionen att det har skett radikala förändringar och att den ekonomiska tillväxten troligen kommer att öka i Asien. Därför måste unionen omedelbart stärka sin ekonomiska närvaro och se till att dess intressen beaktas fullt ut där. Framgången för Europa beror, enligt kommissionen, till stor del på de beslut som fattas i den privata sektorn, och unionens roll är att överkomma hindren för europeisk handel och europeiska investeringar genom att uppmuntra ett regelverk som är gynnsamt för företag i Asien. Detta kräver mer aktiva och framåtsyftande strategier: till exempel bör man betona en starkare och i högre grad riktad användning av det ekonomiska samarbetet för att främja europeisk handel och europeiska investeringar. Betoningen ligger därmed på att skydda EU:s inflytande och på de möjligheter som marknaden erbjuder europeiska företag och samtidigt utveckla ekonomierna i de asiatiska mottagarländerna.

| 23. | Det ekonomiska samarbetets särskilda karaktär påtalas i meddelandet och samarbetet syftar till att förbättra företagsklimatet och den rättsliga ramen i samarbetsländerna för att stimulera handel och investeringar mellan parterna där den privata sektorn direkt medverkar till förmån för såväl unionen som samarbetslandet. Det ekonomiska samarbetet i sig är kvalitativt olikt det finansiella och tekniska samarbetet som utgör den största delen av EU:s utgifter på området externa åtgärder. Därför krävs det att man särskilt uppmärksammar stödet så att dess särskilda karaktär och kännetecken speglas. Detta framgick inte tydligt i strategidokumenten. |
| --- | --- |

23.

Det ekonomiska samarbetets särskilda karaktär påtalas i meddelandet och samarbetet syftar till att förbättra företagsklimatet och den rättsliga ramen i samarbetsländerna för att stimulera handel och investeringar mellan parterna där den privata sektorn direkt medverkar till förmån för såväl unionen som samarbetslandet. Det ekonomiska samarbetet i sig är kvalitativt olikt det finansiella och tekniska samarbetet som utgör den största delen av EU:s utgifter på området externa åtgärder. Därför krävs det att man särskilt uppmärksammar stödet så att dess särskilda karaktär och kännetecken speglas. Detta framgick inte tydligt i strategidokumenten.

| 24. | Meddelandet från 2001 är en uppdatering av det från 1994 och målet med det är att det skall fastställas en ”omfattande strategisk ram för våra förbindelser med Asien och dess underregioner under de kommande tio åren”. När det gäller det ekonomiska samarbetet är det viktigaste målet att ”förstärka EU:s politiska och ekonomiska närvaro i Asien (...) ytterligare stärka handels- och investeringsflödena mellan våra regioner”. Återigen ligger betoningen både på vinsterna för EU och mottagarländernas utvecklingsmål. |
| --- | --- |

24.

Meddelandet från 2001 är en uppdatering av det från 1994 och målet med det är att det skall fastställas en ”omfattande strategisk ram för våra förbindelser med Asien och dess underregioner under de kommande tio åren”. När det gäller det ekonomiska samarbetet är det viktigaste målet att ”förstärka EU:s politiska och ekonomiska närvaro i Asien (...) ytterligare stärka handels- och investeringsflödena mellan våra regioner”. Återigen ligger betoningen både på vinsterna för EU och mottagarländernas utvecklingsmål.

| 25. | I meddelandet konstaterar man att de tillgängliga resurserna är begränsade och att kommissionen måste inrikta dem ”på ett mindre antal enkla verksamheter, riktade till de prioriterade områden (...) och se till att dessa verksamheter genomförs snabbt och effektivt”. Framgången för stödet skall bedömas på grundval av ”vissa enkla (låt vara mestadels kvalitativa) indikatorer, som t.ex. (...) utvecklingen av EU:s handels- och investeringsförbindelser med Asien”. Revisionsrätten fann inga belägg för att stödet var riktat till ett mindre antal prioriterade områden (se punkt 35), och de effekt- och aktivitetsindikatorer som sedermera fastställts av kommissionen är snarare inriktade på processen än på resultaten (se punkterna 32 och 33). |
| --- | --- |

25.

I meddelandet konstaterar man att de tillgängliga resurserna är begränsade och att kommissionen måste inrikta dem ”på ett mindre antal enkla verksamheter, riktade till de prioriterade områden (...) och se till att dessa verksamheter genomförs snabbt och effektivt”. Framgången för stödet skall bedömas på grundval av ”vissa enkla (låt vara mestadels kvalitativa) indikatorer, som t.ex. (...) utvecklingen av EU:s handels- och investeringsförbindelser med Asien”. Revisionsrätten fann inga belägg för att stödet var riktat till ett mindre antal prioriterade områden (se punkt 35), och de effekt- och aktivitetsindikatorer som sedermera fastställts av kommissionen är snarare inriktade på processen än på resultaten (se punkterna 32 och 33).

| 26. | I meddelandet betonas det att det ekonomiska stödet bör vara ”avpassat”, det vill säga särskilt anpassat till enskilda länders förhållanden och behov. Tanken är att strategidokumenten för varje land skall omfatta alla utvecklingsbehov och i dem skall den särskilda strategin för det ekonomiska samarbetet fastställas. I praktiken var detta inte fallet. Den ekonomiska aspekten av strategidokumenten för de tre länder som granskats i detalj – Indien, Vietnam och Kina – särskildes inte tillräckligt från de traditionella utvecklingsfrågorna, de var otillräckliga i fråga om detaljer och innehåll och utgjorde därför inte en praktisk strategi för att rikta stödet. |
| --- | --- |

26.

I meddelandet betonas det att det ekonomiska stödet bör vara ”avpassat”, det vill säga särskilt anpassat till enskilda länders förhållanden och behov. Tanken är att strategidokumenten för varje land skall omfatta alla utvecklingsbehov och i dem skall den särskilda strategin för det ekonomiska samarbetet fastställas. I praktiken var detta inte fallet. Den ekonomiska aspekten av strategidokumenten för de tre länder som granskats i detalj – Indien, Vietnam och Kina – särskildes inte tillräckligt från de traditionella utvecklingsfrågorna, de var otillräckliga i fråga om detaljer och innehåll och utgjorde därför inte en praktisk strategi för att rikta stödet.

| 27. | I sina meddelanden betonar kommissionen behovet av att införa en regional dimension i projekten för att främja regionalt samarbete. De bilaterala projekten är till sin natur sådana att de inte förväntas ha en regional inriktning, men i praktiken hade vissa av dem det. När det gäller de enskilda Asienövergripande projekten och programmen som helhet var detta för det mesta inte fallet. |
| --- | --- |

27.

I sina meddelanden betonar kommissionen behovet av att införa en regional dimension i projekten för att främja regionalt samarbete. De bilaterala projekten är till sin natur sådana att de inte förväntas ha en regional inriktning, men i praktiken hade vissa av dem det. När det gäller de enskilda Asienövergripande projekten och programmen som helhet var detta för det mesta inte fallet.

Bristfälliga mål och indikatorer i verksamhetsförklaringen ...

| 28. | Sedan 2001 har kommissionen successivt infört sin nya förvaltningsmetod – verksamhetsbaserad förvaltning – som skall förbättra det sätt som resurserna prioriteras, används och rapporteras på. Den verksamhetsbaserade förvaltningen är kommissionens sätt att omsätta den operativa strategin i praktiken. Den verksamhetsbaserade budgeteringen är den verksamhetsbaserade förvaltningens budgetdel. Budgeten för 2004 var den första som antogs enligt metoden med verksamhetsbaserad förvaltning. Tilldelningen av resurser bör överensstämma med politiska prioriteringar, och förvaltningen av resurser bör överensstämma med på förhand uppsatta mål. Inom budgetstrukturen definieras ”förbindelserna med Asien” som en åtskild verksamhet (budgetkapitel 19 10), och ”politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete med utvecklingsländer i Asien” är den budgetartikel (av fem) som gäller det ekonomiska samarbetet. |
| --- | --- |

28.

Sedan 2001 har kommissionen successivt infört sin nya förvaltningsmetod – verksamhetsbaserad förvaltning – som skall förbättra det sätt som resurserna prioriteras, används och rapporteras på. Den verksamhetsbaserade förvaltningen är kommissionens sätt att omsätta den operativa strategin i praktiken. Den verksamhetsbaserade budgeteringen är den verksamhetsbaserade förvaltningens budgetdel. Budgeten för 2004 var den första som antogs enligt metoden med verksamhetsbaserad förvaltning. Tilldelningen av resurser bör överensstämma med politiska prioriteringar, och förvaltningen av resurser bör överensstämma med på förhand uppsatta mål. Inom budgetstrukturen definieras ”förbindelserna med Asien” som en åtskild verksamhet (budgetkapitel 19 10), och ”politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete med utvecklingsländer i Asien” är den budgetartikel (av fem) som gäller det ekonomiska samarbetet.

| 29. | Inför varje budgetförfarande upprättas en verksamhetsförklaring där man argumenterar för och motiverar de budgetmedel som begärs och fastställer särskilda mål och aktivitets- och effektindikatorer. När det gäller det preliminära förslaget till budget för 2005 offentliggjordes verksamhetsförklaringarna i början av 2004 (13). Revisionsrätten granskade verksamhetsförklaringen om förbindelserna med Asien när det gäller verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet och bedömde om den var logisk och konsekvent, om målen var relevanta och indikatorerna användbara. |
| --- | --- |

29.

Inför varje budgetförfarande upprättas en verksamhetsförklaring där man argumenterar för och motiverar de budgetmedel som begärs och fastställer särskilda mål och aktivitets- och effektindikatorer. När det gäller det preliminära förslaget till budget för 2005 offentliggjordes verksamhetsförklaringarna i början av 2004 (13). Revisionsrätten granskade verksamhetsförklaringen om förbindelserna med Asien när det gäller verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet och bedömde om den var logisk och konsekvent, om målen var relevanta och indikatorerna användbara.

| 30. | I del tre i verksamhetsförklaringen fastställs verksamhetens viktigaste mål på samma sätt som i meddelandet från 2001 – ”att förstärka EU:s politiska och ekonomiska närvaro i Asien” – tillsammans med sex prioriteringar. Den prioritering som gäller det ekonomiska samarbetet är att ”stärka handels- och investeringsflödena mellan våra regioner”. |
| --- | --- |

30.

I del tre i verksamhetsförklaringen fastställs verksamhetens viktigaste mål på samma sätt som i meddelandet från 2001 – ”att förstärka EU:s politiska och ekonomiska närvaro i Asien” – tillsammans med sex prioriteringar. Den prioritering som gäller det ekonomiska samarbetet är att ”stärka handels- och investeringsflödena mellan våra regioner”.

| 31. | I del 4 av verksamhetsförklaringen fastställs verksamhetens särskilda mål, indikatorer, aktiviteter och resultat. Detta är den operativa grunden för att man skall kunna sätta upp mål för, övervaka och bedöma genomförandet av EU:s utgifter och därmed garantera en sund ekonomisk förvaltning. Det ekonomiska samarbetet har inget eget verksamhetsbaserat mål, men det ingår i det fjärde målet: inom den politiska ram som antagits skall dialogen och samarbetet med asiatiska partner stärkas på det politiska, ekonomiska och kulturella området. Detta sägs hänga ihop med det strategiska målet att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling i utvecklingsländerna vilket varken speglar det viktigaste målet eller de prioriteringar som hör samman med det (se föregående punkt). |
| --- | --- |

31.

I del 4 av verksamhetsförklaringen fastställs verksamhetens särskilda mål, indikatorer, aktiviteter och resultat. Detta är den operativa grunden för att man skall kunna sätta upp mål för, övervaka och bedöma genomförandet av EU:s utgifter och därmed garantera en sund ekonomisk förvaltning. Det ekonomiska samarbetet har inget eget verksamhetsbaserat mål, men det ingår i det fjärde målet: inom den politiska ram som antagits skall dialogen och samarbetet med asiatiska partner stärkas på det politiska, ekonomiska och kulturella området. Detta sägs hänga ihop med det strategiska målet att främja en hållbar ekonomisk och social utveckling i utvecklingsländerna vilket varken speglar det viktigaste målet eller de prioriteringar som hör samman med det (se föregående punkt).

| 32. | Endast en effektindikator anges: gemensamma förklaringar, gemensamma ståndpunkter och gemensamma dagordningar när det gäller större internationella, politiska och ekonomiska frågor som är en följd av Asien–Europa-ministermötet och Asien–Europa-toppmötet 2004 (14). Detta följer i stort sett de verksamhetsbaserade målen, men det går inte att mäta effekten av stödet av vilket en stor del läggs på små projekt, och inte heller den viktigaste prioriteringen som gäller handeln och investeringsflödena mellan regionerna (som till sin natur är både objektiv och mätbar). |
| --- | --- |

32.

Endast en effektindikator anges: gemensamma förklaringar, gemensamma ståndpunkter och gemensamma dagordningar när det gäller större internationella, politiska och ekonomiska frågor som är en följd av Asien–Europa-ministermötet och Asien–Europa-toppmötet 2004 (14). Detta följer i stort sett de verksamhetsbaserade målen, men det går inte att mäta effekten av stödet av vilket en stor del läggs på små projekt, och inte heller den viktigaste prioriteringen som gäller handeln och investeringsflödena mellan regionerna (som till sin natur är både objektiv och mätbar).

| 33. | Resultatindikatorerna för budgetåret 2004 (som är nio) omfattar främst deltagande i möten eller kommittéer, vilket kanske speglar de dominerande politiska frågorna och motsvarande åtgärder, men det är återigen inte huvudsyftet med utgifterna. Dessutom är indikatorerna främst inriktade på själva processen – att ett möte äger rum – och inte på vad det utmynnar i – det förväntade resultatet. |
| --- | --- |

33.

Resultatindikatorerna för budgetåret 2004 (som är nio) omfattar främst deltagande i möten eller kommittéer, vilket kanske speglar de dominerande politiska frågorna och motsvarande åtgärder, men det är återigen inte huvudsyftet med utgifterna. Dessutom är indikatorerna främst inriktade på själva processen – att ett möte äger rum – och inte på vad det utmynnar i – det förväntade resultatet.

... leder till en mängd olika projekt och program vilkas resultat är svårt att mäta

| 34. | Att det inte fanns några särskilda operativa strategier vare sig vid kommissionen eller i det berörda landet ledde i praktiken till att det fanns ett mycket brett och olikartat urval av projekt över ett stort geografiskt område (se punkterna 39 och 50). Bristen på riktning av stödet mot bakgrund av Asiens stora och snabbt växande ekonomier, snabbt ökande internationella handel och betydande utländska investeringar innebär att det är svårt att mäta den övergripande effekten och att förvalta den på ett dynamiskt sätt. Det finns endast ett begränsat underlag för att bedöma om utgifterna är ändamålsenliga och om man har fått valuta för pengarna. |
| --- | --- |

34.

