# Europos Sąjungos C 292/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 292 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. lapkričio 24d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 292

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. lapkričio 24d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2005/C 292/1 | Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos protų mobilizavimo projektas: sudaryti sąlygas aukštajam mokslui visapusiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos | 1 |
| 2005/C 292/2 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl įgūdžių ir gebėjimų plėtojimo vaidmens įgyvendinant Lisabonos tikslus | 3 |
| 2005/C 292/3 | Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos jaunimo reikalų sprendimo — Europos jaunimo pakto įgyvendinimo ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo | 5 |
| | Komisija |
| 2005/C 292/4 | Euro kursas | 7 |
| 2005/C 292/5 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 292/6 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 9 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2005/C 292/1

Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos protų mobilizavimo projektas: sudaryti sąlygas aukštajam mokslui visapusiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos

1

2005/C 292/2

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl įgūdžių ir gebėjimų plėtojimo vaidmens įgyvendinant Lisabonos tikslus

3

2005/C 292/3

Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos jaunimo reikalų sprendimo — Europos jaunimo pakto įgyvendinimo ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo

5

Komisija

2005/C 292/4

Euro kursas

7

2005/C 292/5

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  )

1

8

2005/C 292/6

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/1

---

Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos protų mobilizavimo projektas: sudaryti sąlygas aukštajam mokslui visapusiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos

(2005/C 292/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI, POSĖDŽIAVĘ TARYBOJE,

Kadangi:

2005 m. kovo 22–23 d. (1) Europos Vadovų Tarybos išvadose, atnaujinančiose Lisabonos strategiją, raginama dėmesį skirti žinioms, inovacijoms ir žmogiškojo kapitalo optimizavimui, siekiant įgyvendinti svarbiausius darbo vietų sukūrimo ir augimo prioritetus. Išvadose pabrėžiama būtinybė geriau investuoti į universitetus, universitetų valdymo modernizavimą bei universitetų ir pramonės partnerystę.

2004 m. Tarybos ir Komisijos jungtiniame tarpiniame pranešime dėl „Švietimo ir mokymo 2010“ (2) paaiškinama, kad Europos aukštojo mokslo sektorius turėtų siekti aukščiausio lygio kompetencijos ir tapti pasaulinės kokybės standartu, kad galėtų konkuruoti su geriausiomis pasaulio mokslo įstaigomis. Pranešime nurodoma, kad Bolonijos procese buvo pasiekta pažanga reformuojant kai kuriais aspektais aukštąjį mokslą, įskaitant priemones, skirtas didinti mobilumą, sudaryti geresnes sąlygas skaidrumui ir mokslinių laipsnių palyginamumui.

PAŽYMI, KAD

| — | Atskiros valstybės narės pačios organizuoja ir finansuoja aukštąjį mokslą pagal nacionalinius prioritetus, teisės aktus ir praktiką. |
| --- | --- |

—

Atskiros valstybės narės pačios organizuoja ir finansuoja aukštąjį mokslą pagal nacionalinius prioritetus, teisės aktus ir praktiką.

| — | Žiniomis paremtoje ekonomikoje ir visuomenėje aukštasis mokslas turėtų būti glaudžiai siejamas su tyrimais ir inovacijomis. |
| --- | --- |

—

Žiniomis paremtoje ekonomikoje ir visuomenėje aukštasis mokslas turėtų būti glaudžiai siejamas su tyrimais ir inovacijomis.

ATSIŽVELGIA Į Komisijos komunikatą „Europos protų mobilizavimas: sudaryti sąlygas aukštajam mokslui visapusiškai prisidėti prie Lisabonos strategijos“ (3), reikšmingai prisidėjusį prie debatų, kaip pagerinti aukštojo mokslo kokybę Europoje laikant ją Europos konkurencingumo didinimo priemone.

PRITARIA požiūriui, kad valstybės narės turėtų:

| 1. | sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms Europoje pagerinti savo veiklos rezultatus žinių, prieinamumo ir mokslinių tyrimų srityse, palyginti su kitais pasaulio regionais ir šalimis; |
| --- | --- |

1.

sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms Europoje pagerinti savo veiklos rezultatus žinių, prieinamumo ir mokslinių tyrimų srityse, palyginti su kitais pasaulio regionais ir šalimis;

| 2. | sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms prisitaikyti prie besikeičiančių aplinkybių, siekiant gerinti savo kokybę, padidinti patrauklumą ir aktualumą visuomenei ir ekonomikai; |
| --- | --- |

2.

sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms prisitaikyti prie besikeičiančių aplinkybių, siekiant gerinti savo kokybę, padidinti patrauklumą ir aktualumą visuomenei ir ekonomikai;

| 3. | padėti aukštojo mokslo institucijų valdymo vystymuisi ir garantuoti joms pakankamą autonomiją; |
| --- | --- |

3.

padėti aukštojo mokslo institucijų valdymo vystymuisi ir garantuoti joms pakankamą autonomiją;

| 4. | gerinti aukštojo mokslo institucijų finansavimo tvarumą didinant investicijas ir prireikus diversifikuojant jų šaltinius; |
| --- | --- |

4.

gerinti aukštojo mokslo institucijų finansavimo tvarumą didinant investicijas ir prireikus diversifikuojant jų šaltinius;

| 5. | stiprinti aukštojo mokslo socialinį lygmenį, pirmiausia plečiant prieinamumą plataus spektro socialinėms ir ekonominėms grupėms, tuo pačiu siekiant mažinti nebaigusių mokslo studentų skaičių; |
| --- | --- |

5.

stiprinti aukštojo mokslo socialinį lygmenį, pirmiausia plečiant prieinamumą plataus spektro socialinėms ir ekonominėms grupėms, tuo pačiu siekiant mažinti nebaigusių mokslo studentų skaičių;

| 6. | skatinti institucijas plėtoti stipresnę partnerystę su jas supančia visuomene, įskaitant vietos bendruomenes ir verslo pasaulį. |
| --- | --- |

6.

skatinti institucijas plėtoti stipresnę partnerystę su jas supančia visuomene, įskaitant vietos bendruomenes ir verslo pasaulį.

