# Europos Sąjungos C 275E/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 275E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. lapkričio 8d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 275E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. lapkričio 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2005/C 275E/1 | 2005 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija, laikantis EB steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra | 1 |
| 2005/C 275E/2 | 2005 m. rugsėjo 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 34/2005, laikantis EB steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų, panaikinančią Tarybos direktyvą 93/76/EEB | 19 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2005/C 275E/1

2005 m. rugsėjo 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija, laikantis EB steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra

1

2005/C 275E/2

2005 m. rugsėjo 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija (EB) Nr. 34/2005, laikantis EB steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų, panaikinančią Tarybos direktyvą 93/76/EEB

19

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 8.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 275/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 33/2005

Tarybos priimta 2005 m. rugsėjo 6 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra

(2005/C 275 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Direktyvą 1999/62 (1), ypač į jos 7 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (4),

kadangi:

| (1) | Konkurencijos tarp transporto įmonių valstybėse narėse iškraipymų panaikinimas, tinkamas vidaus rinkos veikimas bei didesnis konkurencingumas priklauso nuo to, ar įdiegiami teisingi vežėjų apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra mechanizmai. Tam tikras suderinimo lygis jau yra pasiektas Direktyva 1999/62/EB. |
| --- | --- |

(1)

Konkurencijos tarp transporto įmonių valstybėse narėse iškraipymų panaikinimas, tinkamas vidaus rinkos veikimas bei didesnis konkurencingumas priklauso nuo to, ar įdiegiami teisingi vežėjų apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra mechanizmai. Tam tikras suderinimo lygis jau yra pasiektas Direktyva 1999/62/EB.

| (2) | Siekiant skatinti tvarią transporto sistemą Bendrijoje yra būtina teisingesnė apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra sistema. Tvirto ekonomikos augimo bei tinkamo vidaus rinkos veikimo sumetimais tikslo optimaliai naudoti esamą kelių tinklą ir žymiai sumažinti jo neigiamą poveikį turėtų būti siekiama neužkraunant papildomos naštos operatoriams. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant skatinti tvarią transporto sistemą Bendrijoje yra būtina teisingesnė apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra sistema. Tvirto ekonomikos augimo bei tinkamo vidaus rinkos veikimo sumetimais tikslo optimaliai naudoti esamą kelių tinklą ir žymiai sumažinti jo neigiamą poveikį turėtų būti siekiama neužkraunant papildomos naštos operatoriams.

| (3) | Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ Komisija paskelbė ketinanti siūlyti direktyvą dėl apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra. Europos Parlamentas, 2003 m. vasario 12 d. priimdamas pranešimą dėl Baltosios knygos išvadų, patvirtino, kad apmokestinimas už naudojimąsi infrastruktūra yra reikalingas. Po 2001 m. birželio 15 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos, kuri ypatingą dėmesį atkreipė į tvarią transporto sistemą, 2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba ir 2003 m. kovo 20 ir 21 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti naują „Eurovinjetės“ direktyvą. |
| --- | --- |

(3)

Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ Komisija paskelbė ketinanti siūlyti direktyvą dėl apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra. Europos Parlamentas, 2003 m. vasario 12 d. priimdamas pranešimą dėl Baltosios knygos išvadų, patvirtino, kad apmokestinimas už naudojimąsi infrastruktūra yra reikalingas. Po 2001 m. birželio 15 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos, kuri ypatingą dėmesį atkreipė į tvarią transporto sistemą, 2002 m. gruodžio 12 ir 13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba ir 2003 m. kovo 20 ir 21 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti naują „Eurovinjetės“ direktyvą.

| (4) | Siekiant nustatyti rinkliavas, Direktyvoje 1999/62/EB atsižvelgiama į infrastruktūros statybos, eksploatavimo, priežiūros ir plėtros kaštus. Reikia konkrečios nuostatos, aiškiai nurodančios statybos kaštus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant nustatyti rinkliavas, Direktyvoje 1999/62/EB atsižvelgiama į infrastruktūros statybos, eksploatavimo, priežiūros ir plėtros kaštus. Reikia konkrečios nuostatos, aiškiai nurodančios statybos kaštus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama.

| (5) | Tarptautinės kelių transporto operacijos yra intensyviausios transeuropiniame kelių transporto tinkle. Be to, komerciniam transportui yra labai svarbu, kad tinkamai funkcionuotų vidaus rinka. Todėl komerciniam transportui transeuropiniame kelių tinkle, kaip apibrėžta 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (5), turėtų būti taikoma Bendrijos struktūra. Pagal subsidiarumo principą valstybėms narėms turėtų būti leidžiama savo nuožiūra taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius keliuose, kurie nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, laikydamosi Sutarties. |
| --- | --- |

(5)

Tarptautinės kelių transporto operacijos yra intensyviausios transeuropiniame kelių transporto tinkle. Be to, komerciniam transportui yra labai svarbu, kad tinkamai funkcionuotų vidaus rinka. Todėl komerciniam transportui transeuropiniame kelių tinkle, kaip apibrėžta 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (5), turėtų būti taikoma Bendrijos struktūra. Pagal subsidiarumo principą valstybėms narėms turėtų būti leidžiama savo nuožiūra taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius keliuose, kurie nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, laikydamosi Sutarties.

| (6) | Siekiant kaštų efektyvumo įgyvendinant rinkliavų sistemas, apribojimai kontroliuojant rinkliavas nebūtinai turi būti taikomi visai infrastruktūrai, kuriai nustatoma rinkliava. Valstybės narės gali nuspręsti įgyvendinti šią direktyvą naudodamos rinkliavas tik konkrečioje infrastruktūros, kuriai nustatyta rinkliava, vietoje. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant kaštų efektyvumo įgyvendinant rinkliavų sistemas, apribojimai kontroliuojant rinkliavas nebūtinai turi būti taikomi visai infrastruktūrai, kuriai nustatoma rinkliava. Valstybės narės gali nuspręsti įgyvendinti šią direktyvą naudodamos rinkliavas tik konkrečioje infrastruktūros, kuriai nustatyta rinkliava, vietoje.

| (7) | Rinkliavos turėtų būti grindžiamos infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Tais atvejais, kai tokios infrastruktūros buvo bendrai finansuojamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Bendrijos fondų įnašas neturėtų būti susigrąžinamas per rinkliavas, nebent atitinkamuose Bendrijos dokumentuose yra konkrečios nuostatos, kuriomis atsižvelgiama į būsimas įplaukas iš rinkliavų nustatant Bendrijos bendro finansavimo sumą. |
| --- | --- |

(7)

Rinkliavos turėtų būti grindžiamos infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Tais atvejais, kai tokios infrastruktūros buvo bendrai finansuojamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, Bendrijos fondų įnašas neturėtų būti susigrąžinamas per rinkliavas, nebent atitinkamuose Bendrijos dokumentuose yra konkrečios nuostatos, kuriomis atsižvelgiama į būsimas įplaukas iš rinkliavų nustatant Bendrijos bendro finansavimo sumą.