Att det inte fanns några särskilda operativa strategier vare sig vid kommissionen eller i det berörda landet ledde i praktiken till att det fanns ett mycket brett och olikartat urval av projekt över ett stort geografiskt område (se punkterna 39 och 50). Bristen på riktning av stödet mot bakgrund av Asiens stora och snabbt växande ekonomier, snabbt ökande internationella handel och betydande utländska investeringar innebär att det är svårt att mäta den övergripande effekten och att förvalta den på ett dynamiskt sätt. Det finns endast ett begränsat underlag för att bedöma om utgifterna är ändamålsenliga och om man har fått valuta för pengarna.

| 35. | Att den operativa strategin är bristfällig och osammanhängande beror delvis på det ekonomiska samarbetets mycket speciella karaktär, vilket skall gynna EU-partner i lika hög grad som partner i Asien. Huvudmålet att stärka handeln och investeringsflödena hänger förvisso till mycket stor del samman med politiska initiativ, till exempel genom bilaterala eller multilaterala förhandlingar (t.ex. Världshandelsorganisationen). I praktiken har utnyttjandet av en ram för utvecklingsstöd riktat till små projekt i länder som successivt blir rikare (i motsats till större bilaterala projekt) liten mätbar inverkan på uppfyllelsen av de övergripande målen. Dessutom kan inte den kommersiella värld av IT-varor och IT-tjänster som snabbt förändras och som fokus är riktat mot hanteras på ett effektivt sätt genom de traditionella och relativt långsamma förfaranden som används för utvecklingsstöd när det gäller förberedelse, godkännande och genomförande av projekt. |
| --- | --- |

35.

Att den operativa strategin är bristfällig och osammanhängande beror delvis på det ekonomiska samarbetets mycket speciella karaktär, vilket skall gynna EU-partner i lika hög grad som partner i Asien. Huvudmålet att stärka handeln och investeringsflödena hänger förvisso till mycket stor del samman med politiska initiativ, till exempel genom bilaterala eller multilaterala förhandlingar (t.ex. Världshandelsorganisationen). I praktiken har utnyttjandet av en ram för utvecklingsstöd riktat till små projekt i länder som successivt blir rikare (i motsats till större bilaterala projekt) liten mätbar inverkan på uppfyllelsen av de övergripande målen. Dessutom kan inte den kommersiella värld av IT-varor och IT-tjänster som snabbt förändras och som fokus är riktat mot hanteras på ett effektivt sätt genom de traditionella och relativt långsamma förfaranden som används för utvecklingsstöd när det gäller förberedelse, godkännande och genomförande av projekt.

Har kommissionen förvaltat genomförandet av verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet på ett ändamålsenligt sätt?

| 36. | För att kunna komma till en slutsats om detta granskningsmål undersökte revisionsrätten i vilken utsträckning kommissionens förvaltning






  — | har fastställt ett ansökningsförfarande som uppmuntrar och underlättar ansökningar, |
| --- | --- | --- |

36.

För att kunna komma till en slutsats om detta granskningsmål undersökte revisionsrätten i vilken utsträckning kommissionens förvaltning

—

har fastställt ett ansökningsförfarande som uppmuntrar och underlättar ansökningar,

| — | ser till att projekt beslutas och genomförs i tid, |
| --- | --- |

—

ser till att projekt beslutas och genomförs i tid,

| — | regelbundet övervakar projekt och vidtar korrigerande åtgärder i tid, |
| --- | --- |

—

regelbundet övervakar projekt och vidtar korrigerande åtgärder i tid,

| — | ser till att projekten når faktiska resultat med positiva effekter och är hållbara, |
| --- | --- |

—

ser till att projekten når faktiska resultat med positiva effekter och är hållbara,

| — | utför lämpliga utvärderingar. |
| --- | --- |

—

utför lämpliga utvärderingar.

| 37. | Verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet består av två olika metoder för genomförande: bilaterala projekt mellan kommissionen och samarbetsländerna samt Asienövergripande program (se punkterna 38 och 50). Med tanke på att metoderna är så olika till sin natur och att det ibland är särskilda frågor som kommer på tal presenteras resultaten när det gäller de två metoderna här separat. |
| --- | --- |

37.

Verksamheterna inom det ekonomiska samarbetet består av två olika metoder för genomförande: bilaterala projekt mellan kommissionen och samarbetsländerna samt Asienövergripande program (se punkterna 38 och 50). Med tanke på att metoderna är så olika till sin natur och att det ibland är särskilda frågor som kommer på tal presenteras resultaten när det gäller de två metoderna här separat.

Bilaterala projekt

| 38. | När det gäller bilaterala projekt görs en finansieringsöverenskommelse mellan kommissionen och regeringen i mottagarlandet. Innan den nya budgetförordningen infördes genomfördes projekten i regel av en projektförvaltningsorganisation, som oftast gemensamt leds av en europeisk och en asiatisk direktör.

  Ruta 1 – Exempel på projekt och deras mål





  1. | I Indien fanns det ett projekt på området civilflyg. De allmänna målen var att förbättra flygsäkerheten och underlätta affärskontakter mellan företag i EU och Indien. Ett annat projekt som gällde stöd till mindre projekt hade det övergripande målet att stödja den pågående reformen av Indiens ekonomi och offentliga förvaltning genom ett ökat deltagande av samarbetspartner från civilsamhället. |
| --- | --- | --- |

38.

När det gäller bilaterala projekt görs en finansieringsöverenskommelse mellan kommissionen och regeringen i mottagarlandet. Innan den nya budgetförordningen infördes genomfördes projekten i regel av en projektförvaltningsorganisation, som oftast gemensamt leds av en europeisk och en asiatisk direktör.

Ruta 1 – Exempel på projekt och deras mål





  1.

I Indien fanns det ett projekt på området civilflyg. De allmänna målen var att förbättra flygsäkerheten och underlätta affärskontakter mellan företag i EU och Indien. Ett annat projekt som gällde stöd till mindre projekt hade det övergripande målet att stödja den pågående reformen av Indiens ekonomi och offentliga förvaltning genom ett ökat deltagande av samarbetspartner från civilsamhället.

| 2. | I Vietnam var det största bilaterala projektet Mutrap (stöd till multilateral handel). De allmänna målen var att stödja Vietnams övergång till marknadsekonomi och bidra till att det integreras i regionala och världsomspännande ekonomiska och handelsmässiga ramverk. |
| --- | --- |

2.

I Vietnam var det största bilaterala projektet Mutrap (stöd till multilateral handel). De allmänna målen var att stödja Vietnams övergång till marknadsekonomi och bidra till att det integreras i regionala och världsomspännande ekonomiska och handelsmässiga ramverk.

| 3. | I Kina hade ett projekt (ECERP) som gällde omstrukturering av företag det särskilda målet att öka små och medelstora företags bidrag till välstånd och arbetstillfällen på landsbygden. Ett annat projekt hade som övergripande mål att bidra till en sund, öppen och effektiv sektor för finansiella tjänster, stärka handeln och investeringsflödena mellan EU och Asien och bidra till utvecklingen av demokrati, god offentlig förvaltning och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

3.

I Kina hade ett projekt (ECERP) som gällde omstrukturering av företag det särskilda målet att öka små och medelstora företags bidrag till välstånd och arbetstillfällen på landsbygden. Ett annat projekt hade som övergripande mål att bidra till en sund, öppen och effektiv sektor för finansiella tjänster, stärka handeln och investeringsflödena mellan EU och Asien och bidra till utvecklingen av demokrati, god offentlig förvaltning och rättssäkerhet.

| 39. | I de länder som granskades fanns det en mängd olika bilaterala projekt inom det ekonomiska samarbetet (se tabell 4 för fullständiga uppgifter) som inte var inriktade på något särskilt geografiskt område eller någon särskild fråga. I många fall hade projekten endast begränsade ekonomiska medel för att hantera mycket utmanande mål i mycket stora och folkrika länder. I allmänhet gav projekten upphov till en fortlöpande dialog om ekonomiskt samarbete, men effekten av själva projekten var i många fall än så länge obetydlig (se punkt 44). |
| --- | --- |

39.

I de länder som granskades fanns det en mängd olika bilaterala projekt inom det ekonomiska samarbetet (se tabell 4 för fullständiga uppgifter) som inte var inriktade på något särskilt geografiskt område eller någon särskild fråga. I många fall hade projekten endast begränsade ekonomiska medel för att hantera mycket utmanande mål i mycket stora och folkrika länder. I allmänhet gav projekten upphov till en fortlöpande dialog om ekonomiskt samarbete, men effekten av själva projekten var i många fall än så länge obetydlig (se punkt 44).

Förseningar när det gäller att godkänna och påbörja projekt

| 40. | Det ekonomiska samarbetet utvecklas mycket snabbt i Asien och därför är det absolut nödvändigt att projekt planeras, godkänns och genomförs på så kort tid som möjligt. Onödiga förseningar gör att det finns risk för att projekt inte längre behövs eller till stora delar behöver omformuleras, att underliggande kostnadsberäkningar förändras och att budgetåtaganden binds upp i onödan. Följden blir att processen är svårare och dyrare att förvalta och att projekten inte blir lika ändamålsenliga. |
| --- | --- |

40.

Det ekonomiska samarbetet utvecklas mycket snabbt i Asien och därför är det absolut nödvändigt att projekt planeras, godkänns och genomförs på så kort tid som möjligt. Onödiga förseningar gör att det finns risk för att projekt inte längre behövs eller till stora delar behöver omformuleras, att underliggande kostnadsberäkningar förändras och att budgetåtaganden binds upp i onödan. Följden blir att processen är svårare och dyrare att förvalta och att projekten inte blir lika ändamålsenliga.

| 41. | Bilaterala projekt identifieras från fall till fall och inte genom ett standardiserat ansökningsförfarande (15). Att det kan ta lång tid från det att ett projekt identifieras tills det börjar genomföras beror på förfarandets särskilda karaktär. Vid granskningen undersökte revisionsrätten i vilken utsträckning projekten hade haft onödiga förseningar. |
| --- | --- |

41.

Bilaterala projekt identifieras från fall till fall och inte genom ett standardiserat ansökningsförfarande (15). Att det kan ta lång tid från det att ett projekt identifieras tills det börjar genomföras beror på förfarandets särskilda karaktär. Vid granskningen undersökte revisionsrätten i vilken utsträckning projekten hade haft onödiga förseningar.

| 42. | Samtliga projekt som granskades drabbades av olika skäl av stora förseningar innan de började genomföras: omorganiseringar och personalförändringar vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel, förvirring både vid kommissionens centrala avdelningar och delegationerna beträffande ansvarsfördelningen efter decentraliseringen, komplicerade förfaranden, problem med de strukturer som hade valts för projekten och svårigheter att rekrytera EU-experter med lämpliga kvalifikationer och erfarenheter.

  Ruta 2 – Förseningar före genomförandet





  1. | När det gäller projektet på området civilflyg i Indien fanns det från början ett undertecknat samförståndsavtal med Indiens regering. Efter det att den indiska regeringen hade gett sitt godkännande tog det ett och ett halvt år för kommissionen att ersätta samförståndsavtalet med en finansieringsöverenskommelse eftersom det tog mer tid för ministeriet för civilflyg att förstå och godkänna förändringen. Projektet utformades 1997, men eftersom finansieringsöverenskommelsen inte undertecknades av samtliga parter förrän i slutet av 2000 måste de ursprungliga kravspecifikationerna uppdateras så att de speglade förändringarna inom industrin. Därför började inte projektet genomföras förrän i februari 2001. |
| --- | --- | --- |

42.

Samtliga projekt som granskades drabbades av olika skäl av stora förseningar innan de började genomföras: omorganiseringar och personalförändringar vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel, förvirring både vid kommissionens centrala avdelningar och delegationerna beträffande ansvarsfördelningen efter decentraliseringen, komplicerade förfaranden, problem med de strukturer som hade valts för projekten och svårigheter att rekrytera EU-experter med lämpliga kvalifikationer och erfarenheter.

Ruta 2 – Förseningar före genomförandet





  1.

När det gäller projektet på området civilflyg i Indien fanns det från början ett undertecknat samförståndsavtal med Indiens regering. Efter det att den indiska regeringen hade gett sitt godkännande tog det ett och ett halvt år för kommissionen att ersätta samförståndsavtalet med en finansieringsöverenskommelse eftersom det tog mer tid för ministeriet för civilflyg att förstå och godkänna förändringen. Projektet utformades 1997, men eftersom finansieringsöverenskommelsen inte undertecknades av samtliga parter förrän i slutet av 2000 måste de ursprungliga kravspecifikationerna uppdateras så att de speglade förändringarna inom industrin. Därför började inte projektet genomföras förrän i februari 2001.

| 2. | Alla EBIC-projekt (Europeiska centrum för företagsinformation) i Asien drabbades av kraftiga förseningar innan de kunde påbörjas. ALA-kommittén gav sitt godkännande först efter utdragna förhandlingar eftersom medlemsstaternas företrädare var oroade över EBIC:s roll i förhållande till handelsavdelningarna vid deras egna ambassader. Både i Indien och i Vietnam förekom ytterligare förseningar innan problemen med EBIC:s rättsliga ställning kunde lösas. |
| --- | --- |

2.

Alla EBIC-projekt (Europeiska centrum för företagsinformation) i Asien drabbades av kraftiga förseningar innan de kunde påbörjas. ALA-kommittén gav sitt godkännande först efter utdragna förhandlingar eftersom medlemsstaternas företrädare var oroade över EBIC:s roll i förhållande till handelsavdelningarna vid deras egna ambassader. Både i Indien och i Vietnam förekom ytterligare förseningar innan problemen med EBIC:s rättsliga ställning kunde lösas.

| 3. | När det gäller finansiering av mindre projekt i Kina undertecknades finansieringsöverenskommelsen i mars 2001, den europeiska direktörens kontrakt började gälla i juni 2003 och den första anbudsinfordran lanserades i november 2003. Förseningen berodde främst på att man hade svårt att rekrytera en europeisk direktör och på att man var tvungen att använda ett bristfälligt ramavtal. |
| --- | --- |

3.

När det gäller finansiering av mindre projekt i Kina undertecknades finansieringsöverenskommelsen i mars 2001, den europeiska direktörens kontrakt började gälla i juni 2003 och den första anbudsinfordran lanserades i november 2003. Förseningen berodde främst på att man hade svårt att rekrytera en europeisk direktör och på att man var tvungen att använda ett bristfälligt ramavtal.

Projekt försenades och avbröts ibland ...

| 43. | Betydande förseningar förekom också under genomförandet i 10 av de 14 bilaterala projekt som granskades. Detta berodde på flera olika saker: projekten var onödigt komplicerade, projektförvaltningsorganisationerna saknade erfarenhet, ofta förekommande personalförändringar vid kommissionen, problem med kontraktsbestämmelserna och långsamma förfaranden.

  Ruta 3 – Förseningar i genomförandet





  1. | När det gäller projektet mellan EU och Indien på området sjötransport undertecknades kontraktet i maj 1999 och förlängdes till december 2003. Utbildningsverksamheten sköts upp i onödan till slutet av programmet. Vid kommissionens huvudkontor tilldelades projekten fyra olika samordnare efter varandra, vilket också bidrog till att genomförandet försenades. |
| --- | --- | --- |

43.

Betydande förseningar förekom också under genomförandet i 10 av de 14 bilaterala projekt som granskades. Detta berodde på flera olika saker: projekten var onödigt komplicerade, projektförvaltningsorganisationerna saknade erfarenhet, ofta förekommande personalförändringar vid kommissionen, problem med kontraktsbestämmelserna och långsamma förfaranden.

Ruta 3 – Förseningar i genomförandet





  1.

När det gäller projektet mellan EU och Indien på området sjötransport undertecknades kontraktet i maj 1999 och förlängdes till december 2003. Utbildningsverksamheten sköts upp i onödan till slutet av programmet. Vid kommissionens huvudkontor tilldelades projekten fyra olika samordnare efter varandra, vilket också bidrog till att genomförandet försenades.

| 2. | I Kina genomfördes projektet på området immateriella rättigheter (IPR) med betydande förseningar. Projektet förlängdes till december 2005, men projektförvaltningsorganisationens kontrakt förlängdes endast till december 2003 vilket ledde till samordningsproblem mellan olika stödmottagarbyråer. |
| --- | --- |

2.