PABRĖŽIA, kaip yra svarbu:

| 1. | prireikus suderinti įstatymų sistemą, kuria vadovaujasi aukštojo mokslo institucijos, siekiant plėtoti lankstesnius santykius tarp atskirų institucijų ir valstybių narių valdžios institucijų, atsakingų už strateginį vadovavimą aukštojo mokslo sistemoms, taip padedant joms modernizuotis, prisitaikyti prie besikeičiančių visuomenės poreikių ir būti atsakingoms už savo sprendimus; |
| --- | --- |

1.

prireikus suderinti įstatymų sistemą, kuria vadovaujasi aukštojo mokslo institucijos, siekiant plėtoti lankstesnius santykius tarp atskirų institucijų ir valstybių narių valdžios institucijų, atsakingų už strateginį vadovavimą aukštojo mokslo sistemoms, taip padedant joms modernizuotis, prisitaikyti prie besikeičiančių visuomenės poreikių ir būti atsakingoms už savo sprendimus;

| 2. | didinti aukštojo mokslo patrauklumą studentams, naudojant aukštos kokybės priemones, geresnį informavimą, mokymo ir mokymosi įvairovę, ypač informacines ir ryšių technologijas (ICT), aukštesnį asmenų parengimo lygį ir kokybę, siekiant užtikrinti sėkmingas jų akademines karjeras, tvarią jų integraciją į darbo rinką ir jų aktyvų dalyvavimą visuomenėje; |
| --- | --- |

2.

didinti aukštojo mokslo patrauklumą studentams, naudojant aukštos kokybės priemones, geresnį informavimą, mokymo ir mokymosi įvairovę, ypač informacines ir ryšių technologijas (ICT), aukštesnį asmenų parengimo lygį ir kokybę, siekiant užtikrinti sėkmingas jų akademines karjeras, tvarią jų integraciją į darbo rinką ir jų aktyvų dalyvavimą visuomenėje;

| 3. | plėsti aukštojo mokslo prieinamumą, ypač ribotas galimybes turintiems žmonėms, padedant jiems įgyvendinti savo potencialą, ir sukurti didesnę būdų baigti aukštąjį mokslą įvairovę, mokymąsi visą gyvenimą paverčiant realybe; |
| --- | --- |

3.

plėsti aukštojo mokslo prieinamumą, ypač ribotas galimybes turintiems žmonėms, padedant jiems įgyvendinti savo potencialą, ir sukurti didesnę būdų baigti aukštąjį mokslą įvairovę, mokymąsi visą gyvenimą paverčiant realybe;

| 4. | bendradarbiaujant su kitomis institucijomis ir organais, skatinti įvairovę aukštojo mokslo sistemose ir institucijose, taip pat plėtoti kompetencijos kėlimo centrus, kurie gali prisidėti prie reformos proceso; |
| --- | --- |

4.

bendradarbiaujant su kitomis institucijomis ir organais, skatinti įvairovę aukštojo mokslo sistemose ir institucijose, taip pat plėtoti kompetencijos kėlimo centrus, kurie gali prisidėti prie reformos proceso;

| 5. | skatinti aukštojo mokslo institucijas kurti tvarią ir platesnę partnerystę su plačiąja bendruomene ir pramone, siekiant patenkinti besikeičiančius visuomenės ir darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

5.

skatinti aukštojo mokslo institucijas kurti tvarią ir platesnę partnerystę su plačiąja bendruomene ir pramone, siekiant patenkinti besikeičiančius visuomenės ir darbo rinkos poreikius;

| 6. | įtraukti visus suinteresuotus subjektus į reformų rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

įtraukti visus suinteresuotus subjektus į reformų rengimą ir įgyvendinimą;

| 6a. | investicijas į aukštąjį mokslą laikyti investicijomis į visuomenės ateitį; |
| --- | --- |

6a.

investicijas į aukštąjį mokslą laikyti investicijomis į visuomenės ateitį;

| 7. | patikrinti aukštajam mokslui skirtų išteklių lygį ir peržiūrėti galimybes užtikrinti papildomą finansavimą panaudojant įvairias priemones, įskaitant atitinkamai valstybinę ir privačią paramą; |
| --- | --- |

7.

patikrinti aukštajam mokslui skirtų išteklių lygį ir peržiūrėti galimybes užtikrinti papildomą finansavimą panaudojant įvairias priemones, įskaitant atitinkamai valstybinę ir privačią paramą;

| 8. | paskatinti reformai, pavyzdžiui, siekiant, kad investicijomis būtų gerinama mokymo ir mokymosi, mokslinių tyrimų, inovacijų, valdymo ir paslaugų studentams kokybė. |
| --- | --- |

8.

paskatinti reformai, pavyzdžiui, siekiant, kad investicijomis būtų gerinama mokymo ir mokymosi, mokslinių tyrimų, inovacijų, valdymo ir paslaugų studentams kokybė.

RAGINA VALSTYBES NARES

| — | spręsti šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus ir pranešti apie pažangą, padarytą prisidedant prie 2008 m. Jungtinio tarpinio pranešimo dėl „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programos vykdymo; |
| --- | --- |

—

spręsti šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus ir pranešti apie pažangą, padarytą prisidedant prie 2008 m. Jungtinio tarpinio pranešimo dėl „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programos vykdymo;

RAGINA VALSTYBES NARES IR KOMISIJĄ

| — | siekti spręsti šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus pasitelkiant tarpusavio mokymąsi ir kitą Jungtinį tarpinį pranešimą dėl „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

siekti spręsti šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus pasitelkiant tarpusavio mokymąsi ir kitą Jungtinį tarpinį pranešimą dėl „Švietimo ir mokymo 2010“ darbo programos įgyvendinimo;

| — | prireikus patenkinti aukštojo mokslo poreikius veiksmingiau panaudojant atitinkamai Bendrijos programas, pavyzdžiui, Socrates, Leonardo ir būsimas švietimo ir mokymo programas, Europos investicijų banko grupės Europos finansavimo instrumentus ir struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

—

prireikus patenkinti aukštojo mokslo poreikius veiksmingiau panaudojant atitinkamai Bendrijos programas, pavyzdžiui, Socrates, Leonardo ir būsimas švietimo ir mokymo programas, Europos investicijų banko grupės Europos finansavimo instrumentus ir struktūrinius fondus;

| — | skatinti aukštojo mokslo institucijų tarptautinį bendradarbiavimą, pirmiausia skatinant jų dalyvavimą Bendrijos programose, pavyzdžiui, Tempus ir Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

—

skatinti aukštojo mokslo institucijų tarptautinį bendradarbiavimą, pirmiausia skatinant jų dalyvavimą Bendrijos programose, pavyzdžiui, Tempus ir Erasmus Mundus.