| (8) | Tai, kad naudotojas gali priimti sprendimus, kurie turės poveikio rinkliavų naštai, pasirinkdamas mažiausiai taršias transporto priemones, laiką, kai susidaro mažiau transporto grūsčių, bei maršrutus, kuriuose susidaro mažiau transporto grūsčių, yra svarbi sudedamoji apmokestinimo sistemos dalis. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę diferencijuoti rinkliavas atsižvelgdamos į transporto priemonės kategoriją, nustatomą pagal teršalų išmetimą („EURO“ klasifikacija), tai, kiek žalos ji daro keliams, bei grūsčių vietą, laiką ir dydį. Toks rinkliavų dydžio diferencijavimas turėtų būti proporcingas siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(8)

Tai, kad naudotojas gali priimti sprendimus, kurie turės poveikio rinkliavų naštai, pasirinkdamas mažiausiai taršias transporto priemones, laiką, kai susidaro mažiau transporto grūsčių, bei maršrutus, kuriuose susidaro mažiau transporto grūsčių, yra svarbi sudedamoji apmokestinimo sistemos dalis. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę diferencijuoti rinkliavas atsižvelgdamos į transporto priemonės kategoriją, nustatomą pagal teršalų išmetimą („EURO“ klasifikacija), tai, kiek žalos ji daro keliams, bei grūsčių vietą, laiką ir dydį. Toks rinkliavų dydžio diferencijavimas turėtų būti proporcingas siekiamam tikslui.

| (9) | Kelių infrastruktūros komercinės kainodaros aspektų, kuriems netaikoma ši direktyva, atžvilgiu turėtų būti laikomasi Sutarties taisyklių. |
| --- | --- |

(9)

Kelių infrastruktūros komercinės kainodaros aspektų, kuriems netaikoma ši direktyva, atžvilgiu turėtų būti laikomasi Sutarties taisyklių.

| (10) | Ši direktyva neturi poveikio rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių už infrastruktūrą sistemą nustatančių valstybių narių laisvam pasirinkimui numatyti tinkamą šių mokesčių kompensavimą, nepažeidžiant Sutarties 87 ir 88 straipsnių. Dėl tokio kompensavimo neturėtų kilti konkurencijos iškraipymų vidaus rinkoje ir kompensuojant reikėtų laikytis atitinkamų Bendrijos teisės nuostatų, pirmiausia minimalių transporto priemonėms taikytinų mokesčių tarifų, nustatytų Direktyvos 1999/62/EB I priede, bei 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6), nuostatų. |
| --- | --- |

(10)

Ši direktyva neturi poveikio rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių už infrastruktūrą sistemą nustatančių valstybių narių laisvam pasirinkimui numatyti tinkamą šių mokesčių kompensavimą, nepažeidžiant Sutarties 87 ir 88 straipsnių. Dėl tokio kompensavimo neturėtų kilti konkurencijos iškraipymų vidaus rinkoje ir kompensuojant reikėtų laikytis atitinkamų Bendrijos teisės nuostatų, pirmiausia minimalių transporto priemonėms taikytinų mokesčių tarifų, nustatytų Direktyvos 1999/62/EB I priede, bei 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6), nuostatų.

| (11) | Jeigu valstybės narės renka rinkliavas arba naudotojo mokesčius už naudojimąsi keliais transeuropiniame kelių tinkle, apmokestinamiems keliams turėtų būti teikiamas atitinkamas prioritetas valstybių narių techninės priežiūros tvarkaraščiuose. |
| --- | --- |

(11)

Jeigu valstybės narės renka rinkliavas arba naudotojo mokesčius už naudojimąsi keliais transeuropiniame kelių tinkle, apmokestinamiems keliams turėtų būti teikiamas atitinkamas prioritetas valstybių narių techninės priežiūros tvarkaraščiuose.

| (12) | Ypatingą dėmesį reikėtų skirti kalnuotiems regionams, pavyzdžiui, Alpėms ar Pirėnams. Svarbūs naujos infrastruktūros projektai dažnai būdavo nepradėti įgyvendinti, kadangi nebuvo reikiamų didelių finansinių išteklių. Todėl tokiuose regionuose iš naudotojų gali būti reikalaujama mokėti padidintą sumą, skirtą finansuoti pagrindinius Europai labai reikšmingus projektus, įskaitant tuos, kurie yra susiję su kita transporto rūšimi tame pačiame koridoriuje. Ši suma turėtų būti siejama su projekto finansinėmis reikmėmis. Ji taip pat turėtų būti siejama su baziniu rinkliavų dydžiu siekiant išvengti dirbtinai didelių mokesčių bet kuriame koridoriuje, kadangi dėl to transportas būtų nukreipiamas į kitus koridorius, taip sukeliant vietines problemas dėl grūsčių ir nulemiant neefektyvų naudojimąsi tinklais. |
| --- | --- |

(12)

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti kalnuotiems regionams, pavyzdžiui, Alpėms ar Pirėnams. Svarbūs naujos infrastruktūros projektai dažnai būdavo nepradėti įgyvendinti, kadangi nebuvo reikiamų didelių finansinių išteklių. Todėl tokiuose regionuose iš naudotojų gali būti reikalaujama mokėti padidintą sumą, skirtą finansuoti pagrindinius Europai labai reikšmingus projektus, įskaitant tuos, kurie yra susiję su kita transporto rūšimi tame pačiame koridoriuje. Ši suma turėtų būti siejama su projekto finansinėmis reikmėmis. Ji taip pat turėtų būti siejama su baziniu rinkliavų dydžiu siekiant išvengti dirbtinai didelių mokesčių bet kuriame koridoriuje, kadangi dėl to transportas būtų nukreipiamas į kitus koridorius, taip sukeliant vietines problemas dėl grūsčių ir nulemiant neefektyvų naudojimąsi tinklais.

| (13) | Mokesčiai turėtų būti nediskriminuojantys, o juos renkant neturėtų būti nustatyta papildomų formalumų ar sudaryta kliūčių prie vidaus sienų. Todėl reikėtų imtis atitinkamų priemonių, kad atsitiktiniai naudotojai galėtų juos lengviau sumokėti, pirmiausia tais atvejais, kai rinkliavos ir (arba) kiti naudotojo mokesčiai renkami naudojant tik tokią sistemą, kai reikia naudotis elektroniniais transporto priemonėje įrengtais mokėjimo prietaisais. |
| --- | --- |

(13)

Mokesčiai turėtų būti nediskriminuojantys, o juos renkant neturėtų būti nustatyta papildomų formalumų ar sudaryta kliūčių prie vidaus sienų. Todėl reikėtų imtis atitinkamų priemonių, kad atsitiktiniai naudotojai galėtų juos lengviau sumokėti, pirmiausia tais atvejais, kai rinkliavos ir (arba) kiti naudotojo mokesčiai renkami naudojant tik tokią sistemą, kai reikia naudotis elektroniniais transporto priemonėje įrengtais mokėjimo prietaisais.