I Kina genomfördes projektet på området immateriella rättigheter (IPR) med betydande förseningar. Projektet förlängdes till december 2005, men projektförvaltningsorganisationens kontrakt förlängdes endast till december 2003 vilket ledde till samordningsproblem mellan olika stödmottagarbyråer.

| 3. | IPR-projektet mellan EU och Indien har inte genomförts alls, dels därför att det saknades en sammanhängande uppföljning av kommissionen på grund av personalförändringar, dels på grund av bristande erfarenhet hos de europeiska projektförvaltningsorganisationerna. |
| --- | --- |

3.

IPR-projektet mellan EU och Indien har inte genomförts alls, dels därför att det saknades en sammanhängande uppföljning av kommissionen på grund av personalförändringar, dels på grund av bristande erfarenhet hos de europeiska projektförvaltningsorganisationerna.

... vilket minskade projektens resultat och effekter

| 44. | Om man skall kunna bedöma hur ett projekt framskrider och hur framgångsrikt det är måste lämpliga mål fastställas redan från början. I praktiken fann revisionsrätten att målen, till exempel antalet personer som skulle utbildas till en viss nivå, ofta inte var tydligt fastställda och därmed fanns det inget objektivt underlag för att bedöma resultat och utförande. När revisionsrätten bedömde projekten i förhållande till faktiska eller förmodade kriterier upptäckte den att vissa projekt helt klart inte hade varit framgångsrika medan andra hade det.

  Ruta 4 – Projektmålen uppnås inte





  1. | Mutrap:s (stöd till multilateral handel) ändamålsenlighet minskade på grund av att det uppstod problem i samband med anbudsförfarandet och ett oplanerat avbrott mellan två stadier av projektet. |
| --- | --- | --- |

44.

Om man skall kunna bedöma hur ett projekt framskrider och hur framgångsrikt det är måste lämpliga mål fastställas redan från början. I praktiken fann revisionsrätten att målen, till exempel antalet personer som skulle utbildas till en viss nivå, ofta inte var tydligt fastställda och därmed fanns det inget objektivt underlag för att bedöma resultat och utförande. När revisionsrätten bedömde projekten i förhållande till faktiska eller förmodade kriterier upptäckte den att vissa projekt helt klart inte hade varit framgångsrika medan andra hade det.

Ruta 4 – Projektmålen uppnås inte





  1.

Mutrap:s (stöd till multilateral handel) ändamålsenlighet minskade på grund av att det uppstod problem i samband med anbudsförfarandet och ett oplanerat avbrott mellan två stadier av projektet.

| 2. | På grund av ett ineffektivt genomförandeorgan åstadkom det audiovisuella projektet i Vietnam mycket litet i fråga om konkreta resultat. Endast en workshop anordnades, och det förekom endast mycket begränsad marknadsföring av projektet i Europa och Vietnam. |
| --- | --- |

2.

På grund av ett ineffektivt genomförandeorgan åstadkom det audiovisuella projektet i Vietnam mycket litet i fråga om konkreta resultat. Endast en workshop anordnades, och det förekom endast mycket begränsad marknadsföring av projektet i Europa och Vietnam.

| 3. | När det gäller programmet för finansiella tjänster i Kina var resultaten otillräckliga och bristfälliga vilket delvis berodde på bristande tydlighet i finansieringsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

3.

När det gäller programmet för finansiella tjänster i Kina var resultaten otillräckliga och bristfälliga vilket delvis berodde på bristande tydlighet i finansieringsöverenskommelsen.

Ruta 5 – Framgångsrika projekt





  1.

| 1. | När det gäller projektet på området civilflyg i Indien var målen på god väg att uppfyllas. Enligt finansieringsförslaget skulle cirka 900 människor utbildas. Vid tiden för granskningen var det faktiska antalet utbildade 2 315 ingenjörer, administratörer, experter, tekniker och piloter. 97 % av deltagarna bedömde utbildningen som god eller mycket god. |
| --- | --- |

När det gäller projektet på området civilflyg i Indien var målen på god väg att uppfyllas. Enligt finansieringsförslaget skulle cirka 900 människor utbildas. Vid tiden för granskningen var det faktiska antalet utbildade 2 315 ingenjörer, administratörer, experter, tekniker och piloter. 97 % av deltagarna bedömde utbildningen som god eller mycket god.

| 2. | I Vietnam hade EBIC en positiv effekt. Inga mål fastställdes i finansieringsförslaget eller finansieringsöverenskommelsen, men de ansvariga för projektet behandlade 1 007 förfrågningar, anordnade 107 evenemang/seminarier, hade 5 599 registrerade deltagare och skrev 315 artiklar. 82 % av deltagarna var nöjda med seminarierna och 75 % med informationstjänsterna. |
| --- | --- |

2.

I Vietnam hade EBIC en positiv effekt. Inga mål fastställdes i finansieringsförslaget eller finansieringsöverenskommelsen, men de ansvariga för projektet behandlade 1 007 förfrågningar, anordnade 107 evenemang/seminarier, hade 5 599 registrerade deltagare och skrev 315 artiklar. 82 % av deltagarna var nöjda med seminarierna och 75 % med informationstjänsterna.

Övervakningen var inte alltid tillfredsställande

| 45. | En ändamålsenlig övervakning innebär att man följer hur projektet framskrider, identifierar problem och vidtar korrigerande åtgärder i tid. Den bör dokumenteras ordentligt så att det arbete som utförts och de eventuella åtgärder som sedan vidtagits registreras. Revisionsrätten bedömde kvaliteten på kommissionens övervakning av vart och ett av de utvalda projekten. I finansieringsöverenskommelserna anges det att projektförvaltningsorganisationerna återkommande skall rapportera till kommissionen om hur genomförandet av projektet framskrider. I de flesta projekt har det inrättats system som gör det möjligt att mäta och övervaka projektets utveckling, och dessa utgör en grund för de lägesrapporter som kommissionen sedan granskar och utvärderar. |
| --- | --- |

45.

En ändamålsenlig övervakning innebär att man följer hur projektet framskrider, identifierar problem och vidtar korrigerande åtgärder i tid. Den bör dokumenteras ordentligt så att det arbete som utförts och de eventuella åtgärder som sedan vidtagits registreras. Revisionsrätten bedömde kvaliteten på kommissionens övervakning av vart och ett av de utvalda projekten. I finansieringsöverenskommelserna anges det att projektförvaltningsorganisationerna återkommande skall rapportera till kommissionen om hur genomförandet av projektet framskrider. I de flesta projekt har det inrättats system som gör det möjligt att mäta och övervaka projektets utveckling, och dessa utgör en grund för de lägesrapporter som kommissionen sedan granskar och utvärderar.

| 46. | Kommissionens övervakning har inte alltid varit konsekvent eller helt tillfredsställande. I somliga fall visade den sig vara otillräcklig, vilket ledde till att problem inte upptäcktes, medan det i andra fall var för stor inblandning i det löpande arbetet med projektet. Detta hindrar genomförandet, det finns risk för att man inte upptäcker större problem och det är ett ineffektivt utnyttjande av kommissionens knappa resurser. Också när övervakning hade gjorts fanns det inte alltid skriftliga underlag som visade vad som faktiskt hade ägt rum.

  Ruta 6 – Inkonsekvent övervakning





  1. | När det gäller EBIC i Indien framgick det inte tydligt av kommissionens handlingar vilken övervakning som hade ägt rum. När det gäller EBIC i Vietnam fanns det inget som tydligt visade att kommissionen hade övervakat projektet förutom ett besök från kommissionens centrala avdelningar i Filippinerna, Thailand, Vietnam och Kambodja. |
| --- | --- | --- |

46.

Kommissionens övervakning har inte alltid varit konsekvent eller helt tillfredsställande. I somliga fall visade den sig vara otillräcklig, vilket ledde till att problem inte upptäcktes, medan det i andra fall var för stor inblandning i det löpande arbetet med projektet. Detta hindrar genomförandet, det finns risk för att man inte upptäcker större problem och det är ett ineffektivt utnyttjande av kommissionens knappa resurser. Också när övervakning hade gjorts fanns det inte alltid skriftliga underlag som visade vad som faktiskt hade ägt rum.

Ruta 6 – Inkonsekvent övervakning





  1.

När det gäller EBIC i Indien framgick det inte tydligt av kommissionens handlingar vilken övervakning som hade ägt rum. När det gäller EBIC i Vietnam fanns det inget som tydligt visade att kommissionen hade övervakat projektet förutom ett besök från kommissionens centrala avdelningar i Filippinerna, Thailand, Vietnam och Kambodja.

| 2. | I Indien var delegationens övervakning av finansieringen av mindre projekt bristfällig och osystematisk. De projektansvariga var inte skyldiga att lämna in lägesrapporter, vilket försämrade det underlag som övervakningen hade kunnat grundas på. |
| --- | --- |

2.

I Indien var delegationens övervakning av finansieringen av mindre projekt bristfällig och osystematisk. De projektansvariga var inte skyldiga att lämna in lägesrapporter, vilket försämrade det underlag som övervakningen hade kunnat grundas på.

| 3. | I projektet för finansiella tjänster i Kina fanns det handlingar som visade att delegationen regelbundet hade övervakat projektet. Delegationen fyllde inte bara sin övervakningsfunktion utan tog också på sig en förvaltningsroll när det gällde att driva projektet. |
| --- | --- |

3.

I projektet för finansiella tjänster i Kina fanns det handlingar som visade att delegationen regelbundet hade övervakat projektet. Delegationen fyllde inte bara sin övervakningsfunktion utan tog också på sig en förvaltningsroll när det gällde att driva projektet.

Osäkert om projekten är hållbara

| 47. | Tanken är att alla EU-finansierade projekt skall vara hållbara. En verksamhet anses vara hållbar när den kan leverera resultat till målgruppen under en längre tidsperiod, efter det att merparten av stödet har upphört. Detta kan uppnås genom att projektet blir självfinansierande eller genom att mottagarlandets regering åtar sig att fortsätta driva projektet. Revisionsrätten undersökte om man i projekten hade lagt upp en hållbarhetsplan och om man hade ägnat frågan om hållbarhet tillräcklig uppmärksamhet under projektens hela genomförande. I praktiken beror hållbarheten ofta på om man har gjort tillräckliga framsteg under hela genomförandet. Man bör därför ägna tillräcklig tid åt att uppfylla målen eftersom ett oavslutat projekt i regel inte är hållbart. Hållbarheten för 6 av de 14 projekt som granskades var osäker.

  Ruta 7 – Hållbarhet





  1. | I det kinesisk-europeiska projektet för omstrukturering av företag hade man fortfarande inte lagt upp en hållbarhetsplan åtta månader innan projektet skulle avslutas. Det var oklart huruvida verksamheten skulle fortsätta när det ekonomiska stödet från EU upphörde. |
| --- | --- | --- |

47.

Tanken är att alla EU-finansierade projekt skall vara hållbara. En verksamhet anses vara hållbar när den kan leverera resultat till målgruppen under en längre tidsperiod, efter det att merparten av stödet har upphört. Detta kan uppnås genom att projektet blir självfinansierande eller genom att mottagarlandets regering åtar sig att fortsätta driva projektet. Revisionsrätten undersökte om man i projekten hade lagt upp en hållbarhetsplan och om man hade ägnat frågan om hållbarhet tillräcklig uppmärksamhet under projektens hela genomförande. I praktiken beror hållbarheten ofta på om man har gjort tillräckliga framsteg under hela genomförandet. Man bör därför ägna tillräcklig tid åt att uppfylla målen eftersom ett oavslutat projekt i regel inte är hållbart. Hållbarheten för 6 av de 14 projekt som granskades var osäker.

Ruta 7 – Hållbarhet





  1.

I det kinesisk-europeiska projektet för omstrukturering av företag hade man fortfarande inte lagt upp en hållbarhetsplan åtta månader innan projektet skulle avslutas. Det var oklart huruvida verksamheten skulle fortsätta när det ekonomiska stödet från EU upphörde.

| 2. | När det gäller projektet för finansiella tjänster hade det inte lagts upp någon hållbarhetsplan, och några av de prioriterade verksamheterna var kortsiktiga till sin natur med lösningar som var utformade för att hantera aktuella problem och inte för att skapa varaktiga strukturer. |
| --- | --- |

2.

När det gäller projektet för finansiella tjänster hade det inte lagts upp någon hållbarhetsplan, och några av de prioriterade verksamheterna var kortsiktiga till sin natur med lösningar som var utformade för att hantera aktuella problem och inte för att skapa varaktiga strukturer.

Det saknas utvärderingar

| 48. | Utvärderingen är en väsentlig del av kommissionens arbete för en sund ekonomisk förvaltning och innebär en ”bedömning av åtgärder utifrån resultat, effekter och de behov som måste tillfredsställas” (16). Tanken är att man skall bedöma måluppfyllelsen och förklara de underliggande orsakssammanhangen. Problem eller brister som konstateras både i förvaltningen och i resultaten bör vara utgångspunkten för kommissionens korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

48.

Utvärderingen är en väsentlig del av kommissionens arbete för en sund ekonomisk förvaltning och innebär en ”bedömning av åtgärder utifrån resultat, effekter och de behov som måste tillfredsställas” (16). Tanken är att man skall bedöma måluppfyllelsen och förklara de underliggande orsakssammanhangen. Problem eller brister som konstateras både i förvaltningen och i resultaten bör vara utgångspunkten för kommissionens korrigerande åtgärder.

| 49. | I finansieringsöverenskommelserna för de bilaterala projekt som granskades planerade man inte systematiskt för oberoende utvärderingar, och det fanns ingenting som visade vilka kriterier man använde när beslut skulle fattas om vilka projekt som skulle utvärderas. Också när utvärderingar gjordes skedde det inte alltid i tid, och därmed minskade eller till och med försämrades deras ändamålsenlighet.

  Ruta 8 – Brister när det gäller utvärderingen av projekten





  1. | I finansieringsöverenskommelserna planerade man inga oberoende utvärderingar av de tre programmen på området immateriella rättigheter (IPR). |
| --- | --- | --- |

49.

I finansieringsöverenskommelserna för de bilaterala projekt som granskades planerade man inte systematiskt för oberoende utvärderingar, och det fanns ingenting som visade vilka kriterier man använde när beslut skulle fattas om vilka projekt som skulle utvärderas. Också när utvärderingar gjordes skedde det inte alltid i tid, och därmed minskade eller till och med försämrades deras ändamålsenlighet.

Ruta 8 – Brister när det gäller utvärderingen av projekten





  1.

I finansieringsöverenskommelserna planerade man inga oberoende utvärderingar av de tre programmen på området immateriella rättigheter (IPR).

| 2. | I Indien angavs det i den ursprungliga femårsöverenskommelsen avseende projektet på området civilflyg att det borde göras en utvärdering efter halva tiden, dvs. efter två års genomförande. Därefter delades projektet upp i två kontrakt med en tolv månader lång startperiod som följdes av en genomförandeperiod på tre år. I den nya överenskommelsen för genomförandeperioden kvarstod klausulen om att projektet skulle utvärderas efter halva tiden efter två års genomförande. En halvtidsutvärdering efter två år är lämplig när det gäller ett femårigt projekt, men det är sent när det gäller ett treårsprojekt eftersom det inte finns tillräckligt med tid kvar för att vidta korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

2.