---

(1)  Dok. 7619/1/05.

(2)  Dok. 6905/04.

(3)  Tarybos dok. 8437/05 + ADD 1.

---

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/3

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl įgūdžių ir gebėjimų plėtojimo vaidmens įgyvendinant Lisabonos tikslus

(2005/C 292/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

Atsižvelgdami į

| 1. | 2005 m. kovo mėnesį Europos Vadovų Tarybos priimtas išvadas (1), kuriomis buvo atnaujinta Lisabonos strategija, daugiausia dėmesio skiriant ekonomikos augimui bei darbo vietų kūrimui, akcentuojant žinias, inovacijas, žmogiškąjį kapitalą bei visą gyvenimą trunkantį mokymąsi kaip sine qua non siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

1.

2005 m. kovo mėnesį Europos Vadovų Tarybos priimtas išvadas (1), kuriomis buvo atnaujinta Lisabonos strategija, daugiausia dėmesio skiriant ekonomikos augimui bei darbo vietų kūrimui, akcentuojant žinias, inovacijas, žmogiškąjį kapitalą bei visą gyvenimą trunkantį mokymąsi kaip sine qua non siekiant šių tikslų.

| 2. | Lisabonos jungtines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2005–2008 m.) (2), kuriose raginama koreguoti švietimo bei mokymo sistemas:






  — | didinant ir užtikrinant jų patrauklumą, atvirumą bei kokybės standartus; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisabonos jungtines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2005–2008 m.) (2), kuriose raginama koreguoti švietimo bei mokymo sistemas:

—

didinant ir užtikrinant jų patrauklumą, atvirumą bei kokybės standartus;

| — | reaguojant į naujus profesinius poreikius, svarbiausius gebėjimus ir būsimus įgūdžių reikalavimus gerinant kvalifikacijų apibrėžimus ir skaidrumą, veiksmingą jų pripažinimą ir neformalaus bei neinstitucinio mokymosi įteisinimą. |
| --- | --- |

—

reaguojant į naujus profesinius poreikius, svarbiausius gebėjimus ir būsimus įgūdžių reikalavimus gerinant kvalifikacijų apibrėžimus ir skaidrumą, veiksmingą jų pripažinimą ir neformalaus bei neinstitucinio mokymosi įteisinimą.

PRISIMENA, KAD

| 1. | 2004 m. gruodžio mėn. Mastrichto komunikate — kuris yra Kopenhagos proceso dalis — buvo raginama daugiausia dėmesio skirti „profesinio švietimo ir mokymo susiejimui su žiniomis grindžiamos ekonomikos darbo rinkos poreikiais“ ir parengti Europos kvalifikacijų sistemą, „visų pirma pagrįstą gebėjimais ir mokymosi rezultatais“. |
| --- | --- |

1.

2004 m. gruodžio mėn. Mastrichto komunikate — kuris yra Kopenhagos proceso dalis — buvo raginama daugiausia dėmesio skirti „profesinio švietimo ir mokymo susiejimui su žiniomis grindžiamos ekonomikos darbo rinkos poreikiais“ ir parengti Europos kvalifikacijų sistemą, „visų pirma pagrįstą gebėjimais ir mokymosi rezultatais“.

| 2. | 2004 m. jungtiniame tarpiniame pranešime (3), kuris yra „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programos dalis, buvo raginama plėtoti intensyvesnę partnerystę (nacionaliniu, regioniniu, vietos ir sektoriaus lygiu), siekiant suformuoti lanksčias ir veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas bei parengti Europos kvalifikacijų sistemą, dėl kurios šiuo metu vyksta Komisijos surengtos konsultacijos. |
| --- | --- |

2.

2004 m. jungtiniame tarpiniame pranešime (3), kuris yra „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programos dalis, buvo raginama plėtoti intensyvesnę partnerystę (nacionaliniu, regioniniu, vietos ir sektoriaus lygiu), siekiant suformuoti lanksčias ir veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas bei parengti Europos kvalifikacijų sistemą, dėl kurios šiuo metu vyksta Komisijos surengtos konsultacijos.

PABRĖŽIA, KAD

| 1. | Šiose išvadose „įgūdžiai ir gebėjimai“ apima visų mokymosi formų ir lygių rezultatų spektrą, įskaitant formalaus, neformalaus ir neinstitucinio mokymosi rezultatus. Įgūdžiai ir gebėjimai prisideda prie asmeninio pasitenkinimo, aktyvaus pilietiškumo ir socialinės sanglaudos, ir kartu suteikia pagrindą ekonominiam augimui. Jie taip pat padeda ugdyti sugebėjimą prisitaikyti, skatina naujoves ir verslininkystės augimą. |
| --- | --- |

1.

Šiose išvadose „įgūdžiai ir gebėjimai“ apima visų mokymosi formų ir lygių rezultatų spektrą, įskaitant formalaus, neformalaus ir neinstitucinio mokymosi rezultatus. Įgūdžiai ir gebėjimai prisideda prie asmeninio pasitenkinimo, aktyvaus pilietiškumo ir socialinės sanglaudos, ir kartu suteikia pagrindą ekonominiam augimui. Jie taip pat padeda ugdyti sugebėjimą prisitaikyti, skatina naujoves ir verslininkystės augimą.

| 2. | ES ekonomikos rodikliai būtų geresni didinant produktyvumą, plėtojant verslininkystę ir mokslinių tyrimų bei naujovių panaudojimą. |
| --- | --- |

2.

ES ekonomikos rodikliai būtų geresni didinant produktyvumą, plėtojant verslininkystę ir mokslinių tyrimų bei naujovių panaudojimą.

PABRĖŽIA, KAD

| 1. | Produktyvumas didėja gerinant darbuotojų įgūdžius ir gebėjimus. Aukštos kvalifikacijos darbuotojai geriau reaguoja į dinamiškos žiniomis pagrįstos ekonomikos pokyčius; be to, labiau tikėtina, kad daugiau įgūdžių ir gebėjimų turintys asmenys bus socialiai integruoti, patenkinti savo padėtimi bei aktyvūs piliečiai. |
| --- | --- |

1.