| (14) | Siekiant užtikrinti nuoseklų ir subalansuotą infrastruktūros apmokestinimo sistemų taikymą, naudojant naują rinkliavų tvarką kaštai turėtų būti apskaičiuojami pagal tam tikrus pagrindinius principus, arba jų dydis neturėtų viršyti dydžio, kuris susidarytų taikant šiuos principus. Šie reikalavimai neturėtų būti taikomi esamai tvarkai, nebent ji ateityje būtų žymiai keičiama. Tokiais esminiais pakeitimais būtų laikomi žymūs rinkliavų sistemos pradinių sąlygų pakeitimai keičiant sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi, bet jais nebūtų laikomi pradinėje sistemoje numatyti pakeitimai. Koncesijos sutarčių atveju esminius pakeitimus būtų galima įgyvendinti pagal viešųjų pirkimų procesą. Siekiant užtikrinti skaidrumą nesukuriant kliūčių rinkos ekonomikos veikimui ir valstybinių bei privačių subjektų partnerystei, valstybės narės taip pat turėtų informuoti Komisiją, kad ši galėtų pateikti nuomonę, apie vienetų vertes ir kitus parametrus, kuriuos jos ketina naudoti apskaičiuodamos įvairius mokesčių kaštų elementus, arba koncesijos sutarčių atveju — atitinkamą sutartį ir režimą, kuriuo remiamasi. Prieš nustatant naują rinkliavų tvarką valstybėse narėse Komisijos priimtos nuomonės visiškai neturi įtakos Sutartyje numatytai Komisijos pareigai užtikrinti, kad būtų taikoma Bendrijos teisė. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti nuoseklų ir subalansuotą infrastruktūros apmokestinimo sistemų taikymą, naudojant naują rinkliavų tvarką kaštai turėtų būti apskaičiuojami pagal tam tikrus pagrindinius principus, arba jų dydis neturėtų viršyti dydžio, kuris susidarytų taikant šiuos principus. Šie reikalavimai neturėtų būti taikomi esamai tvarkai, nebent ji ateityje būtų žymiai keičiama. Tokiais esminiais pakeitimais būtų laikomi žymūs rinkliavų sistemos pradinių sąlygų pakeitimai keičiant sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi, bet jais nebūtų laikomi pradinėje sistemoje numatyti pakeitimai. Koncesijos sutarčių atveju esminius pakeitimus būtų galima įgyvendinti pagal viešųjų pirkimų procesą. Siekiant užtikrinti skaidrumą nesukuriant kliūčių rinkos ekonomikos veikimui ir valstybinių bei privačių subjektų partnerystei, valstybės narės taip pat turėtų informuoti Komisiją, kad ši galėtų pateikti nuomonę, apie vienetų vertes ir kitus parametrus, kuriuos jos ketina naudoti apskaičiuodamos įvairius mokesčių kaštų elementus, arba koncesijos sutarčių atveju — atitinkamą sutartį ir režimą, kuriuo remiamasi. Prieš nustatant naują rinkliavų tvarką valstybėse narėse Komisijos priimtos nuomonės visiškai neturi įtakos Sutartyje numatytai Komisijos pareigai užtikrinti, kad būtų taikoma Bendrijos teisė.

| (15) | Kuriant apmokestinimo už naudojimosi kelių infrastruktūra sistemą, reikia tolesnės techninės pažangos. Turėtų egzistuoti procedūra, leidžianti Komisijai, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, pritaikyti Direktyvos 1992/62/EB reikalavimus prie techninės pažangos. |
| --- | --- |

(15)

Kuriant apmokestinimo už naudojimosi kelių infrastruktūra sistemą, reikia tolesnės techninės pažangos. Turėtų egzistuoti procedūra, leidžianti Komisijai, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, pritaikyti Direktyvos 1992/62/EB reikalavimus prie techninės pažangos.

| (16) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7). |
| --- | --- |

(16)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

| (17) | Kadangi šio direktyvos tikslų — suderinti sąlygas, taikytinas rinkliavoms ir naudotojo mokesčiams už naudojimąsi kelių infrastruktūra, — pačios valstybės narės negali deramai pasiekti ir, atsižvelgiant į jų europinį pobūdį ir siekiant apsaugoti vidaus rinką, skirtą transportui, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi šio direktyvos tikslų — suderinti sąlygas, taikytinas rinkliavoms ir naudotojo mokesčiams už naudojimąsi kelių infrastruktūra, — pačios valstybės narės negali deramai pasiekti ir, atsižvelgiant į jų europinį pobūdį ir siekiant apsaugoti vidaus rinką, skirtą transportui, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (18) | Direktyva 1999/62/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(18)

Direktyva 1999/62/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 1999/62/EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | „transeuropinis kelių tinklas“ yra 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB, pateikiančio Bendrijos rekomendacijas dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (8), I priedo 2 skirsnyje apibrėžtas kelių tinklas, vaizduojamas žemėlapiuose. Žemėlapiuose daroma nuoroda į atitinkamus šio sprendimo rezoliucinėje dalyje ir (arba) II priede minimus skirsnius; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

„transeuropinis kelių tinklas“ yra 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB, pateikiančio Bendrijos rekomendacijas dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (8), I priedo 2 skirsnyje apibrėžtas kelių tinklas, vaizduojamas žemėlapiuose. Žemėlapiuose daroma nuoroda į atitinkamus šio sprendimo rezoliucinėje dalyje ir (arba) II priede minimus skirsnius;

| b) | įterpiami šie punktai:






  „aa) | „statybos kaštai“ yra su statyba susiję kaštai, prireikus įskaitant finansavimo kaštus:






  — | naujos infrastruktūros ar naujos infrastruktūros patobulinimų (įskaitant žymius konstrukcijų remontus), arba |
| --- | --- | --- | --- |

b)

įterpiami šie punktai:

„aa)

„statybos kaštai“ yra su statyba susiję kaštai, prireikus įskaitant finansavimo kaštus:

—

naujos infrastruktūros ar naujos infrastruktūros patobulinimų (įskaitant žymius konstrukcijų remontus), arba

| — | infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų (įskaitant žymius konstrukcijų remontus), užbaigtų ne daugiau kaip 30 metų iki... (9), jeigu iki... (9) rinkliavų tvarka jau nustatyta, arba užbaigtų ne daugiau kaip 30 metų prieš nustatant naują rinkliavų tvarką, įvedamą po... (9); kaštai, susiję su infrastruktūra ar infrastruktūros patobulinimais, užbaigtais nepasibaigus šiems terminams, taip pat gali būti laikomi statybos kaštais, jeigu:






  i) | valstybė narė, sudarydama sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi arba priimdama kitus lygiaverčio poveikio teisinius aktus, kurie įsigalioja iki... (9), sukūrė rinkliavų sistemą, kurioje numatoma susigrąžinti šiuos kaštus, arba |
| --- | --- | --- |

—

infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų (įskaitant žymius konstrukcijų remontus), užbaigtų ne daugiau kaip 30 metų iki... (9), jeigu iki... (9) rinkliavų tvarka jau nustatyta, arba užbaigtų ne daugiau kaip 30 metų prieš nustatant naują rinkliavų tvarką, įvedamą po... (9); kaštai, susiję su infrastruktūra ar infrastruktūros patobulinimais, užbaigtais nepasibaigus šiems terminams, taip pat gali būti laikomi statybos kaštais, jeigu:

i)

valstybė narė, sudarydama sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi arba priimdama kitus lygiaverčio poveikio teisinius aktus, kurie įsigalioja iki... (9), sukūrė rinkliavų sistemą, kurioje numatoma susigrąžinti šiuos kaštus, arba

| ii) | valstybė narė gali įrodyti, kad statant atitinkamą infrastruktūrą buvo labai svarbu, kad jos numatytas tarnavimo laikotarpis būtų ilgesnis negu 30 metų. |
| --- | --- |

ii)

valstybė narė gali įrodyti, kad statant atitinkamą infrastruktūrą buvo labai svarbu, kad jos numatytas tarnavimo laikotarpis būtų ilgesnis negu 30 metų.