I Indien angavs det i den ursprungliga femårsöverenskommelsen avseende projektet på området civilflyg att det borde göras en utvärdering efter halva tiden, dvs. efter två års genomförande. Därefter delades projektet upp i två kontrakt med en tolv månader lång startperiod som följdes av en genomförandeperiod på tre år. I den nya överenskommelsen för genomförandeperioden kvarstod klausulen om att projektet skulle utvärderas efter halva tiden efter två års genomförande. En halvtidsutvärdering efter två år är lämplig när det gäller ett femårigt projekt, men det är sent när det gäller ett treårsprojekt eftersom det inte finns tillräckligt med tid kvar för att vidta korrigerande åtgärder.

Asienövergripande projekt

| 50. | De Asienövergripande programmen (se punkterna 5 och 7–9) är indelade i ett antal instrument eller delar inom vilka ett stort antal mindre projekt bedrivs. Ett typiskt projekt har en budget på 100 000–200 000 euro och inbegriper medfinansiering från asiatiska och europeiska partner som tillhandahåller 50 % av medlen. Projekten baseras på efterfrågan, och begäran om anslag lämnas av de sökande i form av förslag. Detta har lett till att en mängd olikartade projekt har beviljats finansiering. I tabell 7 finns det en fullständig förteckning.

  Ruta 9 – Exempel på Asienövergripande projekt





  1. | Ett Asia IT & C-projekt hade som mål att på ett effekivt sätt sprida avancerade och skräddarsydda e-företagsstrukturer som kan utveckla förbindelserna mellan indiska och europeiska aktörer inom textilsektorn. |
| --- | --- | --- |

50.

De Asienövergripande programmen (se punkterna 5 och 7–9) är indelade i ett antal instrument eller delar inom vilka ett stort antal mindre projekt bedrivs. Ett typiskt projekt har en budget på 100 000–200 000 euro och inbegriper medfinansiering från asiatiska och europeiska partner som tillhandahåller 50 % av medlen. Projekten baseras på efterfrågan, och begäran om anslag lämnas av de sökande i form av förslag. Detta har lett till att en mängd olikartade projekt har beviljats finansiering. I tabell 7 finns det en fullständig förteckning.

Ruta 9 – Exempel på Asienövergripande projekt





  1.

Ett Asia IT & C-projekt hade som mål att på ett effekivt sätt sprida avancerade och skräddarsydda e-företagsstrukturer som kan utveckla förbindelserna mellan indiska och europeiska aktörer inom textilsektorn.

| 2. | Ett Asia Invest-projekt hade som mål att stimulera en hållbar tillväxt av den vietnamesiska skoindustrin genom att introducera och överföra produktutvecklingsmetoder och förvaltningskapacitetsuppbyggnad samt stimulera bildandet av en stödindustri. |
| --- | --- |

2.

Ett Asia Invest-projekt hade som mål att stimulera en hållbar tillväxt av den vietnamesiska skoindustrin genom att introducera och överföra produktutvecklingsmetoder och förvaltningskapacitetsuppbyggnad samt stimulera bildandet av en stödindustri.

| 3. | Ett Asia Invest-projekt tillhandahöll en utbildning om hur man exporterar till och investerar i Kina för exportrådgivare vid brittiska organisationer. |
| --- | --- |

3.

Ett Asia Invest-projekt tillhandahöll en utbildning om hur man exporterar till och investerar i Kina för exportrådgivare vid brittiska organisationer.

| 4. | Ett Asia IT & C-projekt syftade till att minska fattigdomen och öka möjligheterna för Kinas IT & C-sektor genom att använda Internet som en plattform för informationstjänster för att kommunikationen och utbytet mellan kinesiska aktörer och beslutsfattare på området mikrofinans och mellan inhemska aktörer och utländska organisationer skulle stärkas. |
| --- | --- |

4.

Ett Asia IT & C-projekt syftade till att minska fattigdomen och öka möjligheterna för Kinas IT & C-sektor genom att använda Internet som en plattform för informationstjänster för att kommunikationen och utbytet mellan kinesiska aktörer och beslutsfattare på området mikrofinans och mellan inhemska aktörer och utländska organisationer skulle stärkas.

| 5. | Ett Asia Invest-projekt syftade till att öka kapaciteten när det gäller miljövänliga förvaltningssystem för hotellindustrin i Vietnam och förmedla kunskap och erfarenheter om dem. |
| --- | --- |

5.

Ett Asia Invest-projekt syftade till att öka kapaciteten när det gäller miljövänliga förvaltningssystem för hotellindustrin i Vietnam och förmedla kunskap och erfarenheter om dem.

Ett tungrott och komplicerat ansökningsförfarande

| 51. | Ansökningsförfarandena bör ge en tillräcklig grund för att kommissionen skall kunna välja ut de mest effektiva projekten och skydda gemenskapernas ekonomiska intressen, samtidigt som de inte får avskräcka potentiella sökande från att ansöka på grund av alltför komplicerade förfaranden och onödiga krav. Asia Invest- och Asia IT & C-programmen har två anbudsförfaranden per år då de sökande lämnar in projektförslag som sedan utvärderas av kommissionen. Ansökningsförfarandet är formaliserat. En standardansökan måste fyllas i, inbegripet en detaljerad budget och en partnerskapsförklaring där de olika parterna samtycker till principerna om ett gott partnerskap. |
| --- | --- |

51.

Ansökningsförfarandena bör ge en tillräcklig grund för att kommissionen skall kunna välja ut de mest effektiva projekten och skydda gemenskapernas ekonomiska intressen, samtidigt som de inte får avskräcka potentiella sökande från att ansöka på grund av alltför komplicerade förfaranden och onödiga krav. Asia Invest- och Asia IT & C-programmen har två anbudsförfaranden per år då de sökande lämnar in projektförslag som sedan utvärderas av kommissionen. Ansökningsförfarandet är formaliserat. En standardansökan måste fyllas i, inbegripet en detaljerad budget och en partnerskapsförklaring där de olika parterna samtycker till principerna om ett gott partnerskap.

| 52. | Kommissionen ger de sökande tydliga och detaljerade riktlinjer som bland annat innehåller åtta förklarande bilagor. Trots detta är det naturligt nog svårt för oerfarna sökande att uppfylla kraven i ansökningsförfarandet. De flesta samarbetspartnerna tyckte att riktlinjerna var värdefulla, detaljerade och logiska att följa. 10 av de 39 projektansvariga tyckte dock att det var svårt att förstå och uppfylla kraven i förfarandet. Det är tidskrävande – och därför kostsamt – och svårt för de sökande att förbereda, få in och sammanställa alla nödvändiga uppgifter, särskilt om de måste översättas. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen ger de sökande tydliga och detaljerade riktlinjer som bland annat innehåller åtta förklarande bilagor. Trots detta är det naturligt nog svårt för oerfarna sökande att uppfylla kraven i ansökningsförfarandet. De flesta samarbetspartnerna tyckte att riktlinjerna var värdefulla, detaljerade och logiska att följa. 10 av de 39 projektansvariga tyckte dock att det var svårt att förstå och uppfylla kraven i förfarandet. Det är tidskrävande – och därför kostsamt – och svårt för de sökande att förbereda, få in och sammanställa alla nödvändiga uppgifter, särskilt om de måste översättas.

| 53. | Asiatiska partner hade också svårt att tillhandahålla stadgar och/eller bolagsordning såsom krävs enligt ansökningsförfarandet, särskilt i vissa asiatiska länder där sådana dokument inte finns i denna form. Det faktum att parterna måste ha ingått partnerskapsavtal innan de lämnar in en projektansökan innebar också svårigheter. Vissa asiatiska partner beskrev sin ovilja att ingå sådana avtal innan de visste om deras ansökan skulle bli antagen. |
| --- | --- |

53.

Asiatiska partner hade också svårt att tillhandahålla stadgar och/eller bolagsordning såsom krävs enligt ansökningsförfarandet, särskilt i vissa asiatiska länder där sådana dokument inte finns i denna form. Det faktum att parterna måste ha ingått partnerskapsavtal innan de lämnar in en projektansökan innebar också svårigheter. Vissa asiatiska partner beskrev sin ovilja att ingå sådana avtal innan de visste om deras ansökan skulle bli antagen.

| 54. | Programmet vänder sig visserligen till den privata sektorn som verkar i en kommersiell och marknadsstyrd miljö, men stödet kan endast betalas ut till icke vinstdrivande mellanhänder som främjar handel och investeringar mellan EU och Asien, det vill säga offentliga och icke vinstdrivande organisationer eller lokala förvaltningar. I praktiken genomförs projekten ofta med handelsorganisationer eller organisationer som blott till namnet är icke vinstdrivande, men som finansieras av företag inom den privata sektorn för att främja kommersiella syften. Detta finansieringskrav riskerar att utesluta potentiellt värdefulla projekt, till exempel dem som gäller direkta affärspartner som på grund av affärssekretessen kanske inte vill använda sig av mellanhänder eller handelsorganisationer.

  Ruta 10 – Ansökningsförfarande





  1. | Ett Asia IT & C-projekt, där den främsta sökande var ett institut för högre utbildning i Vietnam, hade som mål att utvärdera nivån på de e-kurser för högre utbildning i informationsteknik och kommunikation som finns i Europa för att utveckla den lokala sakkunskapen i Vietnam. De projektansvariga berättade om sina erfarenheter och uppgav att de tyckte att ansökningsförfarandet var tidskrävande: det tog dem tre månader att färdigställa förslaget. Direktören åkte till Europa för att ta reda på hur man skulle fylla i ansökan. De fick också problem när de färdigställde budgeten på grund av att de använde kommissionens gamla mall som inte godkändes utan måste göras om. De tyckte att riktlinjerna var svåra att förstå och blev tvungna att be en asiatisk kontakt om hjälp, vars ansökan hade blivit antagen. |
| --- | --- | --- |

54.

Programmet vänder sig visserligen till den privata sektorn som verkar i en kommersiell och marknadsstyrd miljö, men stödet kan endast betalas ut till icke vinstdrivande mellanhänder som främjar handel och investeringar mellan EU och Asien, det vill säga offentliga och icke vinstdrivande organisationer eller lokala förvaltningar. I praktiken genomförs projekten ofta med handelsorganisationer eller organisationer som blott till namnet är icke vinstdrivande, men som finansieras av företag inom den privata sektorn för att främja kommersiella syften. Detta finansieringskrav riskerar att utesluta potentiellt värdefulla projekt, till exempel dem som gäller direkta affärspartner som på grund av affärssekretessen kanske inte vill använda sig av mellanhänder eller handelsorganisationer.

Ruta 10 – Ansökningsförfarande





  1.

Ett Asia IT & C-projekt, där den främsta sökande var ett institut för högre utbildning i Vietnam, hade som mål att utvärdera nivån på de e-kurser för högre utbildning i informationsteknik och kommunikation som finns i Europa för att utveckla den lokala sakkunskapen i Vietnam. De projektansvariga berättade om sina erfarenheter och uppgav att de tyckte att ansökningsförfarandet var tidskrävande: det tog dem tre månader att färdigställa förslaget. Direktören åkte till Europa för att ta reda på hur man skulle fylla i ansökan. De fick också problem när de färdigställde budgeten på grund av att de använde kommissionens gamla mall som inte godkändes utan måste göras om. De tyckte att riktlinjerna var svåra att förstå och blev tvungna att be en asiatisk kontakt om hjälp, vars ansökan hade blivit antagen.

| 2. | Ett annat institut för högre utbildning i Vietnam med tre Asia Invest-projekt som gällde företagsförvaltning uppgav att den administrativa bördan i ansökningsförfarandet var för tung och de var besvikna över att ansökningarna inte kunde lämnas in elektroniskt. Denna stödmottagare hade lämnat in tre ansökningar och hade varit tvungen att lämna in samma dokumentation tre gånger. De hade också svårt att tillhandahålla sina stadgar. |
| --- | --- |

2.

Ett annat institut för högre utbildning i Vietnam med tre Asia Invest-projekt som gällde företagsförvaltning uppgav att den administrativa bördan i ansökningsförfarandet var för tung och de var besvikna över att ansökningarna inte kunde lämnas in elektroniskt. Denna stödmottagare hade lämnat in tre ansökningar och hade varit tvungen att lämna in samma dokumentation tre gånger. De hade också svårt att tillhandahålla sina stadgar.

| 3. | En kinesisk organisation inom industrisektorn, vars projekt syftade till att utbilda företag i rening av avloppsvatten, ansåg att den arbetsbörda som krävdes för ansökan var för tung. Det största problemet för dem var att den verksamhetsplan som skulle lämnas in var för detaljerad. Till exempel är det mycket svårt att veta vem som skall hålla tal flera månader i förväg. Vissa dokument måste översättas från kinesiska till engelska, vilket kräver både tid och pengar. |
| --- | --- |

3.

En kinesisk organisation inom industrisektorn, vars projekt syftade till att utbilda företag i rening av avloppsvatten, ansåg att den arbetsbörda som krävdes för ansökan var för tung. Det största problemet för dem var att den verksamhetsplan som skulle lämnas in var för detaljerad. Till exempel är det mycket svårt att veta vem som skall hålla tal flera månader i förväg. Vissa dokument måste översättas från kinesiska till engelska, vilket kräver både tid och pengar.

| 55. | Delegationernas roll när det gäller att ge stöd till potentiella sökande att förbereda förslag är inte tydligt definierad. Rätt riktad hjälp bör uppmuntra till ett större antal ansökningar, påskynda ansökningsförfarandet, förbättra ansökningarnas kvalitet och bidra till att projektens potential maximeras. Det stöd som ges bör dock inte undergräva delegationernas objektivitet när de utvärderar och godkänner förslag och inte heller ge intrycket att delegationernas hjälp innebär en rätt till godkännande. |
| --- | --- |

55.

Delegationernas roll när det gäller att ge stöd till potentiella sökande att förbereda förslag är inte tydligt definierad. Rätt riktad hjälp bör uppmuntra till ett större antal ansökningar, påskynda ansökningsförfarandet, förbättra ansökningarnas kvalitet och bidra till att projektens potential maximeras. Det stöd som ges bör dock inte undergräva delegationernas objektivitet när de utvärderar och godkänner förslag och inte heller ge intrycket att delegationernas hjälp innebär en rätt till godkännande.

| 56. | I praktiken ger inte alla delegationerna hjälp, och deras roll när det gäller att utvärdera och godkänna projekt är begränsad till att lämna kommentarer om förslagen till en utvärderingskommitté vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel. Därmed går vissa potentiella och faktiska mottagare av EU-program miste om värdefull hjälp när det gäller att hantera ett komplicerat förfarande, vilket leder till ännu mer försenade och bristfälliga ansökningar, och förmodligen avskräcker detta vissa sökande. |
| --- | --- |

56.

I praktiken ger inte alla delegationerna hjälp, och deras roll när det gäller att utvärdera och godkänna projekt är begränsad till att lämna kommentarer om förslagen till en utvärderingskommitté vid kommissionens centrala avdelningar i Bryssel. Därmed går vissa potentiella och faktiska mottagare av EU-program miste om värdefull hjälp när det gäller att hantera ett komplicerat förfarande, vilket leder till ännu mer försenade och bristfälliga ansökningar, och förmodligen avskräcker detta vissa sökande.

Projekt gav positiva resultat ...

| 57. | Åtta av de projekt som granskades befann sig fortfarande i ett inledningsskede och därför var det för tidigt att bedöma resultatet av dem. 28 projekt uppvisade däremot påtagliga framsteg och värdefulla resultat. De projekt som granskades hade inte drabbats av några större förseningar och de lyckades väl hantera externa problem, till exempel sars och politisk osäkerhet. Med tanke på det låga penningvärdet i Asia Invests och Asia IT & C:s olika projekt är det antal stödmottagare som de har nått betydande.