Produktyvumas didėja gerinant darbuotojų įgūdžius ir gebėjimus. Aukštos kvalifikacijos darbuotojai geriau reaguoja į dinamiškos žiniomis pagrįstos ekonomikos pokyčius; be to, labiau tikėtina, kad daugiau įgūdžių ir gebėjimų turintys asmenys bus socialiai integruoti, patenkinti savo padėtimi bei aktyvūs piliečiai.

| 2. | Žiniomis grindžiamai visuomenei ir ekonomikai reikia tinkamo pagrindinių gebėjimų lygio, įskaitant jos piliečių skaitmeninį raštingumą bei įgūdžius dirbti su elektroninėmis priemonėmis, bei gebėjimo prireikus pasiekti aukštesnį įgūdžių ir gebėjimų lygį. |
| --- | --- |

2.

Žiniomis grindžiamai visuomenei ir ekonomikai reikia tinkamo pagrindinių gebėjimų lygio, įskaitant jos piliečių skaitmeninį raštingumą bei įgūdžius dirbti su elektroninėmis priemonėmis, bei gebėjimo prireikus pasiekti aukštesnį įgūdžių ir gebėjimų lygį.

| 3. | Ekonomikos augimo gali nebūti, jei investuojant į įgūdžius ir gebėjimus apsiribojama gerai išsilavinusiais asmenimis. Didelę ekonominę naudą taip pat galima gauti gerinant pagrindinius gebėjimus ir bandant patenkinti žemos kvalifikacijos ir nepalankioje padėtyje esančių grupių poreikius, įskaitant, pavyzdžiui, vyresnių piliečių esamų įgūdžių ir gebėjimų geresnį panaudojimą. |
| --- | --- |

3.

Ekonomikos augimo gali nebūti, jei investuojant į įgūdžius ir gebėjimus apsiribojama gerai išsilavinusiais asmenimis. Didelę ekonominę naudą taip pat galima gauti gerinant pagrindinius gebėjimus ir bandant patenkinti žemos kvalifikacijos ir nepalankioje padėtyje esančių grupių poreikius, įskaitant, pavyzdžiui, vyresnių piliečių esamų įgūdžių ir gebėjimų geresnį panaudojimą.

SUTINKA, KAD

| 1. | Įgūdžių ir gebėjimų plėtojimas yra vienas iš svarbiausių visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijų elementų. Šios strategijos turėtų apimti pagrindinių gebėjimų įgijimą ir būti pagrįstos veiksmingomis bendrojo lavinimo ir mokymo sistemomis, kurios parengia asmenis, norinčius atnaujinti bei plėtoti savo įgūdžius bei gebėjimus visą gyvenimą. Turėtų būti skatinamas lygiavertis požiūris į profesinį švietimą ir mokymą bei bendrąjį lavinimą ir jų tarpusavio ryšiai. Visą gyvenimą trunkantis profesinis orientavimas taip pat labai svarbus remiant asmenis, kad jie įgytų ir atnaujintų savo įgūdžius bei gebėjimus. |
| --- | --- |

1.

Įgūdžių ir gebėjimų plėtojimas yra vienas iš svarbiausių visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijų elementų. Šios strategijos turėtų apimti pagrindinių gebėjimų įgijimą ir būti pagrįstos veiksmingomis bendrojo lavinimo ir mokymo sistemomis, kurios parengia asmenis, norinčius atnaujinti bei plėtoti savo įgūdžius bei gebėjimus visą gyvenimą. Turėtų būti skatinamas lygiavertis požiūris į profesinį švietimą ir mokymą bei bendrąjį lavinimą ir jų tarpusavio ryšiai. Visą gyvenimą trunkantis profesinis orientavimas taip pat labai svarbus remiant asmenis, kad jie įgytų ir atnaujintų savo įgūdžius bei gebėjimus.

| 2. | Švietimo ir mokymo ministrai atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų užtikrinant veiksmingas įgūdžių bei gebėjimų strategijas. Kad šis tikslas būtų pasiektas, labai svarbu glaudžiai bendradarbiauti su visomis atitinkamomis ministerijomis. |
| --- | --- |

2.

Švietimo ir mokymo ministrai atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų užtikrinant veiksmingas įgūdžių bei gebėjimų strategijas. Kad šis tikslas būtų pasiektas, labai svarbu glaudžiai bendradarbiauti su visomis atitinkamomis ministerijomis.

| 3. | Švietimo ir mokymo politika taip pat turėtų apimti į ateitį nukreiptą požiūrį, siekiant numatyti, kokių įgūdžių reikia visuomenei ir ekonomikai. |
| --- | --- |

3.

Švietimo ir mokymo politika taip pat turėtų apimti į ateitį nukreiptą požiūrį, siekiant numatyti, kokių įgūdžių reikia visuomenei ir ekonomikai.

| 4. | Todėl atitinkamos ministerijos turėtų pasirūpinti, kad ekonominiai ir socialiniai partneriai bei kiti suinteresuoti subjektai, įskaitant mokslinių tyrimų įstaigas, aktyviai dalyvautų nustatant, kokių įgūdžių bei gebėjimų reikia įvairiuose sektoriuose. Dėl tokių partnerysčių gali išaugti produktyvumas, sumažėti įgūdžių stygius bei darbdaviams gali būti skiriamos paskatos šviesti ir mokyti savo darbuotojus. |
| --- | --- |

4.

Todėl atitinkamos ministerijos turėtų pasirūpinti, kad ekonominiai ir socialiniai partneriai bei kiti suinteresuoti subjektai, įskaitant mokslinių tyrimų įstaigas, aktyviai dalyvautų nustatant, kokių įgūdžių bei gebėjimų reikia įvairiuose sektoriuose. Dėl tokių partnerysčių gali išaugti produktyvumas, sumažėti įgūdžių stygius bei darbdaviams gali būti skiriamos paskatos šviesti ir mokyti savo darbuotojus.

| 5. | Sukūrus Europos kvalifikacijų sistemą, turėtų būti užtikrintas didesnis skaidrumas bei išsiaiškinta, kokių įgūdžių ir gebėjimų reikia darbo rinkai; ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas sektoriams Europos lygiu spręsti naujas švietimo ir mokymo problemas. |
| --- | --- |

5.