Visais atvejais statybos kaštų, į kuriuos reikia atsižvelgti, dalis neviršija projekte numatyto dabartinio tarnavimo laikotarpio dalies tų infrastruktūros komponentų, kurie dar veiks... (9) arba naujos rinkliavų tvarkos nustatymo dieną, jei ji yra vėlesnė.

Į infrastruktūros arba infrastruktūros patobulinimų kaštus galima įtraukti konkrečias infrastruktūros sąnaudas, skirtas triukšmo poveikiui sumažinti ar kelių eismo saugumui pagerinti, bei faktinius infrastruktūros operatoriaus mokėjimus, susijusius su objektyviais aplinkos apsaugos elementais, pavyzdžiui, apsauga nuo dirvožemio taršos;

| ab) | „finansavimo kaštai“ yra paskolų palūkanos ir (arba) akcininkų piniginių įnašų pelnas; |
| --- | --- |

ab)

„finansavimo kaštai“ yra paskolų palūkanos ir (arba) akcininkų piniginių įnašų pelnas;

| ac) | „žymūs konstrukcijų remontai“ yra konstrukcijų remontai, išskyrus remontus, kurie nebeturi aktualios naudos eismo dalyviams, pavyzdžiui, jeigu vietoje remontų vykdomas tolesnis naujos kelio dangos klojimas ar kiti statybos darbai;“; |
| --- | --- |

ac)

„žymūs konstrukcijų remontai“ yra konstrukcijų remontai, išskyrus remontus, kurie nebeturi aktualios naudos eismo dalyviams, pavyzdžiui, jeigu vietoje remontų vykdomas tolesnis naujos kelio dangos klojimas ar kiti statybos darbai;“;

| c) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | „rinkliava“ yra nustatyto dydžio mokestis už transporto priemonę, važiuojančią tam tikrą atstumą 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje infrastruktūroje; mokesčio dydis nustatomas pagal nuvažiuotą atstumą ir transporto priemonės rūšį;“; |
| --- | --- | --- |

c)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

„rinkliava“ yra nustatyto dydžio mokestis už transporto priemonę, važiuojančią tam tikrą atstumą 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje infrastruktūroje; mokesčio dydis nustatomas pagal nuvažiuotą atstumą ir transporto priemonės rūšį;“;

| d) | įterpiamas šis punktas:






  „ba) | „svertinė vidutinė rinkliava“ yra bendra tam tikru laikotarpiu surinktų rinkliavų pajamų suma, kuri padalijama iš tuo laikotarpiu tam tikru tinklu, kuriame taikomos rinkliavos, transporto priemonių nuvažiuotų kilometrų skaičiaus; pajamos ir transporto priemonių nuvažiuoti kilometrai apskaičiuojami transporto priemonėms, kurioms taikomos rinkliavos;“; |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiamas šis punktas:

„ba)

„svertinė vidutinė rinkliava“ yra bendra tam tikru laikotarpiu surinktų rinkliavų pajamų suma, kuri padalijama iš tuo laikotarpiu tam tikru tinklu, kuriame taikomos rinkliavos, transporto priemonių nuvažiuotų kilometrų skaičiaus; pajamos ir transporto priemonių nuvažiuoti kilometrai apskaičiuojami transporto priemonėms, kurioms taikomos rinkliavos;“;

| e) | c, d, e ir f punktai pakeičiami taip:






  „c) | „naudotojo mokestis“ yra nustatyto dydžio mokestis, kuriuo suteikiama teisė tam tikrą laikotarpį eksploatuoti transporto priemonę 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje infrastruktūroje; |
| --- | --- | --- |

e)

c, d, e ir f punktai pakeičiami taip:

„c)

„naudotojo mokestis“ yra nustatyto dydžio mokestis, kuriuo suteikiama teisė tam tikrą laikotarpį eksploatuoti transporto priemonę 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje infrastruktūroje;

| d) | „transporto priemonė“ yra motorinė transporto priemonė arba sekcijomis sujungiama transporto priemonė, skirta ar eksploatuojama tik kroviniams keliais vežti, kurios pakrautos maksimalus leistinas svoris yra virš 3,5 tonų; |
| --- | --- |

d)

„transporto priemonė“ yra motorinė transporto priemonė arba sekcijomis sujungiama transporto priemonė, skirta ar eksploatuojama tik kroviniams keliais vežti, kurios pakrautos maksimalus leistinas svoris yra virš 3,5 tonų;

| e) | „EURO 0“, „EURO I“, „EURO II“, „EURO III“, „EURO IV“, „EURO V“, „EEV“ kategorijų transporto priemonė yra transporto priemonė, kuri atitinka 0 priede nustatytas emisijos ribas: |
| --- | --- |

e)

„EURO 0“, „EURO I“, „EURO II“, „EURO III“, „EURO IV“, „EURO V“, „EEV“ kategorijų transporto priemonė yra transporto priemonė, kuri atitinka 0 priede nustatytas emisijos ribas:

| f) | „transporto priemonės tipas“ yra kategorija, kuriai priskiriama transporto priemonė pagal ašių skaičių, jos dydį ar svorį, ar pagal kitą žalą keliams atspindinčius transporto priemonės klasifikacijos faktorius, pavyzdžiui, IV priede nustatytą žalos keliams klasifikavimo sistemą, jeigu naudojama klasifikavimo sistema grindžiama transporto priemonės savybėmis, kurios nurodytos visose valstybėse narėse naudojamuose dokumentuose arba yra aiškiai matomos.“; |
| --- | --- |

f)

„transporto priemonės tipas“ yra kategorija, kuriai priskiriama transporto priemonė pagal ašių skaičių, jos dydį ar svorį, ar pagal kitą žalą keliams atspindinčius transporto priemonės klasifikacijos faktorius, pavyzdžiui, IV priede nustatytą žalos keliams klasifikavimo sistemą, jeigu naudojama klasifikavimo sistema grindžiama transporto priemonės savybėmis, kurios nurodytos visose valstybėse narėse naudojamuose dokumentuose arba yra aiškiai matomos.“;

| f) | papildoma šiais punktais:






  „g) | „koncesijos sutartis“ yra „viešoji darbų koncesija“ arba „paslaugų koncesija“, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (10) 1 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

f)

papildoma šiais punktais:

„g)

„koncesijos sutartis“ yra „viešoji darbų koncesija“ arba „paslaugų koncesija“, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (10) 1 straipsnyje;

| h) | „koncesijos rinkliava“ yra rinkliava, kurią koncesininkas ima pagal koncesijos sutartį. |
| --- | --- |

h)

„koncesijos rinkliava“ yra rinkliava, kurią koncesininkas ima pagal koncesijos sutartį.

| 2) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1, 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Valstybės narės gali toliau imti arba įvesti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius transeuropiniame kelių tinkle arba to tinklo dalyse, tik laikydamosi 2–12 dalyse išdėstytų sąlygų. Tai nepažeidžia valstybių narių teisės, laikantis Sutarties, taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius keliuose, kurie nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, bei transeuropiniame kelių tinkle kitoms motorinėms transporto priemonėms, kurioms netaikomas „transporto priemonės“ sąvokos apibrėžimas.
  2.   Valstybė narė gali nuspręsti toliau imti arba nustatyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius, taikomus tik transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris nėra mažesnis kaip 12 tonų. Jeigu valstybė narė nusprendžia taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius transporto priemonėms, kurių svoris nesiekia šios svorio ribos, taikomos šios direktyvos nuostatos.
  3.   Rinkliavos ir naudotojo mokesčiai negali būti taikomi vienu metu tam tikrai transporto priemonės kategorijai už naudojimąsi kuria nors viena atskira kelio atkarpa. Tačiau valstybės narės rinkliavas taip pat gali imti tuose tinkluose, kuriuose naudotojo mokestis imamas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.
  4.   Rinkliavos ir naudotojo mokesčiai negali tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuoti vežėjo pagal pilietybę, vežėjo šalį ar buveinę, ar pagal transporto priemonės registraciją, arba pagal transporto operacijos kilmę ar maršruto tikslą.“; |
| --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1, 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Valstybės narės gali toliau imti arba įvesti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius transeuropiniame kelių tinkle arba to tinklo dalyse, tik laikydamosi 2–12 dalyse išdėstytų sąlygų. Tai nepažeidžia valstybių narių teisės, laikantis Sutarties, taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius keliuose, kurie nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, bei transeuropiniame kelių tinkle kitoms motorinėms transporto priemonėms, kurioms netaikomas „transporto priemonės“ sąvokos apibrėžimas.