  Ruta 11 – Framgångsrika projektEtt projekt värt 100 000 euro, som syftade till att stärka ingenjörsrådgivningstjänstens kapacitet i Vietnam för att uppnå och genomföra effetivare projektförberedelser och platskontroller, utbildade 600 människor i tre separata utbildningsmoduler som var och en varade i ungefär två veckor. |
| --- | --- |

57.

Åtta av de projekt som granskades befann sig fortfarande i ett inledningsskede och därför var det för tidigt att bedöma resultatet av dem. 28 projekt uppvisade däremot påtagliga framsteg och värdefulla resultat. De projekt som granskades hade inte drabbats av några större förseningar och de lyckades väl hantera externa problem, till exempel sars och politisk osäkerhet. Med tanke på det låga penningvärdet i Asia Invests och Asia IT & C:s olika projekt är det antal stödmottagare som de har nått betydande.

Ruta 11 – Framgångsrika projektEtt projekt värt 100 000 euro, som syftade till att stärka ingenjörsrådgivningstjänstens kapacitet i Vietnam för att uppnå och genomföra effetivare projektförberedelser och platskontroller, utbildade 600 människor i tre separata utbildningsmoduler som var och en varade i ungefär två veckor.

... och övervakades väl ...

| 58. | De fasta övervakningssystem som inrättats för Asia Invest och Asia IT & C har fungerat mycket bra. Samarbetspartnerna lämnar in rapporter varje kvartal och dessa undersöks av kommissionens två arbetslag som skriver korta kommentarer om rapporterna och skickar påminnelser när rapporterna är sena. De flesta stödmottagare har uttryckt stor tillfredsställelse när det gäller den fasta övervakning som arbetslagen i Bryssel och/eller Bangkok utför. Stödmottagarna uppskattade särskilt övervakningen av Asia IT & C eftersom arbetslaget alltid gav både positiv och negativ feedback på alla lägesrapporter, medan det arbetslag som utförde övervakningen av Asia Invest hade en tendens att enbart kontakta samarbetspartnerna om det fanns några problem. |
| --- | --- |

58.

De fasta övervakningssystem som inrättats för Asia Invest och Asia IT & C har fungerat mycket bra. Samarbetspartnerna lämnar in rapporter varje kvartal och dessa undersöks av kommissionens två arbetslag som skriver korta kommentarer om rapporterna och skickar påminnelser när rapporterna är sena. De flesta stödmottagare har uttryckt stor tillfredsställelse när det gäller den fasta övervakning som arbetslagen i Bryssel och/eller Bangkok utför. Stödmottagarna uppskattade särskilt övervakningen av Asia IT & C eftersom arbetslaget alltid gav både positiv och negativ feedback på alla lägesrapporter, medan det arbetslag som utförde övervakningen av Asia Invest hade en tendens att enbart kontakta samarbetspartnerna om det fanns några problem.

... men det är fortfarande osäkert om de är hållbara

| 59. | Som ett led i ansökningsförfarandet förväntas de sökande lämna uppgifter om sina planer när det gäller hållbarhet. De flesta projekt som granskades i Europa hade upprättat en hållbarhetsplan som en del av projektutformningen, men det var ändå inte alltid säkert att hållbarhet kunde garanteras. I vissa fall byggde projekten på antagandet att EU skulle finansiera ytterligare en period, vilket per definition betyder att projektet inte är hållbart.

  Ruta 12 – Hållbarhet





  1. | Det var inte alla projekt i Indien som hade upprättat en hållbarhetsplan som en del av projektutformningen och också när de hade gjort det var de ofta av bristande kvalitet. |
| --- | --- | --- |

59.

Som ett led i ansökningsförfarandet förväntas de sökande lämna uppgifter om sina planer när det gäller hållbarhet. De flesta projekt som granskades i Europa hade upprättat en hållbarhetsplan som en del av projektutformningen, men det var ändå inte alltid säkert att hållbarhet kunde garanteras. I vissa fall byggde projekten på antagandet att EU skulle finansiera ytterligare en period, vilket per definition betyder att projektet inte är hållbart.

Ruta 12 – Hållbarhet





  1.

Det var inte alla projekt i Indien som hade upprättat en hållbarhetsplan som en del av projektutformningen och också när de hade gjort det var de ofta av bristande kvalitet.

| 2. | De flesta projekt i Vietnam hade inte upprättat någon hållbarhetsplan som en del av projektutformningen, även om många av dem arbetade aktivt med dem vid tiden för granskningen. I allmänhet tycks projektets hållbarhet i båda länderna hänga på fortsatt ekonomiskt stöd från kommissionen. I vissa fall tycktes den huvudsakliga verksamheten i fråga om hållbarhet till och med bestå i att man lämnade in nya förslag till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

De flesta projekt i Vietnam hade inte upprättat någon hållbarhetsplan som en del av projektutformningen, även om många av dem arbetade aktivt med dem vid tiden för granskningen. I allmänhet tycks projektets hållbarhet i båda länderna hänga på fortsatt ekonomiskt stöd från kommissionen. I vissa fall tycktes den huvudsakliga verksamheten i fråga om hållbarhet till och med bestå i att man lämnade in nya förslag till kommissionen.

| 3. | Hållbarheten för merparten av de Asienövergripande projekten i Kina var ganska god. Det var inte alla projekt som upprättade hållbarhetsplaner, men antingen höll man för att upprätta planer eller så fanns det belägg på att det pågick uppföljningar. Det var endast i ett fall som ett projekt ansökte om ytterligare EU-finansiering för andra projekt. |
| --- | --- |

3.

Hållbarheten för merparten av de Asienövergripande projekten i Kina var ganska god. Det var inte alla projekt som upprättade hållbarhetsplaner, men antingen höll man för att upprätta planer eller så fanns det belägg på att det pågick uppföljningar. Det var endast i ett fall som ett projekt ansökte om ytterligare EU-finansiering för andra projekt.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser och rekommendationer om strategin

| 60. | Det ekonomiska samarbetet är ett särskilt område inom kommissionens utvecklingsprogram. Strategin för det ekonomiska samarbetet fastställs visserligen i ett antal olika källor men den är inte särskilt konsekvent. Samarbetet skall bidra till utvecklingen av ekonomierna i de asiatiska länderna och samtidigt öka EU:s inflytande och handel. Det vänder sig till de minst utvecklade länderna i Asien och till de länder som har mer utvecklade ekonomier på en och samma gång (se punkterna 16–27). |
| --- | --- |

60.

Det ekonomiska samarbetet är ett särskilt område inom kommissionens utvecklingsprogram. Strategin för det ekonomiska samarbetet fastställs visserligen i ett antal olika källor men den är inte särskilt konsekvent. Samarbetet skall bidra till utvecklingen av ekonomierna i de asiatiska länderna och samtidigt öka EU:s inflytande och handel. Det vänder sig till de minst utvecklade länderna i Asien och till de länder som har mer utvecklade ekonomier på en och samma gång (se punkterna 16–27).

| 61. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen inom ramen för det övergripande utvecklingssamarbetet fastställer en konsekvent strategi för det ekonomiska samarbetet som visar stödets speciella karaktär och mål, gör en tydlig åtskillnad mellan å ena sidan de mål som skall uppfyllas genom förhandling och politisk verksamhet och å andra sidan de mål för vilka finansiering av program och projekt är lämplig. |
| --- | --- |

61.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen inom ramen för det övergripande utvecklingssamarbetet fastställer en konsekvent strategi för det ekonomiska samarbetet som visar stödets speciella karaktär och mål, gör en tydlig åtskillnad mellan å ena sidan de mål som skall uppfyllas genom förhandling och politisk verksamhet och å andra sidan de mål för vilka finansiering av program och projekt är lämplig.

| 62. | Kommissionen medger att det finns ett behov av att beakta de enskilda ländernas särskilda behov när det gäller det ekonomiska samarbetet, men lyckas inte spegla detta tillräckligt i strategidokumenten för varje land. I den verksamhetsbaserade verksamhetsförklaringen – som nu utgör kärnan i kommissionens strategi för en sund ekonomisk förvaltning – finns det ingen konsekvens eller logisk struktur mellan de övergripande målen och de detaljerade målen i form av prioriteringar. Aktivitets- och effektindikatorerna – som bör utgöra grunden för övervakningen och bedömningen av de framsteg som gjorts och av effekten – är inriktade på den politiska processen och inte på resultaten av stödet i sig (se punkterna 21–33). |
| --- | --- |

62.

Kommissionen medger att det finns ett behov av att beakta de enskilda ländernas särskilda behov när det gäller det ekonomiska samarbetet, men lyckas inte spegla detta tillräckligt i strategidokumenten för varje land. I den verksamhetsbaserade verksamhetsförklaringen – som nu utgör kärnan i kommissionens strategi för en sund ekonomisk förvaltning – finns det ingen konsekvens eller logisk struktur mellan de övergripande målen och de detaljerade målen i form av prioriteringar. Aktivitets- och effektindikatorerna – som bör utgöra grunden för övervakningen och bedömningen av de framsteg som gjorts och av effekten – är inriktade på den politiska processen och inte på resultaten av stödet i sig (se punkterna 21–33).

| 63. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen tar tillräcklig hänsyn till det ekonomiska samarbetet i strategidokumenten för varje land samtidigt som den beaktar sambandet med de traditionella utvecklingsbehoven. Strategin bör utformas på ett sådant sätt att den presenterar det urval av stödåtgärder som är bäst anpassat till de särskilda omständigheterna. Särskilda ansträngningar bör göras för att garantera en logisk och konsekvent verksamhetsförklaring. Indikatorer bör fastställas som är objektiva, användbara och heltäckande och som speglar de resultat som uppnåtts tack vare stödet. |
| --- | --- |

63.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen tar tillräcklig hänsyn till det ekonomiska samarbetet i strategidokumenten för varje land samtidigt som den beaktar sambandet med de traditionella utvecklingsbehoven. Strategin bör utformas på ett sådant sätt att den presenterar det urval av stödåtgärder som är bäst anpassat till de särskilda omständigheterna. Särskilda ansträngningar bör göras för att garantera en logisk och konsekvent verksamhetsförklaring. Indikatorer bör fastställas som är objektiva, användbara och heltäckande och som speglar de resultat som uppnåtts tack vare stödet.

| 64. | Avsaknaden av särskilda operativa strategier för det ekonomiska samarbetet ledde till en rad olikartade projekt och program som finns utspridda över hela regionen – en region där nationell och internationell handel dominerar. Denna brist på inriktning innebär att det ekonomiska samarbetets effekt är svår att mäta och att sambandet mellan huvudprioriteringen att stärka handeln och investeringsflödena mellan regionerna är svårt att fastställa, vilket gör att det endast finns ett begränsat underlag för att uppnå säkerhet om att EU-utgifterna har varit ändamålsenliga och givit valuta för pengarna (se punkterna 34 och 35). |
| --- | --- |

64.

Avsaknaden av särskilda operativa strategier för det ekonomiska samarbetet ledde till en rad olikartade projekt och program som finns utspridda över hela regionen – en region där nationell och internationell handel dominerar. Denna brist på inriktning innebär att det ekonomiska samarbetets effekt är svår att mäta och att sambandet mellan huvudprioriteringen att stärka handeln och investeringsflödena mellan regionerna är svårt att fastställa, vilket gör att det endast finns ett begränsat underlag för att uppnå säkerhet om att EU-utgifterna har varit ändamålsenliga och givit valuta för pengarna (se punkterna 34 och 35).

| 65. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser till att stödet inriktas på tydligt fastställda och mätbara mål och använder dem som grund för att garantera och rapportera om en sund ekonomisk förvaltning av EU-budgeten. |
| --- | --- |

65.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser till att stödet inriktas på tydligt fastställda och mätbara mål och använder dem som grund för att garantera och rapportera om en sund ekonomisk förvaltning av EU-budgeten.

Slutsatser och rekommendationer om genomförandet

| 66. | Revisionsrättens granskning visade att det fanns brister i kommissionens förvaltning av genomförandet av det ekonomiska samarbetet i Asien. Vissa av dessa brister påverkar stödets ändamålsenlighet negativt. |
| --- | --- |

66.

Revisionsrättens granskning visade att det fanns brister i kommissionens förvaltning av genomförandet av det ekonomiska samarbetet i Asien. Vissa av dessa brister påverkar stödets ändamålsenlighet negativt.

| 67. | När det gäller de bilaterala projekten förekom det av olika skäl oacceptabelt stora förseningar från det att projekten identifierades tills de genomfördes. I många fall fortsatte förseningarna under genomförandefasen vilket minskade projektens resultat och effekter. Övervakningen var inte alltid tillfredsställande, externa utvärderingar utfördes inte alltid i tid och det var osäkert om närmare hälften av de granskade projekten skulle kunna bli hållbara (se punkterna 38–49). |
| --- | --- |

67.

När det gäller de bilaterala projekten förekom det av olika skäl oacceptabelt stora förseningar från det att projekten identifierades tills de genomfördes. I många fall fortsatte förseningarna under genomförandefasen vilket minskade projektens resultat och effekter. Övervakningen var inte alltid tillfredsställande, externa utvärderingar utfördes inte alltid i tid och det var osäkert om närmare hälften av de granskade projekten skulle kunna bli hållbara (se punkterna 38–49).

| 68. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen identifierar de olika typer av korrigerande åtgärder som måste vidtas för att lösa problemen med de bilaterala projekten och förhindra att liknande problem med planeringen och genomförandet uppstår i framtida projekt. Det är särskilt viktigt att se till att de olika programmens och projektens mål är tydliga och realistiska i förhållande till tidsplanen och att utvärderingar utförs vid behov enligt en tydlig strategi och i tid. |
| --- | --- |

68.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen identifierar de olika typer av korrigerande åtgärder som måste vidtas för att lösa problemen med de bilaterala projekten och förhindra att liknande problem med planeringen och genomförandet uppstår i framtida projekt. Det är särskilt viktigt att se till att de olika programmens och projektens mål är tydliga och realistiska i förhållande till tidsplanen och att utvärderingar utförs vid behov enligt en tydlig strategi och i tid.

| 69. | Vissa sökande med mindre projekt ansåg att ansökningsförfarandet för de projekt som granskats inom de Asienövergripande programmen var tungrott och komplicerat, och delegationernas roll när det gäller att hjälpa potentiella stödmottagare att förbereda ansökningarna är oklar, vilket har lett till att dessa har gått miste om värdefull hjälp. De projekt som granskades har gjort goda framsteg när det gäller att uppnå värdefulla resultat, men det är inte troligt att de är hållbara eftersom merparten av dem behöver ytterligare ekonomiskt stöd. Kommissionens övervakningssystem har varit mycket ändamålsenliga (se punkterna 50–59). |
| --- | --- |

69.