Sukūrus Europos kvalifikacijų sistemą, turėtų būti užtikrintas didesnis skaidrumas bei išsiaiškinta, kokių įgūdžių ir gebėjimų reikia darbo rinkai; ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas sektoriams Europos lygiu spręsti naujas švietimo ir mokymo problemas.

| 6. | Novatoriški mokymo metodai, pavyzdžiui, naudojant informacines ir ryšių technologijas, leidžia plačiau dalyvauti visą gyvenimą trunkančiame mokymesi, o dėl to gali sumažėti socialinė atskirtis bei pagerėti profesinio ir privataus gyvenimo santykis. Palankesnes sąlygas lanksčiam darbuotojų mokymuisi galima sudaryti pagerinus bendradarbiavimą su mokymosi įstaigomis ir efektyviai naudojant informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

6.

Novatoriški mokymo metodai, pavyzdžiui, naudojant informacines ir ryšių technologijas, leidžia plačiau dalyvauti visą gyvenimą trunkančiame mokymesi, o dėl to gali sumažėti socialinė atskirtis bei pagerėti profesinio ir privataus gyvenimo santykis. Palankesnes sąlygas lanksčiam darbuotojų mokymuisi galima sudaryti pagerinus bendradarbiavimą su mokymosi įstaigomis ir efektyviai naudojant informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūrą.

RAGINA VALSTYBES NARES IR KOMISIJĄ KARTU:

| 1. | spręsti sektoriui svarbių įgūdžių klausimą siejant jį su įgūdžių bei gebėjimų plėtojimu, vykdant „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programą; |
| --- | --- |

1.

spręsti sektoriui svarbių įgūdžių klausimą siejant jį su įgūdžių bei gebėjimų plėtojimu, vykdant „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programą;

| 2. | naudoti būsimas Bendrijos priemones švietimo ir mokymo srityje remiant konkretiems sektoriams skirtų požiūrių į įgūdžius bei gebėjimus plėtojimą tiek profesinio švietimo ir mokymo, tiek aukštojo mokslo srityje. |
| --- | --- |

2.

naudoti būsimas Bendrijos priemones švietimo ir mokymo srityje remiant konkretiems sektoriams skirtų požiūrių į įgūdžius bei gebėjimus plėtojimą tiek profesinio švietimo ir mokymo, tiek aukštojo mokslo srityje.

RAGINA VALSTYBES NARES:

| 1. | užtikrinti veiksmingą atitinkamų ministerijų bendradarbiavimą rengiant įgūdžių ir gebėjimų strategijas, įskaitant tą laikotarpį, kai rengiamos valstybių narių metinės Lisabonos nacionalinės ataskaitos, bei įgyvendinant nacionalines visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas; |
| --- | --- |

1.

užtikrinti veiksmingą atitinkamų ministerijų bendradarbiavimą rengiant įgūdžių ir gebėjimų strategijas, įskaitant tą laikotarpį, kai rengiamos valstybių narių metinės Lisabonos nacionalinės ataskaitos, bei įgyvendinant nacionalines visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas;

| 2. | nacionaliniu, regionų, vietos ir sektorių lygiu plėtoti partnerystę su pagrindiniais suinteresuotais subjektais, įskaitant darbdavius ir profesines sąjungas, laikantis nacionalinių teisės aktų ir praktikos. Šios partnerystės turėtų sukurti sistemą, kuri atitiktų paklausą, atsižvelgtų į ilgalaikius įgūdžių ir gebėjimų poreikius, skatintų investuoti į įgūdžius bei gebėjimus ir spręstų su nepalankioje padėtyje esančių grupių konkrečiais poreikiais susijusius klausimus; |
| --- | --- |

2.

nacionaliniu, regionų, vietos ir sektorių lygiu plėtoti partnerystę su pagrindiniais suinteresuotais subjektais, įskaitant darbdavius ir profesines sąjungas, laikantis nacionalinių teisės aktų ir praktikos. Šios partnerystės turėtų sukurti sistemą, kuri atitiktų paklausą, atsižvelgtų į ilgalaikius įgūdžių ir gebėjimų poreikius, skatintų investuoti į įgūdžius bei gebėjimus ir spręstų su nepalankioje padėtyje esančių grupių konkrečiais poreikiais susijusius klausimus;

| 3. | skatinti švietimo ir mokymo institucijų bendradarbiavimą naudojant esamas informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūras, siekiant išplėsti dalyvavimą visą gyvenime trunkančiame mokymesi ir kelti darbuotojų įgūdžių dirbti su elektroninėmis priemonėmis lygį. |
| --- | --- |

3.

skatinti švietimo ir mokymo institucijų bendradarbiavimą naudojant esamas informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūras, siekiant išplėsti dalyvavimą visą gyvenime trunkančiame mokymesi ir kelti darbuotojų įgūdžių dirbti su elektroninėmis priemonėmis lygį.

RAGINA KOMISIJĄ:

| 1. | įgyvendinant „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programą, 2006 m. sudaryti grupę iš valstybių narių, kurios norėtų plėtoti mokymosi kartu veiklą, susijusią su įgūdžių poreikiais įvairiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

1.

įgyvendinant „Švietimo ir mokymo 2010“ veiklos programą, 2006 m. sudaryti grupę iš valstybių narių, kurios norėtų plėtoti mokymosi kartu veiklą, susijusią su įgūdžių poreikiais įvairiuose sektoriuose;

| 2. | paraginti Europos profesinio mokymo plėtros centrą (CEDEFOP) ir prireikus Europos mokymo fondą 2006 m. užbaigti įvairių sektorių požiūrių į įgūdžius ir gebėjimus visoje ES ir stojančiose šalyse bei šalyse kandidatėse apžvalgą. |
| --- | --- |

2.

paraginti Europos profesinio mokymo plėtros centrą (CEDEFOP) ir prireikus Europos mokymo fondą 2006 m. užbaigti įvairių sektorių požiūrių į įgūdžius ir gebėjimus visoje ES ir stojančiose šalyse bei šalyse kandidatėse apžvalgą.

---

(1)  Dok. 7619/1/05.

(2)  Dok. 10205/05 (bus paskelbtas OL).

(3)  Dok. 6905/04.

---

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/5

---

Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, rezoliucijos dėl Europos jaunimo reikalų sprendimo — Europos jaunimo pakto įgyvendinimo ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo

(2005/C 292/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI, POSĖDŽIAVĘ TARYBOJE,

PRISIMENA

2001 m. lapkritį Europos Komisijos priimtą baltąją knygą „Naujas impulsas Europos jaunimui“ (1), kurią 2002 m. vasario 14 d. savo išvadose patvirtino Taryba (2)ir jos 2002 m. birželio 27 d. rezoliuciją (3), kuria nustatomi Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje metmenys.