2.   Valstybė narė gali nuspręsti toliau imti arba nustatyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius, taikomus tik transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris nėra mažesnis kaip 12 tonų. Jeigu valstybė narė nusprendžia taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius transporto priemonėms, kurių svoris nesiekia šios svorio ribos, taikomos šios direktyvos nuostatos.

3.   Rinkliavos ir naudotojo mokesčiai negali būti taikomi vienu metu tam tikrai transporto priemonės kategorijai už naudojimąsi kuria nors viena atskira kelio atkarpa. Tačiau valstybės narės rinkliavas taip pat gali imti tuose tinkluose, kuriuose naudotojo mokestis imamas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.

4.   Rinkliavos ir naudotojo mokesčiai negali tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuoti vežėjo pagal pilietybę, vežėjo šalį ar buveinę, ar pagal transporto priemonės registraciją, arba pagal transporto operacijos kilmę ar maršruto tikslą.“;

| b) | įterpiamos šios dalys:
  „4a.   Valstybės narės gali numatyti sumažintus rinkliavų tarifus ar naudotojo mokesčius, arba atleisti nuo prievolės mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įrengti ir naudoti tachografus pagal 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (11), bei atvejais, kurie yra nurodyti šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose ir kuriems taikomos juose nurodytos sąlygos.
  4b.   Kadangi dėl apmokestinimo struktūros, apimančios nuolaidas ar rinkliavų sumažinimus dažniems naudotojams, infrastruktūros operatoriui galėtų sumažėti administracinės išlaidos, valstybės narės gali numatyti tokias nuolaidas ar sumažinimus su sąlyga, kad:






  — | jos laikosi 10 dalies a punkte nustatytų sąlygų, |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„4a.   Valstybės narės gali numatyti sumažintus rinkliavų tarifus ar naudotojo mokesčius, arba atleisti nuo prievolės mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įrengti ir naudoti tachografus pagal 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (11), bei atvejais, kurie yra nurodyti šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose ir kuriems taikomos juose nurodytos sąlygos.

4b.   Kadangi dėl apmokestinimo struktūros, apimančios nuolaidas ar rinkliavų sumažinimus dažniems naudotojams, infrastruktūros operatoriui galėtų sumažėti administracinės išlaidos, valstybės narės gali numatyti tokias nuolaidas ar sumažinimus su sąlyga, kad:

—

jos laikosi 10 dalies a punkte nustatytų sąlygų,

| — | jos laikosi Sutarties, ypač jos 12, 49, 86 ir 87 straipsnių, |
| --- | --- |

—

jos laikosi Sutarties, ypač jos 12, 49, 86 ir 87 straipsnių,

| — | jos neiškreipia konkurencijos vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

—

jos neiškreipia konkurencijos vidaus rinkoje,

| — | atsiradusi apmokestinimo struktūra yra linijinė, proporcinga, prieinama visiems naudotojams vienodomis sąlygomis, ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai. |
| --- | --- |

—

atsiradusi apmokestinimo struktūra yra linijinė, proporcinga, prieinama visiems naudotojams vienodomis sąlygomis, ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai.

Tokios nuolaidos ar sumažinimai visais atvejais neviršija 13 % rinkliavos, sumokėtos už lygiavertes transporto priemones, kurios neatitinka nuolaidų ar rinkliavos sumažinimo sąlygų.

4c.   Visos nuolaidų ir sumažinimo schemos pateikiamos Komisijai, kuri patikrina, ar laikomasi 4a ir 4b dalyse nustatytų sąlygų ir jas patvirtina 9c straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

| c) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių rinkimo tvarka negali nei finansiškai, nei kitu būdu nepagrįstai sukurti nepalankią padėtį nereguliariai besinaudojantiems kelių tinklu. Ypač tais atvejais, kai valstybė narė renka rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius naudodamasi tik sistema, kai reikia naudotis transporto priemonėse įrengtais prietaisais, ta valstybė narė sudaro galimybę gauti atitinkamus transporto priemonėse įrengtus prietaisus derama administracine ir ekonomine tvarka.“; |
| --- | --- |

c)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių rinkimo tvarka negali nei finansiškai, nei kitu būdu nepagrįstai sukurti nepalankią padėtį nereguliariai besinaudojantiems kelių tinklu. Ypač tais atvejais, kai valstybė narė renka rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius naudodamasi tik sistema, kai reikia naudotis transporto priemonėse įrengtais prietaisais, ta valstybė narė sudaro galimybę gauti atitinkamus transporto priemonėse įrengtus prietaisus derama administracine ir ekonomine tvarka.“;

| d) | 7 dalies antroji ir trečioji pastraipos išbraukiamos; |
| --- | --- |

d)

7 dalies antroji ir trečioji pastraipos išbraukiamos;

| e) | 9 ir 10 dalys pakeičiamos taip:
  „9.   Rinkliavos grindžiamos tik infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Ypač svertinės vidutinės rinkliavos siejamos su konkrečios infrastruktūros tinklo statybos kaštais bei eksploatavimo, priežiūros ir plėtros kaštais. Svertinės vidutinės rinkliavos dalis gali taip pat būti kapitalo grąža ar pelno marža, atsižvelgiant į rinkos sąlygas.






  10. | a) | Nepažeisdamos 9 dalyje nurodytų svertinių vidutinių rinkliavų valstybės narės gali taikyti skirtingus rinkliavų tarifus siekdamos kovoti su žala aplinkai, kovoti su grūstimis, mažinti žalą infrastruktūrai, optimizuoti naudojimąsi konkrečia infrastruktūra ar skatinti kelių saugumą, jeigu toks skirtumas:






  — | yra proporcingas siekiamam tikslui, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

9 ir 10 dalys pakeičiamos taip:

„9.   Rinkliavos grindžiamos tik infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Ypač svertinės vidutinės rinkliavos siejamos su konkrečios infrastruktūros tinklo statybos kaštais bei eksploatavimo, priežiūros ir plėtros kaštais. Svertinės vidutinės rinkliavos dalis gali taip pat būti kapitalo grąža ar pelno marža, atsižvelgiant į rinkos sąlygas.