Vissa sökande med mindre projekt ansåg att ansökningsförfarandet för de projekt som granskats inom de Asienövergripande programmen var tungrott och komplicerat, och delegationernas roll när det gäller att hjälpa potentiella stödmottagare att förbereda ansökningarna är oklar, vilket har lett till att dessa har gått miste om värdefull hjälp. De projekt som granskades har gjort goda framsteg när det gäller att uppnå värdefulla resultat, men det är inte troligt att de är hållbara eftersom merparten av dem behöver ytterligare ekonomiskt stöd. Kommissionens övervakningssystem har varit mycket ändamålsenliga (se punkterna 50–59).

| 70. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser över sina ansökningsförfaranden och försöker hitta en bra balans när det gäller kravet att skydda EU:s ekonomiska intressen samtidigt som man främjar ett så stort urval av potentiella stödmottagare och projekt som möjligt. I detta sammanhang bör den också ompröva kravet att de sökande skall upprätta logiska ramar. Kommissionen bör också se till att nödvändiga handlingar och uppgifter finns tillgängliga. Ett exempel på en ifylld ansökan, som helst är anpassad till varje lands rättsliga och organisatoriska ram, skulle vara till hjälp i detta fall. Kommissionen bör överväga att lägga upp ett centralt register för de handlingar den får in tillsammans med ansökningarna så att samma stödmottagare inte behöver lämna in dem igen vid en ny ansökan. |
| --- | --- |

70.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen ser över sina ansökningsförfaranden och försöker hitta en bra balans när det gäller kravet att skydda EU:s ekonomiska intressen samtidigt som man främjar ett så stort urval av potentiella stödmottagare och projekt som möjligt. I detta sammanhang bör den också ompröva kravet att de sökande skall upprätta logiska ramar. Kommissionen bör också se till att nödvändiga handlingar och uppgifter finns tillgängliga. Ett exempel på en ifylld ansökan, som helst är anpassad till varje lands rättsliga och organisatoriska ram, skulle vara till hjälp i detta fall. Kommissionen bör överväga att lägga upp ett centralt register för de handlingar den får in tillsammans med ansökningarna så att samma stödmottagare inte behöver lämna in dem igen vid en ny ansökan.

| 71. | Revisionsrätten rekommenderar att delegationernas roll när det gäller att hjälpa potentiella stödmottagare att fastställa projekt och förbereda ansökningar definieras klart och tydligt och stärks. Målet bör vara att stimulera ett så stort intresse som möjligt för programmen och på så sätt uppmuntra till att det blir ett så stort antal potentiella stödmottagare och förslag som möjligt, se till att ansökningarna är fullständiga och görs snabbt, och därmed se till att de mest ändamålsenliga och lämpliga projekten väljs ut. |
| --- | --- |

71.

Revisionsrätten rekommenderar att delegationernas roll när det gäller att hjälpa potentiella stödmottagare att fastställa projekt och förbereda ansökningar definieras klart och tydligt och stärks. Målet bör vara att stimulera ett så stort intresse som möjligt för programmen och på så sätt uppmuntra till att det blir ett så stort antal potentiella stödmottagare och förslag som möjligt, se till att ansökningarna är fullständiga och görs snabbt, och därmed se till att de mest ändamålsenliga och lämpliga projekten väljs ut.

| 72. | Revisionsrätten rekommenderar att systemet för fast övervakning för de Asienövergripande projekten, bland annat ett standardformat för rapporterna, används som modell för delegationerna när det gäller övervakningen av både bilaterala och Asienövergripande projekt. |
| --- | --- |

72.

Revisionsrätten rekommenderar att systemet för fast övervakning för de Asienövergripande projekten, bland annat ett standardformat för rapporterna, används som modell för delegationerna när det gäller övervakningen av både bilaterala och Asienövergripande projekt.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 14 juli 2005.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  Källa: Europeiska kommissionen, strategidokument och vägledande program för program i Asien där flera länder deltar 2005–2006, s. 11 (augusti 2004).

1

Källa:

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (EGT L 52, 27.2.1992, s. 1).

2

(3)  Efter kommissionens införande av verksamhetsbaserad förvaltning grupperas förbindelser med Asien numera under verksamhet 19 10, som är indelad i 19 10 01 – Finansiellt och tekniskt samarbete med utvecklingsländer i Asien, 19 10 02 – Politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete med utvecklingsländer i Asien, 19 10 03 – Hjälp till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i Asien, 19 10 04 – Åtgärder för återanpassning och återuppbyggnad till förmån för utvecklingsländer i Asien, 19 10 06 – Stöd till återanpassning och återuppbyggnad i Afghanistan.

3

(4)  Sydostasiatiska nationers förbund. De tio medlemmarna är Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore, Thailand, Brunei, Vietnam, Laos, Burma/Myanmar och Kambodja.

4

(5)  Dessa uppgifter sammanställdes utifrån en mängd olika källor, däribland delegationernas webbsidor, strategidokument för varje land etc. Denna typ av uppgifter fanns inte i kommissionens förvaltningsinformationssystem, CRIS.

5

(6)  Andra program är Asia Urbs-programmet som främjar arbete i nätverk och samarbete mellan lokala myndigheter i Europa och Asien, Asia Link-programmet som främjar arbete i nätverk och utbyten mellan universiteten i de två regionerna och Asia ProEco-programmet som främjar partnerskap på miljöområdet.

6

Asia Urbs

Asia Link

Asia ProEco

(7)  Programmen är medfinansierade och därmed blir det faktiska programvärdet högre.

7

(8)  Detta anges i budgetförslaget, som godkändes den 18 juni 1998.

8

(9)  Endast den preliminära undersökningen har granskats.

9

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

(10)  Asia Invest: projekten inom Asia Interprise har inte beaktats.

10

Asia Invest

Asia Interprise

Källa: Revisionsrätten.

Källa:

(11)  KOM(94) 314 slutlig av den 13 juli 1994.

11

(12)  KOM(2001) 469 slutlig av den 4 september 2001.

12

(13)  Kommissionens arbetsdokument från maj 2004 som åtföljde det preliminära förslaget – Europeiska kommissionens allmänna budget för budgetåret 2005.

13

(14)  Kompletterat med ”Reinforcement of the multilateral approach to Asia security issues, global economic regulation (i.e. WTO and global financial regulation), and inclusion of a cultural dimension”.

14

(15)  I teorin fastställs åtgärdernas prioriterade områden med hjälp av strategidokumentet för varje land tillsammans med samarbetsländerna. När ett område har identifierats anlitar kommissionen kontraktspartner som utför en genomförbarhetsstudie. Resultatet av denna leder till att ett finansieringsförslag upprättas där man föreslår ett projekt och hur det skall genomföras. Projekt värda över 1 miljon euro godkänns av ALA-kommittén som består av företrädare för medlemsstaterna.

15

(16)  Strengthening evaluation of Commission activities (Förstärkning av utvärderingen av kommissionens verksamheter) (SEK(2000) 1051).

16

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| IV. | År 2000 inledde kommissionen en reform av sin förvaltning av det externa biståndet. En aspekt på detta är införandet av landstrategidokument, regionala strategidokument och vägledande fleråriga program.
  (Första och andra strecksatsen) – Utgiftsprioriteringarna har alltid överenskommits med de asiatiska regeringarna och har i görligaste mån återspeglat det civila samhällets prioriteringar och mål. Med landstrategidokumenten, de regionala strategidokumenten och vägledande fleråriga programmen arbetar kommissionen för en bättre inriktning av utgifterna för utveckling och även ekonomiskt samarbete.
  (Tredje strecksatsen) – Kommissionen medger att stödets övergripande effekt är svår att mäta. Särskilt gäller detta sådana fall där projekten i huvudsak handlar om tekniskt bistånd. I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats på projektnivå. Den logiska ramen erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att mäta utgifternas effektivitet. I nästa led används oberoende övervakning samt obligatoriska medelfristiga och slutliga utvärderingar för att kontrollera detta. |
| --- | --- |

IV.

År 2000 inledde kommissionen en reform av sin förvaltning av det externa biståndet. En aspekt på detta är införandet av landstrategidokument, regionala strategidokument och vägledande fleråriga program.

(Första och andra strecksatsen) – Utgiftsprioriteringarna har alltid överenskommits med de asiatiska regeringarna och har i görligaste mån återspeglat det civila samhällets prioriteringar och mål. Med landstrategidokumenten, de regionala strategidokumenten och vägledande fleråriga programmen arbetar kommissionen för en bättre inriktning av utgifterna för utveckling och även ekonomiskt samarbete.

(Tredje strecksatsen) – Kommissionen medger att stödets övergripande effekt är svår att mäta. Särskilt gäller detta sådana fall där projekten i huvudsak handlar om tekniskt bistånd. I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats på projektnivå. Den logiska ramen erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att mäta utgifternas effektivitet. I nästa led används oberoende övervakning samt obligatoriska medelfristiga och slutliga utvärderingar för att kontrollera detta.

| V. | (Första strecksatsen) – Förseningar har förekommit mellan inventeringsfas och projektstart, men även under projekts genomförandefas, och gäller i samtliga fall bilaterala projekt som utformades före reformen av gemenskapens externa bistånd. Reformen har resulterat i inrättandet av EuropeAid (januari 2001) och i att stödförvaltningen delegerats till kommissionens delegationer. Detta och den nya budgetförordningen (januari 2003) gör att projektförseningar kommer att vara av begränsad och kontrollerbar omfattning.
  Vid utformningen av projekt krävs en övervaknings-, kontroll- och utvärderingsplan. Sedan 2000 har samtidigt oberoende experter svarat för en systematisk övervakning. Vid övervakningen har de ekonomiska samarbetsprojekten i Asien uppvisat en god hållbarhetspotential.
  (Andra strecksatsen) – Ansökningsförfarandena baserar sig på budgetförordningarna och syftar till maximal öppenhet och rättvisa. De sökande får hjälp i form av offentliga informationsmöten/informationsdagar, regelbundet uppdaterade webbplatser med Frequently Asked Questions (FAQ). Detta gör att de Asienövergripande projekten förvaltas väl och att inga större förseningar har förekommit. Vid den oberoende övervakningen har de Asienövergripande initiativen också uppvisat god hållbarhet. |
| --- | --- |

V.

(Första strecksatsen) – Förseningar har förekommit mellan inventeringsfas och projektstart, men även under projekts genomförandefas, och gäller i samtliga fall bilaterala projekt som utformades före reformen av gemenskapens externa bistånd. Reformen har resulterat i inrättandet av EuropeAid (januari 2001) och i att stödförvaltningen delegerats till kommissionens delegationer. Detta och den nya budgetförordningen (januari 2003) gör att projektförseningar kommer att vara av begränsad och kontrollerbar omfattning.

Vid utformningen av projekt krävs en övervaknings-, kontroll- och utvärderingsplan. Sedan 2000 har samtidigt oberoende experter svarat för en systematisk övervakning. Vid övervakningen har de ekonomiska samarbetsprojekten i Asien uppvisat en god hållbarhetspotential.

(Andra strecksatsen) – Ansökningsförfarandena baserar sig på budgetförordningarna och syftar till maximal öppenhet och rättvisa. De sökande får hjälp i form av offentliga informationsmöten/informationsdagar, regelbundet uppdaterade webbplatser med Frequently Asked Questions (FAQ). Detta gör att de Asienövergripande projekten förvaltas väl och att inga större förseningar har förekommit. Vid den oberoende övervakningen har de Asienövergripande initiativen också uppvisat god hållbarhet.

| VI. | (Första strecksatsen) – Kommissionen anser att det ekonomiska samarbetet är sammanflätat med dess utvecklingsbistånd och kommer att uppmärksamma det noga när landstrategidokument/nationella vägledande program tas fram. Kommissionen skall sträva efter bättre överensstämmelse med verksamhetsförklaringen och efter att utveckla lämpliga indikatorer.
  (Andra strecksatsen) – Reformen av gemenskapens externa bistånd, särskilt delegeringen till delegationerna, som pågått 2002–2005 har förbättrat och kommer att ytterligare förbättra de bilaterala projektens genomförande och övervakning i detta avseende. Kravet på utvärdering ingår i dag i alla projekts finansieringsavtal.
  Projektens övervakning och utvärdering har förbättrats genom obligatorisk användning av det logiska ramverktyget. Detta kommer att öka hållbarheten.
  (Tredje strecksatsen) – Den pågående översynen av AIDCO:s avtalshandbok kommer att förenkla ansökningsförfarandet för bidrag så mycket som budgetförordningen tillåter och klargöra delegationernas roll vid utvärderingen.
  (Fjärde strecksatsen) – Standardiserad övervakningsinformation om projekt och program erhålls genom det resultatorienterade övervakningssystemet (ROM), som infördes 2002. |
| --- | --- |

VI.

(Första strecksatsen) – Kommissionen anser att det ekonomiska samarbetet är sammanflätat med dess utvecklingsbistånd och kommer att uppmärksamma det noga när landstrategidokument/nationella vägledande program tas fram. Kommissionen skall sträva efter bättre överensstämmelse med verksamhetsförklaringen och efter att utveckla lämpliga indikatorer.

(Andra strecksatsen) – Reformen av gemenskapens externa bistånd, särskilt delegeringen till delegationerna, som pågått 2002–2005 har förbättrat och kommer att ytterligare förbättra de bilaterala projektens genomförande och övervakning i detta avseende. Kravet på utvärdering ingår i dag i alla projekts finansieringsavtal.

Projektens övervakning och utvärdering har förbättrats genom obligatorisk användning av det logiska ramverktyget. Detta kommer att öka hållbarheten.

(Tredje strecksatsen) – Den pågående översynen av AIDCO:s avtalshandbok kommer att förenkla ansökningsförfarandet för bidrag så mycket som budgetförordningen tillåter och klargöra delegationernas roll vid utvärderingen.

(Fjärde strecksatsen) – Standardiserad övervakningsinformation om projekt och program erhålls genom det resultatorienterade övervakningssystemet (ROM), som infördes 2002.

IAKTTAGELSER

| 20. | Kommissionen håller med om revisionsrättens påstående om den potentiella risken på alla samarbetsområden när biståndet saknar särskild inriktning. Det externa biståndet reformerades år 2000 och landstrategidokument/regionala strategidokument infördes tillsammans med strategiska meddelanden om Asien. Genom detta underströk kommissionen återigen att de kort- och långsiktiga strategiska målen för gemenskapens samarbete i Asien bör fortsätta ha en klar inriktning, något som minskar ovannämnda risker. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen håller med om revisionsrättens påstående om den potentiella risken på alla samarbetsområden när biståndet saknar särskild inriktning. Det externa biståndet reformerades år 2000 och landstrategidokument/regionala strategidokument infördes tillsammans med strategiska meddelanden om Asien. Genom detta underströk kommissionen återigen att de kort- och långsiktiga strategiska målen för gemenskapens samarbete i Asien bör fortsätta ha en klar inriktning, något som minskar ovannämnda risker.

| 22. | Begreppet gemensamt intresse får inte tolkas som ett sätt att skydda EU:s intressen. Meddelandet är inte ensidigt i den meningen att sådant samarbete skall tolkas som mer fördelaktigt för den ena eller andra parten. |
| --- | --- |

22.

Begreppet gemensamt intresse får inte tolkas som ett sätt att skydda EU:s intressen. Meddelandet är inte ensidigt i den meningen att sådant samarbete skall tolkas som mer fördelaktigt för den ena eller andra parten.

| 23. | Det ekonomiska samarbetets mål är att stimulera gemensam handel och investeringar och erbjuda en bra tillväxtmiljö för den privata sektorn. Dessa och liknande insatser skall främja utvecklingsmålen och de asiatiska ländernas integrering i världsekonomin. Det ekonomiska samarbetet stöder och främjar därför kommissionens utvecklingsmål i Asien. |
| --- | --- |

23.

Det ekonomiska samarbetets mål är att stimulera gemensam handel och investeringar och erbjuda en bra tillväxtmiljö för den privata sektorn. Dessa och liknande insatser skall främja utvecklingsmålen och de asiatiska ländernas integrering i världsekonomin. Det ekonomiska samarbetet stöder och främjar därför kommissionens utvecklingsmål i Asien.

| 24. | Se svaret i punkt 22. |
| --- | --- |

24.