2005 m. kovo 22–23 d. pavasario Europos Vadovų Taryboje patvirtintą Europos jaunimo paktą, kaip vieną iš priemonių, prisidedančių įgyvendinant Lisabonos strategijoje nustatytus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus. Pakte pagrindinis dėmesys skiriamas trims sritims: užimtumui, integracijai ir socialinei pažangai; švietimui, mokymui ir mobilumui; profesinės veiklos ir šeimyninio gyvenimo suderinimui (4).

PALANKIAI VERTINA Komisijos komunikatą dėl su jaunimu susijusių Europos politikos sričių Europos jaunimo reikalų sprendimas — Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir aktyvaus pilietiškumo skatinimas (5).

PABRĖŽIA, KAD:

| 1. | Aktyvus jaunimo pilietiškumas yra itin svarbus kuriant demokratines ir sudarančias sąlygas integracijai visuose lygiuose visuomenes. |
| --- | --- |

1.

Aktyvus jaunimo pilietiškumas yra itin svarbus kuriant demokratines ir sudarančias sąlygas integracijai visuose lygiuose visuomenes.

| 2. | Jaunimas ir jų organizacijos turi dalyvauti kuriant Europos Sąjungą, taip pat prisidėti prie Lisabonos strategijos tikslų — skatinti darbo vietų kūrimą bei ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.

Jaunimas ir jų organizacijos turi dalyvauti kuriant Europos Sąjungą, taip pat prisidėti prie Lisabonos strategijos tikslų — skatinti darbo vietų kūrimą bei ekonomikos augimą.

| 3. | Tam, kad padėtų siekti Lisabonos strategijoje numatytų užimtumo tikslų, jaunimas turi būti visiškai integruotas į visuomenę, ir dėl šios priežasties:






  — | reikia remti jaunimo patekimą į darbo rinką ir skatinti kūrybiškumą bei verslumo įgūdžius; |
| --- | --- | --- |

3.

Tam, kad padėtų siekti Lisabonos strategijoje numatytų užimtumo tikslų, jaunimas turi būti visiškai integruotas į visuomenę, ir dėl šios priežasties:

—

reikia remti jaunimo patekimą į darbo rinką ir skatinti kūrybiškumą bei verslumo įgūdžius;

| — | jie turi turėti žinių, įgūdžių ir kompetencijos, įgytų formaliose ir neformaliose institucijose, turinčiose aukštą kokybę, tinkamą švietimą, mokymą ir mobilumo patirtį; |
| --- | --- |

—

jie turi turėti žinių, įgūdžių ir kompetencijos, įgytų formaliose ir neformaliose institucijose, turinčiose aukštą kokybę, tinkamą švietimą, mokymą ir mobilumo patirtį;

| — | turi turėti galimybes suderinti profesinę veiklą ir šeimyninį gyvenimą. |
| --- | --- |

—

turi turėti galimybes suderinti profesinę veiklą ir šeimyninį gyvenimą.

| 4. | Pagrindinį vaidmenį siekiant Europos jaunimo pakto tikslų atlieka Bendrijos priemonės, kuriomis remiama Lisabonos partnerystė skirta ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, pavyzdžiui, darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ bei užimtumo ir socialinės įtraukties strategijos. |
| --- | --- |

4.

Pagrindinį vaidmenį siekiant Europos jaunimo pakto tikslų atlieka Bendrijos priemonės, kuriomis remiama Lisabonos partnerystė skirta ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, pavyzdžiui, darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ bei užimtumo ir socialinės įtraukties strategijos.

| 5. | Politikai vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu turėtų atsižvelgti į konkrečius jaunimo poreikius, kad daugiau dėmesio būtų skiriama jaunimo reikalams visose atitinkamose politikos srityse. |
| --- | --- |

5.

Politikai vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu turėtų atsižvelgti į konkrečius jaunimo poreikius, kad daugiau dėmesio būtų skiriama jaunimo reikalams visose atitinkamose politikos srityse.

| 6. | Su jaunimu ir jų organizacijomis turėtų būti konsultuojamasi ir jie turėtų aktyviai dalyvauti kuriant, įgyvendinant ir toliau plėtojant jiems įtaką turinčias politikos priemones, tokiu būdu prisidedant prie aktyvesnio jaunimo pilietiškumo skatinimo. |
| --- | --- |

6.

Su jaunimu ir jų organizacijomis turėtų būti konsultuojamasi ir jie turėtų aktyviai dalyvauti kuriant, įgyvendinant ir toliau plėtojant jiems įtaką turinčias politikos priemones, tokiu būdu prisidedant prie aktyvesnio jaunimo pilietiškumo skatinimo.

| 7. | Tam, kad galėtų teikti veiksmingą paramą jaunimui, su jaunimu bei jaunimo organizacijose dirbantys asmenys turi būti tinkamai parengti bei turėti tinkamą kvalifikaciją. |
| --- | --- |

7.

Tam, kad galėtų teikti veiksmingą paramą jaunimui, su jaunimu bei jaunimo organizacijose dirbantys asmenys turi būti tinkamai parengti bei turėti tinkamą kvalifikaciją.

ATKREIPIA DĖMESĮ Į TAI, kad Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemą dabar sudaro trys kryptys:

| — | parama aktyviam jaunimo pilietiškumui taikant atviro koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje, |
| --- | --- |

—

parama aktyviam jaunimo pilietiškumui taikant atviro koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje,

| — | Europos jaunimo paktas, kuriame akcentuojamos jaunimo problemos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skirtos Lisabonos partnerystės pagrindinėse srityse, |
| --- | --- |

—

Europos jaunimo paktas, kuriame akcentuojamos jaunimo problemos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skirtos Lisabonos partnerystės pagrindinėse srityse,

| — | jaunimo aspekto įtraukimas į kitas atitinkamas Europos politikos sritis. |
| --- | --- |

—

jaunimo aspekto įtraukimas į kitas atitinkamas Europos politikos sritis.

Šią sistemą papildo Jaunimo programa ir būsimoji programa „Veiklus jaunimas“.

SUTINKA, KAD:

| 1. | Turėtų būti toliau remiamas aktyvus pilietiškumas taikant pagal atvirą koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje sutartus prioritetus: dalyvavimą, informavimą, savanorišką veiklą ir geresnį jaunimo pažinimą, įskaitant geresnį Europos jaunimo pakte iškeltų problemų supratimą. |
| --- | --- |

1.