10.

a)

Nepažeisdamos 9 dalyje nurodytų svertinių vidutinių rinkliavų valstybės narės gali taikyti skirtingus rinkliavų tarifus siekdamos kovoti su žala aplinkai, kovoti su grūstimis, mažinti žalą infrastruktūrai, optimizuoti naudojimąsi konkrečia infrastruktūra ar skatinti kelių saugumą, jeigu toks skirtumas:

—

yra proporcingas siekiamam tikslui,

| — | yra skaidrus ir nediskriminacinis, pirmiausia atsižvelgiant į vežėjo pilietybę, vežėjo buveinės ar transporto priemonės registracijos šalį ar vietą, bei į transporto operacijos kilmę ar maršruto tikslą, |
| --- | --- |

—

yra skaidrus ir nediskriminacinis, pirmiausia atsižvelgiant į vežėjo pilietybę, vežėjo buveinės ar transporto priemonės registracijos šalį ar vietą, bei į transporto operacijos kilmę ar maršruto tikslą,

| — | nėra skirtas papildomoms rinkliavų pajamoms gauti, o nenumatytas pajamų padidėjimas (dėl kurio atsirastų 9 dalies neatitinkančios svertinės vidutinės rinkliavos) atsveriamas keičiant skirtumo struktūrą; tokie pakeitimai turi būti įgyvendinti per dvejus tolesnius metus pasibaigus ataskaitiniams metams, kuriais buvo gautos papildomos pajamos, |
| --- | --- |

—

nėra skirtas papildomoms rinkliavų pajamoms gauti, o nenumatytas pajamų padidėjimas (dėl kurio atsirastų 9 dalies neatitinkančios svertinės vidutinės rinkliavos) atsveriamas keičiant skirtumo struktūrą; tokie pakeitimai turi būti įgyvendinti per dvejus tolesnius metus pasibaigus ataskaitiniams metams, kuriais buvo gautos papildomos pajamos,

| — | neperžengia b punkte nustatytų maksimalių lankstumo ribų. |
| --- | --- |

—

neperžengia b punkte nustatytų maksimalių lankstumo ribų.

b)

Pagal a punkte nurodytas sąlygas rinkliavų tarifai gali būti skirstomi:

| — | pagal EURO emisijos klasę, kaip išdėstyta 0 priede, jei nė viena iš rinkliavų nebus daugiau nei 100 % didesnė už rinkliavą, imamą už tokias pačias transporto priemones, kurios atitinka griežčiausius emisijos reikalavimus; ir (arba) |
| --- | --- |

—

pagal EURO emisijos klasę, kaip išdėstyta 0 priede, jei nė viena iš rinkliavų nebus daugiau nei 100 % didesnė už rinkliavą, imamą už tokias pačias transporto priemones, kurios atitinka griežčiausius emisijos reikalavimus; ir (arba)

| — | pagal paros laiką, dienos kategoriją ar metų laiką, jeigu:






  i) | nė viena iš rinkliavų nebus daugiau nei 100 % didesnė už rinkliavą, imamą pigiausiai apmokestinamu paros metu, pigiausiai apmokestinamą tam tikros kategorijos dieną ar pigiausiai apmokestinamu metų laiku; arba |
| --- | --- | --- |

—

pagal paros laiką, dienos kategoriją ar metų laiką, jeigu:

i)

nė viena iš rinkliavų nebus daugiau nei 100 % didesnė už rinkliavą, imamą pigiausiai apmokestinamu paros metu, pigiausiai apmokestinamą tam tikros kategorijos dieną ar pigiausiai apmokestinamu metų laiku; arba

| ii) | jeigu pigiausiam laikotarpiui taikomas 0 % tarifas, sankcija už brangiausią paros laiką, dienos kategoriją ar metų laiką neviršija 50 % rinkliavos dydžio, paprastai taikomo konkrečiai transporto priemonei. |
| --- | --- |

ii)

jeigu pigiausiam laikotarpiui taikomas 0 % tarifas, sankcija už brangiausią paros laiką, dienos kategoriją ar metų laiką neviršija 50 % rinkliavos dydžio, paprastai taikomo konkrečiai transporto priemonei.

c)

Išimtiniais atvejais, esant labai svarbiems Europai konkretiems projektams, pagal a punkto sąlygas rinkliavų tarifus galima skirstyti kitais būdais, siekiant užtikrinti tokių projektų komercinę naudą, kai jie tiesiogiai konkuruoja su kitais transporto priemonių perkėlimo būdais. Atsiradusi apmokestinimo struktūra turi būti linijinė, proporcinga, viešai paskelbta, prieinama visiems naudotojams vienodomis sąlygomis, ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai. Prieš įgyvendinant atitinkamą apmokestinimo struktūrą Komisija patikrina, ar ji atitinka šiame punkte išdėstytas sąlygas.“;

| f) | pridedamos šios dalys:
  „11.   Išimtiniais atvejais, susijusiais su infrastruktūra kalnuotuose regionuose, informavus Komisiją, galima padidinti rinkliavas konkrečiose kelio atkarpose:






  a) | kuriose būna ūmios grūstys, trukdančios transporto priemonėms laisvai judėti; arba |
| --- | --- | --- |

f)

pridedamos šios dalys:

„11.   Išimtiniais atvejais, susijusiais su infrastruktūra kalnuotuose regionuose, informavus Komisiją, galima padidinti rinkliavas konkrečiose kelio atkarpose:

a)

kuriose būna ūmios grūstys, trukdančios transporto priemonėms laisvai judėti; arba

| b) | kuriomis važiuojant transporto priemonėms atsiranda didelė žala aplinkai, |
| --- | --- |

b)

kuriomis važiuojant transporto priemonėms atsiranda didelė žala aplinkai,

jeigu:

| — | iš rinkliavos padidinimo gautos pajamos investuojamos į Europos interesų prioritetinius projektus, nurodytus Sprendimo Nr. 884/2004/EB III priede, jeigu tokie projektai tiesiogiai padeda sumažinti atitinkamas grūstis ar žalą aplinkai ir jeigu jie yra tame pačiame koridoriuje kaip ir kelio atkarpa, kuriai taikomas rinkliavos padidinimas, |
| --- | --- |

—

iš rinkliavos padidinimo gautos pajamos investuojamos į Europos interesų prioritetinius projektus, nurodytus Sprendimo Nr. 884/2004/EB III priede, jeigu tokie projektai tiesiogiai padeda sumažinti atitinkamas grūstis ar žalą aplinkai ir jeigu jie yra tame pačiame koridoriuje kaip ir kelio atkarpa, kuriai taikomas rinkliavos padidinimas,

| — | rinkliavos padidinimas, kurį galima taikyti pagal 10 dalį pakeistoms rinkliavoms, neviršija 15 % pagal 9 dalį apskaičiuotos svertinės vidutinės rinkliavos, išskyrus tuos atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į Europinės svarbos prioritetinių projektų tarpvalstybines atkarpas, susijusias su kalnuotų regionų infrastruktūra; tokiu atveju rinkliavos padidinimas negali viršyti 25 %, |
| --- | --- |

—

rinkliavos padidinimas, kurį galima taikyti pagal 10 dalį pakeistoms rinkliavoms, neviršija 15 % pagal 9 dalį apskaičiuotos svertinės vidutinės rinkliavos, išskyrus tuos atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į Europinės svarbos prioritetinių projektų tarpvalstybines atkarpas, susijusias su kalnuotų regionų infrastruktūra; tokiu atveju rinkliavos padidinimas negali viršyti 25 %,

| — | taikant rinkliavos padidinimą neatsiranda neigiamų pasekmių komerciniam eismui palyginti su kitais kelių naudotojais, |
| --- | --- |

—

taikant rinkliavos padidinimą neatsiranda neigiamų pasekmių komerciniam eismui palyginti su kitais kelių naudotojais,

| — | prieš pradedant taikyti rinkliavos padidinimą Komisijai pateikiami finansiniai infrastruktūros, kuriai taikomas rinkliavos padidinimas, planai bei naujo infrastruktūros projekto kaštų ir naudos analizė, |
| --- | --- |

—

prieš pradedant taikyti rinkliavos padidinimą Komisijai pateikiami finansiniai infrastruktūros, kuriai taikomas rinkliavos padidinimas, planai bei naujo infrastruktūros projekto kaštų ir naudos analizė,

| — | laikotarpis, kuriuo taikomas rinkliavos padidinimas, iš anksto nustatomas ir apribojamas, bei atitinka pateiktus finansinius planus bei kaštų ir naudos analizę numatomų pajamų atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

laikotarpis, kuriuo taikomas rinkliavos padidinimas, iš anksto nustatomas ir apribojamas, bei atitinka pateiktus finansinius planus bei kaštų ir naudos analizę numatomų pajamų atžvilgiu.