Se svaret i punkt 22.

| 25. | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att indikatorernas definition och övervakning kan förbättras, något kommissionen sökt åtgärda i samband med sina landstrategidokument/regionala strategidokument och motsvarande vägledande program för 2005–2006.
  Enligt gällande riktlinjer för programplaneringen skall stödet inriktas på ett begränsat antal åtgärder. Erfarenheter har gjort att gemenskapen sedan 2004 har börjat minska de Asienövergripande programmen från fem program till tre. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att indikatorernas definition och övervakning kan förbättras, något kommissionen sökt åtgärda i samband med sina landstrategidokument/regionala strategidokument och motsvarande vägledande program för 2005–2006.

Enligt gällande riktlinjer för programplaneringen skall stödet inriktas på ett begränsat antal åtgärder. Erfarenheter har gjort att gemenskapen sedan 2004 har börjat minska de Asienövergripande programmen från fem program till tre.

| 26. | Kommissionen anser att landstrategidokument i Asien varken gör eller bör göra en klar skillnad mellan ekonomiskt samarbete och strategier för ekonomiskt och tekniskt samarbete, eftersom bägge bidrar till att genomföra gemenskapens strategi i Asien. I de asiatiska mottagarländernas nationella planer skiljer man dessutom inte på ekonomisk politik som gynnar de fattiga och politik för fattigdomsbekämpning. De nyligen föreslagna instrumenten för externa åtgärder går längre, vilket gör att man inte längre skiljer mellan ekonomiskt och tekniskt samarbete respektive ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen anser att landstrategidokument i Asien varken gör eller bör göra en klar skillnad mellan ekonomiskt samarbete och strategier för ekonomiskt och tekniskt samarbete, eftersom bägge bidrar till att genomföra gemenskapens strategi i Asien. I de asiatiska mottagarländernas nationella planer skiljer man dessutom inte på ekonomisk politik som gynnar de fattiga och politik för fattigdomsbekämpning. De nyligen föreslagna instrumenten för externa åtgärder går längre, vilket gör att man inte längre skiljer mellan ekonomiskt och tekniskt samarbete respektive ekonomiskt samarbete.

| 27. | Beträffande revisionsrättens kommentarer om den regionala dimensionen anser kommissionen att Asienövergripande program bör ses på programnivå. Ansökningar som avser mer än ett asiatiskt land uppmuntras, i syfte att få till stånd ett asiatiskt affärssamarbete över gränserna. |
| --- | --- |

27.

Beträffande revisionsrättens kommentarer om den regionala dimensionen anser kommissionen att Asienövergripande program bör ses på programnivå. Ansökningar som avser mer än ett asiatiskt land uppmuntras, i syfte att få till stånd ett asiatiskt affärssamarbete över gränserna.

| 29. | Med sin nya verksamhetsbaserade budgetering och förvaltning (ABM) söker kommissionen förbättra budgetdiskussionen, genom att definiera de övergripande politiska prioriteringarna, bedöma prioriteringarnas effekter på den löpande verksamheten och deras mål samt genom att anslå motsvarande resurser. Budgetmyndigheten har välkomnat denna politikinriktade diskussion, som bör göra det möjligt att fokusera debatten på verksamhetsnivån och mindre på enskilda budgetposter. |
| --- | --- |

29.

Med sin nya verksamhetsbaserade budgetering och förvaltning (ABM) söker kommissionen förbättra budgetdiskussionen, genom att definiera de övergripande politiska prioriteringarna, bedöma prioriteringarnas effekter på den löpande verksamheten och deras mål samt genom att anslå motsvarande resurser. Budgetmyndigheten har välkomnat denna politikinriktade diskussion, som bör göra det möjligt att fokusera debatten på verksamhetsnivån och mindre på enskilda budgetposter.

| 31. | Kommissionen medger att målbeskrivningen är allmän och kan förfinas. Detta kommer att beaktas under arbetet med att förbättra verksamhetsförklaringen. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen medger att målbeskrivningen är allmän och kan förfinas. Detta kommer att beaktas under arbetet med att förbättra verksamhetsförklaringen.

| 32. | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om effektindikatorer och anser att det krävs en realistisk metod för att mäta effekter, både med hänsyn till EU:s begränsade insatser och till att det finns liknande program som medlemsstater driver. Gemenskapens insatser kan bara bidra till att stärka handel och investeringar men kan inte vara den enda utvecklingsfaktorn. Kommissionen skall sträva efter att vidareutveckla och förbättra lämpliga effektindikatorer. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt om effektindikatorer och anser att det krävs en realistisk metod för att mäta effekter, både med hänsyn till EU:s begränsade insatser och till att det finns liknande program som medlemsstater driver. Gemenskapens insatser kan bara bidra till att stärka handel och investeringar men kan inte vara den enda utvecklingsfaktorn. Kommissionen skall sträva efter att vidareutveckla och förbättra lämpliga effektindikatorer.

| 33. | Verksamhetsförklaringen innehåller information om tidigare resultat under respektive centralt mål och hur detta är kopplat till uppfyllandet av målet. Kommissionen arbetar för mer resultatorienterade indikatorer. |
| --- | --- |

33.

Verksamhetsförklaringen innehåller information om tidigare resultat under respektive centralt mål och hur detta är kopplat till uppfyllandet av målet. Kommissionen arbetar för mer resultatorienterade indikatorer.

| 34–35. | Till 2001 översattes politiska mål direkt i projekt och program. Sedan 2002 har de nationella vägledande programmen varit redskapet för att förbättra inriktningen och även det ekonomiska samarbetet. Detta har lett till en minskning av antalet åtgärdsområden och till ett klargörande av vilka mål som skall eftersträvas på respektive område. Kommissionen medger att biståndets övergripande effekt är svår att mäta. Detta är särskilt svårt när projekten främst handlar om tekniskt bistånd.
  I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats på projektnivå. Det logiska ramverktyget erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att mäta utgifternas effektivitet. I nästa led används obligatoriska medelfristiga och slutliga utvärderingar för att kontrollera detta. |
| --- | --- |

34–35.

Till 2001 översattes politiska mål direkt i projekt och program. Sedan 2002 har de nationella vägledande programmen varit redskapet för att förbättra inriktningen och även det ekonomiska samarbetet. Detta har lett till en minskning av antalet åtgärdsområden och till ett klargörande av vilka mål som skall eftersträvas på respektive område. Kommissionen medger att biståndets övergripande effekt är svår att mäta. Detta är särskilt svårt när projekten främst handlar om tekniskt bistånd.

I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats på projektnivå. Det logiska ramverktyget erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att mäta utgifternas effektivitet. I nästa led används obligatoriska medelfristiga och slutliga utvärderingar för att kontrollera detta.

| 39. | De bilaterala ekonomiska samarbetsprojekten följer det ekonomiska samarbetets prioriteringar, som i sin tur följer de enskilda ländernas prioriteringar i strategidokument för minskad fattigdom och nationella utvecklingsplaner. I möjligaste mån samarbetar kommissionen med andra givare för att åstadkomma en multiplikatoreffekt, så att gemenskapens begränsade medel får maximal effekt.
  I många ekonomiska samarbetsprojekt kan effekten av själva projekten bara bedömas på lång sikt. Effekten av alla framtida projekt kommer att mätas mer systematiskt med de förbättrade övervaknings- och utvärderingsmetoder som nu finns. |
| --- | --- |

39.

De bilaterala ekonomiska samarbetsprojekten följer det ekonomiska samarbetets prioriteringar, som i sin tur följer de enskilda ländernas prioriteringar i strategidokument för minskad fattigdom och nationella utvecklingsplaner. I möjligaste mån samarbetar kommissionen med andra givare för att åstadkomma en multiplikatoreffekt, så att gemenskapens begränsade medel får maximal effekt.

I många ekonomiska samarbetsprojekt kan effekten av själva projekten bara bedömas på lång sikt. Effekten av alla framtida projekt kommer att mätas mer systematiskt med de förbättrade övervaknings- och utvärderingsmetoder som nu finns.

| 40–41. | Det finns en balans mellan projekts förberedelsetid och kvalitativa utveckling. Det handlar om a) en inventeringsfas där den aktuella sektorn bedöms, med inventering av de huvudproblem som skall åtgärdas, sannolika stödmottagare och möjliga genomförandevillkor, b) en utvärderingsfas där projektets detaljer utformas tillsammans med och i samråd med alla relevanta intressenter, stödmottagare och övriga givare. I den senare fasen ingår ofta en ekonomisk och finansiell analys, en miljökonsekvensbedömning och en konsekvensanalys ur jämställdhetsperspektiv. Projektgenomförandet startar med en inledningsfas (vanligen sex månader), då de föreslagna insatsernas lämplighet granskas vad gäller tidpunkt och lönsamhet. |
| --- | --- |

40–41.

Det finns en balans mellan projekts förberedelsetid och kvalitativa utveckling. Det handlar om a) en inventeringsfas där den aktuella sektorn bedöms, med inventering av de huvudproblem som skall åtgärdas, sannolika stödmottagare och möjliga genomförandevillkor, b) en utvärderingsfas där projektets detaljer utformas tillsammans med och i samråd med alla relevanta intressenter, stödmottagare och övriga givare. I den senare fasen ingår ofta en ekonomisk och finansiell analys, en miljökonsekvensbedömning och en konsekvensanalys ur jämställdhetsperspektiv. Projektgenomförandet startar med en inledningsfas (vanligen sex månader), då de föreslagna insatsernas lämplighet granskas vad gäller tidpunkt och lönsamhet.

| 42–43. | Projekt- och programgenomförandet har förbättrats genom reformen av gemenskapens externa bistånd, särskilt sedan förvaltningsansvaret har delegerats till delegationerna. Det har naturligtvis krävts en anpassningsperiod, samtidigt som ny personal rekryterats till delegationerna och fått omfattande utbildning.
  När det gäller expertproblemet måste man betänka att tillgången inte motsvarar behovet av högt kvalificerade tillfälligt anställda på handelsområdet. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra situationen genom en bättre inriktning i det nya ramavtalet för handel (december 2003), genom att inrätta en stiftelse i samarbete med FN:s internationella handelscenter (juli 2004) och genom att bättre utnyttja experter på motsvarande FN-organ. |
| --- | --- |

42–43.

Projekt- och programgenomförandet har förbättrats genom reformen av gemenskapens externa bistånd, särskilt sedan förvaltningsansvaret har delegerats till delegationerna. Det har naturligtvis krävts en anpassningsperiod, samtidigt som ny personal rekryterats till delegationerna och fått omfattande utbildning.

När det gäller expertproblemet måste man betänka att tillgången inte motsvarar behovet av högt kvalificerade tillfälligt anställda på handelsområdet. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra situationen genom en bättre inriktning i det nya ramavtalet för handel (december 2003), genom att inrätta en stiftelse i samarbete med FN:s internationella handelscenter (juli 2004) och genom att bättre utnyttja experter på motsvarande FN-organ.

| 44. | I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats. Till detta kommer användningen av det logiska ramverktyget som gör det möjligt att definiera projektmål, syften, resultat, insatser, objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade kontrollmedel. |
| --- | --- |

44.

I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats. Till detta kommer användningen av det logiska ramverktyget som gör det möjligt att definiera projektmål, syften, resultat, insatser, objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade kontrollmedel.

| 46. | Projektövervakningen har nyligen förstärkts genom att det logiska ramverktyget använts mer målinriktat, vilket inbegripit klart definierade övergripande mål, projektmål, resultat och insatser, tillsammans med särskilda resultatindikatorer. I den förbättrade övervakningen ingår också att oberoende konsulter infört ett resultatorienterat övervakningssystem (ROM). |
| --- | --- |

46.

Projektövervakningen har nyligen förstärkts genom att det logiska ramverktyget använts mer målinriktat, vilket inbegripit klart definierade övergripande mål, projektmål, resultat och insatser, tillsammans med särskilda resultatindikatorer. I den förbättrade övervakningen ingår också att oberoende konsulter infört ett resultatorienterat övervakningssystem (ROM).

| 47. | Sedan år 2000 har oberoende experter svarat för en systematisk övervakning och skall enligt en bestämd årsplan analysera vissa projekts relevans, effektivitet, verkningsgrad, konsekvenser och hållbarhet. Vid denna granskning har ekonomiska samarbetsprojekt i Asien uppvisat god hållbarhet.
  Sedan 2002 har gemenskapen dessutom infört ett system för kvalitetsstödsåtgärder, som främjar granskningen av projektens utformning under inventerings- och formuleringsfaserna. Hållbarhetsplanerna granskas nu noggrant med detta förfarande.
  Att hållbarheten granskas är ett särskilt kriterium under kvalitetsstödets alla faser. |
| --- | --- |

47.

Sedan år 2000 har oberoende experter svarat för en systematisk övervakning och skall enligt en bestämd årsplan analysera vissa projekts relevans, effektivitet, verkningsgrad, konsekvenser och hållbarhet. Vid denna granskning har ekonomiska samarbetsprojekt i Asien uppvisat god hållbarhet.

Sedan 2002 har gemenskapen dessutom infört ett system för kvalitetsstödsåtgärder, som främjar granskningen av projektens utformning under inventerings- och formuleringsfaserna. Hållbarhetsplanerna granskas nu noggrant med detta förfarande.

Att hållbarheten granskas är ett särskilt kriterium under kvalitetsstödets alla faser.

| 48–49. | Kvalitetsstödssystemet används sedan slutet av 2002 och förutsätter medelfristiga och slutliga utvärderingar, om det finns budgetposter för att utforma projekten. Syftet med medelfristiga utvärderingar är främst att upptäcka svagheter så att korrigerande åtgärder kan vidtas. Delegeringen av stödförvaltningen och den systematiska externa övervakningen resulterar i noggrann tillsyn och gör att svagheter tidigt kan upptäckas så att korrigerande åtgärder kan vidtas i tid. |
| --- | --- |

48–49.

Kvalitetsstödssystemet används sedan slutet av 2002 och förutsätter medelfristiga och slutliga utvärderingar, om det finns budgetposter för att utforma projekten. Syftet med medelfristiga utvärderingar är främst att upptäcka svagheter så att korrigerande åtgärder kan vidtas. Delegeringen av stödförvaltningen och den systematiska externa övervakningen resulterar i noggrann tillsyn och gör att svagheter tidigt kan upptäckas så att korrigerande åtgärder kan vidtas i tid.

| 52. | Inom de Asienövergripande programmen, och förvaltningen av externt bistånd i allmänhet, revideras successivt riktlinjerna för de sökande och ingen möda sparas för att förenkla ansökningsförfarandena. En jämvikt skall sökas mellan de sökandes krav på enkelhet och vad som formellt krävs för att säkra öppenhet och rättvisa. |
| --- | --- |

52.

Inom de Asienövergripande programmen, och förvaltningen av externt bistånd i allmänhet, revideras successivt riktlinjerna för de sökande och ingen möda sparas för att förenkla ansökningsförfarandena. En jämvikt skall sökas mellan de sökandes krav på enkelhet och vad som formellt krävs för att säkra öppenhet och rättvisa.

| 53. | Det är nödvändigt att stadgar eller bolagsordningar tillhandahålls för att de sökandes ställning och nationalitet skall kunna bedömas och kraven på rättslig grund därmed uppfyllas.
  Parterna anmodas att underteckna en ”partnerskapsförklaring” där de förbinder sig att uppfylla sina åtaganden om förslaget godkänns. |
| --- | --- |

53.