Turėtų būti toliau remiamas aktyvus pilietiškumas taikant pagal atvirą koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje sutartus prioritetus: dalyvavimą, informavimą, savanorišką veiklą ir geresnį jaunimo pažinimą, įskaitant geresnį Europos jaunimo pakte iškeltų problemų supratimą.

| 2. | Europos jaunimo pakto tikslų bus siekiama vykdant Lisabonos partnerystę skirtą ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

2.

Europos jaunimo pakto tikslų bus siekiama vykdant Lisabonos partnerystę skirtą ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui.

| 3. | Plėtojant jaunimo aspektą kitose susijusiose Europos politikos srityse pirmenybė bus teikiama kovai su diskriminacija, sveikam gyvenimo būdui, įskaitant sportą, ir moksliniams tyrimams jaunimo klausimais. |
| --- | --- |

3.

Plėtojant jaunimo aspektą kitose susijusiose Europos politikos srityse pirmenybė bus teikiama kovai su diskriminacija, sveikam gyvenimo būdui, įskaitant sportą, ir moksliniams tyrimams jaunimo klausimais.

| 4. | Įgyvendinant bendradarbiavimo sistemą:






  — | reikėtų užtikrinti, kad šios trys kryptys papildytų viena kitą ir derėtų tarpusavyje; |
| --- | --- | --- |

4.

Įgyvendinant bendradarbiavimo sistemą:

—

reikėtų užtikrinti, kad šios trys kryptys papildytų viena kitą ir derėtų tarpusavyje;

| — | su jaunimu ir jo organizacijomis turėtų būti konsultuojamasi pasinaudojant Europos jaunimo forumu, nacionalinėmis jaunimo tarybomis ar kitais panašiais organais; taip pat turėtų būti vystomas dialogas su nesusibūrusiu į organizacijas jaunimu; |
| --- | --- |

—

su jaunimu ir jo organizacijomis turėtų būti konsultuojamasi pasinaudojant Europos jaunimo forumu, nacionalinėmis jaunimo tarybomis ar kitais panašiais organais; taip pat turėtų būti vystomas dialogas su nesusibūrusiu į organizacijas jaunimu;

| — | turėtų būti laikomasi kiekvienai krypčiai nustatytų mechanizmų ir esamų planų; |
| --- | --- |

—

turėtų būti laikomasi kiekvienai krypčiai nustatytų mechanizmų ir esamų planų;

| — | turėtų būti kovojama su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios arba seksualinės orientacijos. |
| --- | --- |

—

turėtų būti kovojama su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios arba seksualinės orientacijos.

RAGINA VALSTYBES NARES:

| 1. | toliau įgyvendinti tikslus, nustatytus pagal atviro koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje; |
| --- | --- |

1.

toliau įgyvendinti tikslus, nustatytus pagal atviro koordinavimo metodą jaunimo reikalų srityje;

| 2. | įgyvendinant Lisabonos strategiją, užtikrinti tolesnį veiksmingą Europos jaunimo pakto tęstinumą, pavyzdžiui, nurodant aiškius tikslus; |
| --- | --- |

2.

įgyvendinant Lisabonos strategiją, užtikrinti tolesnį veiksmingą Europos jaunimo pakto tęstinumą, pavyzdžiui, nurodant aiškius tikslus;

| 3. | nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu plėtoti struktūrinį dialogą su jaunimu ir jo organizacijomis apie jiems įtaką turinčias politikos sritis, įtraukiant jaunimo klausimų srityje dirbančius mokslo darbuotojus. |
| --- | --- |

3.

nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu plėtoti struktūrinį dialogą su jaunimu ir jo organizacijomis apie jiems įtaką turinčias politikos sritis, įtraukiant jaunimo klausimų srityje dirbančius mokslo darbuotojus.

SIŪLO KOMISIJAI:

| 1. | Europos lygiu plėtoti struktūrinį dialogą su jaunimu apie jam įtaką turinčias politikos sritis, pavyzdžiui, išradingai naudojant informacijos technologijas ir nuolat rengiant konferencijas, kuriose dalyvautų jaunimas, jaunimo organizacijos, jaunimo klausimų srityje dirbantys mokslo darbuotojai ir politikai; |
| --- | --- |

1.

Europos lygiu plėtoti struktūrinį dialogą su jaunimu apie jam įtaką turinčias politikos sritis, pavyzdžiui, išradingai naudojant informacijos technologijas ir nuolat rengiant konferencijas, kuriose dalyvautų jaunimas, jaunimo organizacijos, jaunimo klausimų srityje dirbantys mokslo darbuotojai ir politikai;

| 2. | plėtoti, remti ir palengvinti galimybę naudotis Europos jaunimo portalu, EURES, PLOTEUS ir EURODESK siekiant padėti jaunimui kuo daugiau pasinaudoti darbo, savanoriškos tarnybos ir studijų užsienyje galimybėmis; |
| --- | --- |

2.

plėtoti, remti ir palengvinti galimybę naudotis Europos jaunimo portalu, EURES, PLOTEUS ir EURODESK siekiant padėti jaunimui kuo daugiau pasinaudoti darbo, savanoriškos tarnybos ir studijų užsienyje galimybėmis;

| 3. | užtikrinti tolesnį veiksmingą Europos jaunimo pakto tęstinumą įgyvendinant Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

3.

užtikrinti tolesnį veiksmingą Europos jaunimo pakto tęstinumą įgyvendinant Lisabonos strategiją.