Det är nödvändigt att stadgar eller bolagsordningar tillhandahålls för att de sökandes ställning och nationalitet skall kunna bedömas och kraven på rättslig grund därmed uppfyllas.

Parterna anmodas att underteckna en ”partnerskapsförklaring” där de förbinder sig att uppfylla sina åtaganden om förslaget godkänns.

| 54. | Att icke vinstdrivande mellanhänder mottar stöd har den fördelen att de har en lämplig struktur som kan sprida projektens positiva effekter.
  För närvarande övervägs om vinstdrivande företag kan tillåtas i de Asienövergripande programmen. Villkoret skulle i så fall vara att stödmottagarna inte gör vinster på samfinansierade projekt.
  Principen om icke vinstdrivande verksamhet håller på att ses över för att göra det lättare att genomföra ekonomiska samarbetsprojekt i enlighet med revisionsrättens förslag. |
| --- | --- |

54.

Att icke vinstdrivande mellanhänder mottar stöd har den fördelen att de har en lämplig struktur som kan sprida projektens positiva effekter.

För närvarande övervägs om vinstdrivande företag kan tillåtas i de Asienövergripande programmen. Villkoret skulle i så fall vara att stödmottagarna inte gör vinster på samfinansierade projekt.

Principen om icke vinstdrivande verksamhet håller på att ses över för att göra det lättare att genomföra ekonomiska samarbetsprojekt i enlighet med revisionsrättens förslag.

| 55. | De senaste två åren har gemenskapen på bred front arbetat för att ge bättre hjälp åt potentiella sökande. Detta har omfattat offentliga informationsmöten i EU:s medlemsstater och de asiatiska partnerländerna, regelbundet uppdaterade FAQ-sidor på programmens webbplatser och centrala e-brevlådor som sökande kan skicka frågor till. På webbplatserna finns beskrivningar av hur man utarbetar bra projektförslag, i enlighet med bästa praxis. Ansvarsförhållandena mellan delegationer och centrala avdelningar har här klargjorts i och med att man gått vidare med delegeringen.
  Med den nya generationen Asienövergripande program har gemenskapen infört en särskild programkomponent, som handlar om kapacitetsbyggande insatser för att stärka stödmottagarnas kapacitet att förbereda och förvalta projekt. |
| --- | --- |

55.

De senaste två åren har gemenskapen på bred front arbetat för att ge bättre hjälp åt potentiella sökande. Detta har omfattat offentliga informationsmöten i EU:s medlemsstater och de asiatiska partnerländerna, regelbundet uppdaterade FAQ-sidor på programmens webbplatser och centrala e-brevlådor som sökande kan skicka frågor till. På webbplatserna finns beskrivningar av hur man utarbetar bra projektförslag, i enlighet med bästa praxis. Ansvarsförhållandena mellan delegationer och centrala avdelningar har här klargjorts i och med att man gått vidare med delegeringen.

Med den nya generationen Asienövergripande program har gemenskapen infört en särskild programkomponent, som handlar om kapacitetsbyggande insatser för att stärka stödmottagarnas kapacitet att förbereda och förvalta projekt.

| 56. | Delegationerna kan inte hjälpa de sökande med deras förslag utan att bryta mot principen om lika behandling. Detta är anledningen till att biståndet är begränsat till ovannämnda insatser.
  I alla händelser kan delegationerna inte tillhandahålla mer än allmän hjälp utan att gå in på detaljerna i förslagen. |
| --- | --- |

56.

Delegationerna kan inte hjälpa de sökande med deras förslag utan att bryta mot principen om lika behandling. Detta är anledningen till att biståndet är begränsat till ovannämnda insatser.

I alla händelser kan delegationerna inte tillhandahålla mer än allmän hjälp utan att gå in på detaljerna i förslagen.

| 59. | Alla förslag som skall utvärderas tekniskt och ekonomiskt bedöms också vad gäller hållbarheten. Kommissionens berörda delegation(er) ombeds bland annat också att särskilt kommentera projekts ekonomiska, institutionella och politiska hållbarhet. |
| --- | --- |

59.

Alla förslag som skall utvärderas tekniskt och ekonomiskt bedöms också vad gäller hållbarheten. Kommissionens berörda delegation(er) ombeds bland annat också att särskilt kommentera projekts ekonomiska, institutionella och politiska hållbarhet.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 60. | Enligt ALA-förordningarna (dvs. om Asien och Latinamerika) handlar begreppet ekonomiskt samarbete om att stimulera gemensam handel och investeringar och erbjuda en bra tillväxtmiljö för den privata sektorn. Syftet med dessa och andra liknande insatser är att främja utvecklingsmål och de asiatiska ländernas integrering i världsekonomin. Det ekonomiska samarbetet främjar och underlättar därför kommissionens utvecklingsmål i Asien. Med införandet av strategidokument för länder och regioner från 2002 eftersträvar kommissionen ett bättre samband mellan strategi, programplanering och genomförande. |
| --- | --- |

60.

Enligt ALA-förordningarna (dvs. om Asien och Latinamerika) handlar begreppet ekonomiskt samarbete om att stimulera gemensam handel och investeringar och erbjuda en bra tillväxtmiljö för den privata sektorn. Syftet med dessa och andra liknande insatser är att främja utvecklingsmål och de asiatiska ländernas integrering i världsekonomin. Det ekonomiska samarbetet främjar och underlättar därför kommissionens utvecklingsmål i Asien. Med införandet av strategidokument för länder och regioner från 2002 eftersträvar kommissionen ett bättre samband mellan strategi, programplanering och genomförande.

| 61. | Med utgångspunkt från artikel 177 och artikel 181a i fördraget är kommissionen av den bestämda uppfattningen att det ekonomiska samarbetet måste förbli en integrerad del av dess utvecklingsinsatser och bidra till en enhetlig utvecklingsstrategi. Kommissionen medger dock att indikatorerna för det ekonomiska samarbetet bör vara mer länderspecifika. |
| --- | --- |

61.

Med utgångspunkt från artikel 177 och artikel 181a i fördraget är kommissionen av den bestämda uppfattningen att det ekonomiska samarbetet måste förbli en integrerad del av dess utvecklingsinsatser och bidra till en enhetlig utvecklingsstrategi. Kommissionen medger dock att indikatorerna för det ekonomiska samarbetet bör vara mer länderspecifika.

| 62. | För att genomföra denna övergripande vision tar kommissionen fram särskilda landstrategidokument/regionala strategidokument och utformar nationella program. I dessa ingår finansiella, tekniska och ekonomiska samarbetsinsatser som stärker och kompletterar varandra.
  ABM-processen, dvs. verksamhetsbaserad förvaltning är ny och dess utformning håller på att förbättras och göras mer sammanhängande. Verksamhetsförklaringarna får dock inte ses isolerat, för kommissionen använder dessa, och andra relevanta dokument, som stöd för sina insatser i Asienregionen. |
| --- | --- |

62.

För att genomföra denna övergripande vision tar kommissionen fram särskilda landstrategidokument/regionala strategidokument och utformar nationella program. I dessa ingår finansiella, tekniska och ekonomiska samarbetsinsatser som stärker och kompletterar varandra.

ABM-processen, dvs. verksamhetsbaserad förvaltning är ny och dess utformning håller på att förbättras och göras mer sammanhängande. Verksamhetsförklaringarna får dock inte ses isolerat, för kommissionen använder dessa, och andra relevanta dokument, som stöd för sina insatser i Asienregionen.

| 63. | Kommissionen anser att det ekonomiska samarbetet är sammankopplat med dess utvecklingsbistånd och är fast besluten att beakta det i samband med utformningen av landstrategidokument/nationella vägledande program. Dessutom kommer kommissionen att försöka göra verksamhetsförklaringen mer sammanhängande och utveckla lämpliga indikatorer. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen anser att det ekonomiska samarbetet är sammankopplat med dess utvecklingsbistånd och är fast besluten att beakta det i samband med utformningen av landstrategidokument/nationella vägledande program. Dessutom kommer kommissionen att försöka göra verksamhetsförklaringen mer sammanhängande och utveckla lämpliga indikatorer.

| 64. | Till 2001 omsattes de politiska målen direkt i projekt och program. Utgiftsprioriteringarna fastställdes i samförstånd med de asiatiska regeringarna och skulle i möjligaste mån återspegla det civila samhällets prioriteringar och mål. Sedan 2002 har landstrategidokumenten och de nationella vägledande programmen varit ett verktyg för ökad målinriktning och även för ekonomiskt samarbete, vilket lett till en minskning av antalet insatsområden och till att målen på respektive område klargörs. |
| --- | --- |

64.

Till 2001 omsattes de politiska målen direkt i projekt och program. Utgiftsprioriteringarna fastställdes i samförstånd med de asiatiska regeringarna och skulle i möjligaste mån återspegla det civila samhällets prioriteringar och mål. Sedan 2002 har landstrategidokumenten och de nationella vägledande programmen varit ett verktyg för ökad målinriktning och även för ekonomiskt samarbete, vilket lett till en minskning av antalet insatsområden och till att målen på respektive område klargörs.

| 65. | I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats. Användningen av det logiska ramverktyget erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att kontrollera utgifternas effektivitet. |
| --- | --- |

65.

I och med reformen av gemenskapens externa bistånd har alla aspekter på projektcykelförvaltningen (PCM) institutionaliserats. Användningen av det logiska ramverktyget erbjuder objektivt kontrollerbara indikatorer och fördefinierade sätt att kontrollera utgifternas effektivitet.

| 66. | En majoritet av de projekt som revisionsrätten har granskat utarbetades före reformen av gemenskapens externa bistånd. |
| --- | --- |

66.

En majoritet av de projekt som revisionsrätten har granskat utarbetades före reformen av gemenskapens externa bistånd.

| 67. | Projektförseningarna har blivit betydligt mer begränsade och kontrollerbara till följd av reformen av gemenskapens externa bistånd och den nya budgetförordningens ikraftträdande i januari 2003.
  Övervakning och utvärderingar har förbättrats genom den obligatoriska användningen av det logiska ramverktyget och genom införandet av en obligatorisk medelfristig och slutlig utvärdering för varje projekt/program.
  Hållbarhetsplanerna granskas nu noga inom ramen för kvalitetsstödssystemet. Dessutom är hållbarhet ett av de kriterier som beaktas i det resultatorienterade övervakningssystemet (ROM) och följs systematiskt i samband med den oberoende övervakningen. |
| --- | --- |

67.

Projektförseningarna har blivit betydligt mer begränsade och kontrollerbara till följd av reformen av gemenskapens externa bistånd och den nya budgetförordningens ikraftträdande i januari 2003.

Övervakning och utvärderingar har förbättrats genom den obligatoriska användningen av det logiska ramverktyget och genom införandet av en obligatorisk medelfristig och slutlig utvärdering för varje projekt/program.

Hållbarhetsplanerna granskas nu noga inom ramen för kvalitetsstödssystemet. Dessutom är hållbarhet ett av de kriterier som beaktas i det resultatorienterade övervakningssystemet (ROM) och följs systematiskt i samband med den oberoende övervakningen.

| 68. | Den nuvarande projektutformningen förutsätter redan en klar definition av det övergripande målet, projektmålen, projektresultaten och insatserna. I alla projekt sedan slutet av 2002 krävs en oberoende extern utvärdering. |
| --- | --- |

68.

Den nuvarande projektutformningen förutsätter redan en klar definition av det övergripande målet, projektmålen, projektresultaten och insatserna. I alla projekt sedan slutet av 2002 krävs en oberoende extern utvärdering.

| 69. | Kommissionen medger att ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen är komplicerade, men ingen möda sparas för att göra dem så enkla som möjligt.
  Den pågående översynen av budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter bör leda till ökad flexibilitet och proportionalitet när bestämmelserna tillämpas på småskaliga projekt, dvs. att en bättre proportion till de aktuella riskerna åstadkoms.
  Dessutom kommer den pågående omarbetningen av AIDCO:s avtalshandbok att förenkla ansökningsförfarandet för bidrag så mycket som budgetförordningen tillåter och klargöra delegationernas roll vid utvärderingen. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen medger att ansökningsförfarandena för de Asienövergripande programmen är komplicerade, men ingen möda sparas för att göra dem så enkla som möjligt.

Den pågående översynen av budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter bör leda till ökad flexibilitet och proportionalitet när bestämmelserna tillämpas på småskaliga projekt, dvs. att en bättre proportion till de aktuella riskerna åstadkoms.

Dessutom kommer den pågående omarbetningen av AIDCO:s avtalshandbok att förenkla ansökningsförfarandet för bidrag så mycket som budgetförordningen tillåter och klargöra delegationernas roll vid utvärderingen.

| 70. | Risken med att lägga ut en modellansökan på webbplatsen är att de sökande kopierar mycket från modellen. Kommissionen tar fram detaljerade faktablad som är tillgängliga på programmens webbplatser om alla projekt som får stöd.
  Projektens övervakning och utvärdering har förbättrats genom den obligatoriska användningen av det logiska ramverktyget. Att de Asienövergripande programmens regelbundna övervakningssystem har fungerat så väl beror delvis på det logiska ramverktyget. Kommissionen föredrar därför att de sökande upprättar en logisk ram. Kommissionen skall överväga revisionsrättens förslag om ett centralt register. |
| --- | --- |

70.

Risken med att lägga ut en modellansökan på webbplatsen är att de sökande kopierar mycket från modellen. Kommissionen tar fram detaljerade faktablad som är tillgängliga på programmens webbplatser om alla projekt som får stöd.

Projektens övervakning och utvärdering har förbättrats genom den obligatoriska användningen av det logiska ramverktyget. Att de Asienövergripande programmens regelbundna övervakningssystem har fungerat så väl beror delvis på det logiska ramverktyget. Kommissionen föredrar därför att de sökande upprättar en logisk ram. Kommissionen skall överväga revisionsrättens förslag om ett centralt register.

| 71. | Under de senaste två åren har kommissionen på bred front arbetat för att ge bättre hjälp åt potentiella sökande. Med den nya generationen Asienövergripande program har gemenskapen infört en särskild programkomponent, som handlar om kapacitetsbyggande insatser för att stärka stödmottagarnas kapacitet att förbereda och förvalta projekt.
  Delegationerna kan inte hjälpa de sökande med deras förslag utan att bryta mot principen om lika behandling. Detta är anledningen till att biståndet är begränsat till allmän hjälp, som inte går in på detaljerna i ett förslag. |
| --- | --- |

71.

Under de senaste två åren har kommissionen på bred front arbetat för att ge bättre hjälp åt potentiella sökande. Med den nya generationen Asienövergripande program har gemenskapen infört en särskild programkomponent, som handlar om kapacitetsbyggande insatser för att stärka stödmottagarnas kapacitet att förbereda och förvalta projekt.

Delegationerna kan inte hjälpa de sökande med deras förslag utan att bryta mot principen om lika behandling. Detta är anledningen till att biståndet är begränsat till allmän hjälp, som inte går in på detaljerna i ett förslag.

| 72. | Kommissionen anpassar fortlöpande sina förfaranden så att bästa praxis tillämpas. I dag används standardiserade rapportformat både i de Asienövergripande projektens övervakningssystem och i den externa övervakningen. I och med delegeringen deltar delegationerna aktivt i denna systematiska övervakning. |
| --- | --- |

72.

Kommissionen anpassar fortlöpande sina förfaranden så att bästa praxis tillämpas. I dag används standardiserade rapportformat både i de Asienövergripande projektens övervakningssystem och i den externa övervakningen. I och med delegeringen deltar delegationerna aktivt i denna systematiska övervakning.

---