RAGINA KOMISIJĄ IR VALSTYBES NARES:

| 1. | skatinti, kad būtų pripažįstamas jaunimui ir su jaunimu ir jaunimo organizacijomis aktyviai dirbantiesiems asmenims skirtas neformalus ir neoficialus mokymas, pavyzdžiui, plėtojant Youthpass bei svarstant jo įtraukimą į Europass, bei svarstyti tokio mokymo patvirtinimą, atsižvelgiant į padėtį kiekvienoje valstybėje narėje bei pripažįstant valstybių narių kompetenciją; |
| --- | --- |

1.

skatinti, kad būtų pripažįstamas jaunimui ir su jaunimu ir jaunimo organizacijomis aktyviai dirbantiesiems asmenims skirtas neformalus ir neoficialus mokymas, pavyzdžiui, plėtojant Youthpass bei svarstant jo įtraukimą į Europass, bei svarstyti tokio mokymo patvirtinimą, atsižvelgiant į padėtį kiekvienoje valstybėje narėje bei pripažįstant valstybių narių kompetenciją;

| 2. | siekiant sudaryti jaunimui palankesnes galimybes dirbti, atlikti savanorišką tarnybą, mokytis ir studijuoti visoje Europos Sąjungoje ir kitur užsienyje, keistis, plėtoti ir taikyti gerą praktiką jaunimo mobilumo srityje bei nustatyti tam trukdančias kliūtis; |
| --- | --- |

2.

siekiant sudaryti jaunimui palankesnes galimybes dirbti, atlikti savanorišką tarnybą, mokytis ir studijuoti visoje Europos Sąjungoje ir kitur užsienyje, keistis, plėtoti ir taikyti gerą praktiką jaunimo mobilumo srityje bei nustatyti tam trukdančias kliūtis;

| 3. | kiek įmanoma geriau pasinaudoti Bendrijos ir valstybių narių politikos sričių, programų ir kitų priemonių teikiamomis galimybėmis siekiant didinanti aktyvų jaunimo pilietiškumą, socialinę įtrauktį, užimtumą ir išsilavinimo lygį; |
| --- | --- |

3.

kiek įmanoma geriau pasinaudoti Bendrijos ir valstybių narių politikos sričių, programų ir kitų priemonių teikiamomis galimybėmis siekiant didinanti aktyvų jaunimo pilietiškumą, socialinę įtrauktį, užimtumą ir išsilavinimo lygį;

| 4. | įvertinti Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje sistemą 2009 m. |
| --- | --- |

4.

įvertinti Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje sistemą 2009 m.

---

(1)  14441/01 — KOM(2001) 681 galutinis.

(2)  OL C 119, 2002 5 22, p. 6.

(3)  OL C 168, 2002 7 13, p. 2–5.

(4)  7619/1/05. Išvadų 37 punktas.

(5)  9679/05 — KOM(2005) 206 galutinis.

---

Komisija

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/7

---

Euro kursas (1)

2005 m. lapkričio 23 d.

(2005/C 292/04)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1776 |
| JPY | Japonijos jena | 139,78 |
| DKK | Danijos krona | 7,4610 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,68460 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5162 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5491 |
| ISK | Islandijos krona | 74,23 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8630 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9551 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5736 |
| CZK | Čekijos krona | 29,240 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 252,55 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9428 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,6649 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,54 |
| SKK | Slovakijos krona | 38,580 |
| TRY | Turkijos lira | 1,6049 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5988 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3817 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,1301 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7035 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9954 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 221,05 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,7651 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,5169 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4020 |
| IDR | Indijos rupija | 11 840,77 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,451 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,967 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,8870 |
| THB | Tailando batas | 48,488 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1776

JPY

Japonijos jena

139,78

DKK

Danijos krona

7,4610

GBP

Svaras sterlingas

0,68460

SEK

Švedijos krona

9,5162

CHF

Šveicarijos frankas

1,5491

ISK

Islandijos krona

74,23

NOK

Norvegijos krona

7,8630

BGN

Bulgarijos levas

1,9551

CYP

Kipro svaras

0,5736

CZK

Čekijos krona

29,240

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

252,55

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,9428

RON

Rumunijos lėja

3,6649

SIT

Slovėnijos tolaras

239,54

SKK

Slovakijos krona

38,580

TRY

Turkijos lira

1,6049

AUD

Australijos doleris

1,5988

CAD

Kanados doleris

1,3817

HKD

Honkongo doleris

9,1301

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7035

SGD

Singapūro doleris

1,9954

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 221,05

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,7651

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,5169

HRK

Kroatijos kuna

7,4020

IDR

Indijos rupija

11 840,77

MYR

Malaizijos ringitas

4,451

PHP

Filipinų pesas

63,967

RUB

Rusijos rublis

33,8870

THB

Tailando batas

48,488

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/8

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH)

(2005/C 292/05)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. lapkričio 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Plastal Germany GmbH („Plastal“, Vokietija), kontroliuojama Nordic Capital Fund V (Džersis), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Dynamit Nobel Kunststoff GmbH ir jos padalinio Menzolit-Fibron GmbH („DNK“, Vokietija) kontrolę, pirkdama akcijas. |
| --- | --- |

1.

2005 m. lapkričio 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Plastal Germany GmbH („Plastal“, Vokietija), kontroliuojama Nordic Capital Fund V (Džersis), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės Dynamit Nobel Kunststoff GmbH ir jos padalinio Menzolit-Fibron GmbH („DNK“, Vokietija) kontrolę, pirkdama akcijas.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | Plastal įmonė: termoplastinių komponentų, skirtų automobilių industrijai, gamyba, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

Plastal įmonė: termoplastinių komponentų, skirtų automobilių industrijai, gamyba,

| — | DNK įmonė: termoplastinių komponentų, skirtų automobilių industrijai, gamyba, termosetų (thermoset) komponentų automobilių, energijos ir bendrai industrijai gamyba, termosetinių junginių gamyba. |
| --- | --- |

—

DNK įmonė: termoplastinių komponentų, skirtų automobilių industrijai, gamyba, termosetų (thermoset) komponentų automobilių, energijos ir bendrai industrijai gamyba, termosetinių junginių gamyba.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 24.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/9

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics)

Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2005/C 292/06)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. lapkričio 17 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Kuehne + Nagel International AG (K+N, Šveicarija), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės ACR Logistics Holdings BV (ACR, Nyderlandai) kontrolę, pirkdama akcijas. |
| --- | --- |

1.

2005 m. lapkričio 17 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1), 4 straipsnį, Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Kuehne + Nagel International AG (K+N, Šveicarija), įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės ACR Logistics Holdings BV (ACR, Nyderlandai) kontrolę, pirkdama akcijas.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | K+N įmonė: logistikos įmonė, užsiimanti krovinių gabenimu vandeniu ir oru, bei kontraktinė logistika, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

K+N įmonė: logistikos įmonė, užsiimanti krovinių gabenimu vandeniu ir oru, bei kontraktinė logistika,

| — | ACR įmonė: kontraktinė logistika. |
| --- | --- |

—

ACR įmonė: kontraktinė logistika.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos Pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti Pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---