Ši nuostata taikoma naujiems tarpvalstybiniams projektams, pritarus atitinkamoms valstybėms narėms.

Komisija, gavusi finansinius planus iš rinkliavos padidinimą ketinančios taikyti valstybės narės, pateikia šią informaciją 9c straipsnio 1 dalyje nurodyto Komiteto nariams. Jeigu Komisija mano, kad planuojamas rinkliavos padidinimas neatitinka šioje dalyje nustatytų sąlygų, arba jeigu ji mano, kad planuojamas rinkliavos padidinimas turės žymų neigiamą poveikį periferinių regionų ekonominei plėtrai, ji gali pagal 9c straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą atmesti valstybių narių pateiktus mokesčių planus arba paprašyti juos pakeisti.

12.   Jeigu vairuotojas patikrinimo metu negali pateikti transporto priemonės dokumentų, kurių reikia 10 dalies b punkto pirmojoje įtraukoje nurodytai informacijai bei transporto priemonės tipui nustatyti, valstybės narės gali taikyti didžiausias taikomas rinkliavas.“;

| 3. | įterpiamas šis straipsnis:
  „7a straipsnis
  1.   Valstybės narės, nustatydamos atitinkamo infrastruktūros tinklo ar aiškiai apibrėžtos tokio tinklo dalies svertinių vidutinių rinkliavų dydį, atsižvelgia į 7 straipsnio 9 dalyje nustatytus įvairius kaštus. Kaštai, į kuriuos atsižvelgiama, yra susiję su tinklu ar tinklo dalimi, kuriame (kurioje) imamos rinkliavos, bei su transporto priemonėmis, už kurias yra imamos rinkliavos. Valstybės narės gali nuspręsti nesusigrąžinti šių kaštų iš rinkliavų pajamų arba susigrąžinti tik tam tikrą kaštų dalį.
  2.   Rinkliavos nustatomos pagal 7 straipsnį ir šio straipsnio 1 dalį.
  3.   Jeigu valstybės narės po... (12) nustato naują rinkliavų tvarką, išskyrus su koncesijos rinkliavomis susijusią tvarką, jos apskaičiuoja kaštus naudodamos III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką.
  Jeigu po... (12) nustatomos naujos koncesijos rinkliavos, aukščiausias rinkliavų dydis atitiks ar bus mažesnis nei dydis, kuris būtų nustatytas naudojant III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką. Tokios atitikties įvertinimas vykdomas remiantis pagrįstai ilgu ataskaitiniu laikotarpiu, atitinkančiu koncesijos sutarties pobūdį.
  Iki... (12) jau nustatytai rinkliavų tvarkai ar rinkliavų tvarkai, dėl kurios iki... (12) pagal viešųjų pirkimų procesą gautos paraiškos ar atsakymai į kvietimus dalyvauti derybose, netaikomi šioje pastraipoje nustatyti įsipareigojimai, kol tokia rinkliavų tvarka lieka galioti, ir jeigu ji nėra žymiai keičiama.
  4.   Valstybės narės, likus ne mažiau kaip keturiems mėnesiams iki naujos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, Komisijai pateikia:






  a) | dėl rinkliavų tvarkos, išskyrus koncesijos rinkliavų tvarką:






  — | vienetų vertes ir kitus parametrus, kuriuos jos naudoja apskaičiuodamos įvairius kaštų elementus, ir |
| --- | --- | --- | --- |

3.

įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

1.   Valstybės narės, nustatydamos atitinkamo infrastruktūros tinklo ar aiškiai apibrėžtos tokio tinklo dalies svertinių vidutinių rinkliavų dydį, atsižvelgia į 7 straipsnio 9 dalyje nustatytus įvairius kaštus. Kaštai, į kuriuos atsižvelgiama, yra susiję su tinklu ar tinklo dalimi, kuriame (kurioje) imamos rinkliavos, bei su transporto priemonėmis, už kurias yra imamos rinkliavos. Valstybės narės gali nuspręsti nesusigrąžinti šių kaštų iš rinkliavų pajamų arba susigrąžinti tik tam tikrą kaštų dalį.

2.   Rinkliavos nustatomos pagal 7 straipsnį ir šio straipsnio 1 dalį.

3.   Jeigu valstybės narės po... (12) nustato naują rinkliavų tvarką, išskyrus su koncesijos rinkliavomis susijusią tvarką, jos apskaičiuoja kaštus naudodamos III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką.

Jeigu po... (12) nustatomos naujos koncesijos rinkliavos, aukščiausias rinkliavų dydis atitiks ar bus mažesnis nei dydis, kuris būtų nustatytas naudojant III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką. Tokios atitikties įvertinimas vykdomas remiantis pagrįstai ilgu ataskaitiniu laikotarpiu, atitinkančiu koncesijos sutarties pobūdį.

Iki... (12) jau nustatytai rinkliavų tvarkai ar rinkliavų tvarkai, dėl kurios iki... (12) pagal viešųjų pirkimų procesą gautos paraiškos ar atsakymai į kvietimus dalyvauti derybose, netaikomi šioje pastraipoje nustatyti įsipareigojimai, kol tokia rinkliavų tvarka lieka galioti, ir jeigu ji nėra žymiai keičiama.

4.   Valstybės narės, likus ne mažiau kaip keturiems mėnesiams iki naujos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, Komisijai pateikia:

a)

dėl rinkliavų tvarkos, išskyrus koncesijos rinkliavų tvarką:

—

vienetų vertes ir kitus parametrus, kuriuos jos naudoja apskaičiuodamos įvairius kaštų elementus, ir

| — | aiškią informaciją apie transporto priemones, kurioms taikoma jų rinkliavų tvarka, ir apie tinklo ar tinklo dalies, kuriais remiamasi apskaičiuojant kaštus, geografinį mastą, bei apie kaštų procentinę dalį, kurią jos siekia susigrąžinti, |
| --- | --- |

—

aiškią informaciją apie transporto priemones, kurioms taikoma jų rinkliavų tvarka, ir apie tinklo ar tinklo dalies, kuriais remiamasi apskaičiuojant kaštus, geografinį mastą, bei apie kaštų procentinę dalį, kurią jos siekia susigrąžinti,

| b) | dėl rinkliavų, susijusių su koncesijos rinkliavomis, tvarkos:






  — | koncesijos sutartis ar žymius tokių sutarčių pakeitimus, |
| --- | --- | --- |

b)

dėl rinkliavų, susijusių su koncesijos rinkliavomis, tvarkos:

—

koncesijos sutartis ar žymius tokių sutarčių pakeitimus,

| — | atraminį režimą, kuriuo koncesijos teikėjas rėmėsi pranešdamas apie koncesiją, kaip nurodyta Direktyvos 2004/18/EB VII B priede; į šį atraminį režimą turėtų būti įtraukti koncesijos metu numatomi kaštai, kaip numatyta 7 straipsnio 9 dalyje, pagal transporto priemonių tipus padalintas prognozuojamas eismas, numatomi rinkliavų dydžiai, bei tinklo, kuriam taikoma koncesijos sutartis, geografinis mastas. |
| --- | --- |

—

atraminį režimą, kuriuo koncesijos teikėjas rėmėsi pranešdamas apie koncesiją, kaip nurodyta Direktyvos 2004/18/EB VII B priede; į šį atraminį režimą turėtų būti įtraukti koncesijos metu numatomi kaštai, kaip numatyta 7 straipsnio 9 dalyje, pagal transporto priemonių tipus padalintas prognozuojamas eismas, numatomi rinkliavų dydžiai, bei tinklo, kuriam taikoma koncesijos sutartis, geografinis mastas.

5.   Tais atvejais, kai taikomos 3 dalyje numatytos pareigos, Komisija per keturis mėnesius nuo informacijos gavimo pagal 4 dalį pateikia nuomonę, ar šios pareigos įvykdytos.

Komisijos nuomonės pateikiamos 9c straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui.

6.   Jeigu valstybė narė nori taikyti 7 straipsnio 11 dalyje nurodytas nuostatas iki... (12) nustatytai rinkliavų tvarkai, atitinkama valstybė narė pateikia informaciją, kuri įrodytų, kad atitinkamai infrastruktūrai taikoma svertinė vidutinė rinkliava atitinka 2 straipsnio aa punktą, 7 straipsnio 9 dalį ir 7 straipsnio 10 dalį.“;

| 4. | 8 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | sumokėjus bendrą naudotojo mokestį, leidžiama naudotis tinklu, dalyvaujančių valstybių narių nustatytu pagal 7 straipsnio 1 dalį;“; |
| --- | --- | --- |

4.

8 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

sumokėjus bendrą naudotojo mokestį, leidžiama naudotis tinklu, dalyvaujančių valstybių narių nustatytu pagal 7 straipsnio 1 dalį;“;

| 5. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „8a straipsnis
  Kiekviena valstybė narė stebi rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių sistemą, siekdama užtikrinti, kad ji veiktų skaidriai ir nediskriminuojančiu būdu.“; |
| --- | --- |

5.

Įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Kiekviena valstybė narė stebi rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčių sistemą, siekdama užtikrinti, kad ji veiktų skaidriai ir nediskriminuojančiu būdu.“;

| 6. | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „d) | draudimo mokesčių.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šiuo punktu:

„d)

draudimo mokesčių.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Laikydamosi subsidiarumo principo, valstybės narės nustato, kaip iš mokesčių gautos pajamos naudojamos kelių infrastruktūrai. Siekiant, kad būtų plečiamas visas transporto tinklas, iš mokesčių gautos pajamos turėtų būti panaudojamos transporto sektoriaus naudai ir visos transporto sistemos optimizavimui.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Laikydamosi subsidiarumo principo, valstybės narės nustato, kaip iš mokesčių gautos pajamos naudojamos kelių infrastruktūrai. Siekiant, kad būtų plečiamas visas transporto tinklas, iš mokesčių gautos pajamos turėtų būti panaudojamos transporto sektoriaus naudai ir visos transporto sistemos optimizavimui.“;

| 7. | Įterpiami šie straipsniai:
  „9a straipsnis
  Valstybės narės nustato tinkamą kontrolę ir sankcijų sistemą, taikomą pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimams; jos imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti jų įgyvendinimą. Nustatytos sankcijos privalo būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
  9b straipsnis
  Komisija palengvina valstybių narių dialogą ir keitimąsi technine patirtimi, kiek tai susiję su šios direktyvos, ypač jos III priedo, įgyvendinimu. Atsižvelgdama į techninę pažangą, Komisija atnaujina ir išaiškina 0, III ir IV priedus, o atsižvelgdama į infliaciją — I ir II priedus, laikydamasi 9c straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.
  9c straipsnis
  1.   Komisijai padeda komitetas.
  2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.“; |
| --- | --- |

7.

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Valstybės narės nustato tinkamą kontrolę ir sankcijų sistemą, taikomą pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimams; jos imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti jų įgyvendinimą. Nustatytos sankcijos privalo būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

9b straipsnis

Komisija palengvina valstybių narių dialogą ir keitimąsi technine patirtimi, kiek tai susiję su šios direktyvos, ypač jos III priedo, įgyvendinimu. Atsižvelgdama į techninę pažangą, Komisija atnaujina ir išaiškina 0, III ir IV priedus, o atsižvelgdama į infliaciją — I ir II priedus, laikydamasi 9c straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

9c straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.“;

| 8. | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis
  Ne vėliau kaip... (13) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir poveikį, atsižvelgdama į technologijų pokyčius, eismo intensyvumo tendencijas bei įvertindama jos poveikį vidaus rinkai, įskaitant Bendrijos salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius regionus, investicijų lygį šiame sektoriuje bei jų paramą tvarios transporto politikos tikslams.
  Prie ataskaitos prireikus pridedami Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymai dėl tolesnės šios direktyvos peržiūros.
  Valstybės narės pateikia būtiną informaciją Komisijai ne vėliau kaip... (14).“; |
| --- | --- |

8.

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Ne vėliau kaip... (13) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir poveikį, atsižvelgdama į technologijų pokyčius, eismo intensyvumo tendencijas bei įvertindama jos poveikį vidaus rinkai, įskaitant Bendrijos salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius regionus, investicijų lygį šiame sektoriuje bei jų paramą tvarios transporto politikos tikslams.

Prie ataskaitos prireikus pridedami Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymai dėl tolesnės šios direktyvos peržiūros.

Valstybės narės pateikia būtiną informaciją Komisijai ne vėliau kaip... (14).“;

| 9. | II priedo lentelė, kurioje nurodyti mokesčių metiniai dydžiai, pakeičiama taip: | „Daugiausiai trys ašys | Mažiausiai keturios ašys |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 ir EURO I | 1 020 | 1 648 |
| EURO II ir EURO III | 904 | 1 488 |
| EURO IV, EURO V ir EEV | 797 | 1 329“ |

9.

II priedo lentelė, kurioje nurodyti mokesčių metiniai dydžiai, pakeičiama taip:

„Daugiausiai trys ašys

Mažiausiai keturios ašys

EURO 0 ir EURO I

1 020

1 648

EURO II ir EURO III

904

1 488

EURO IV, EURO V ir EEV

797

1 329“

| 10. | II priedo paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Vienos dienos naudotojo mokestis yra vienodas visų kategorijų transporto priemonėms ir yra 11 EUR.“ |
| --- | --- |

10.

II priedo paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Vienos dienos naudotojo mokestis yra vienodas visų kategorijų transporto priemonėms ir yra 11 EUR.“

| 11. | Pridedamas 0 priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos I priede. |
| --- | --- |

11.

Pridedamas 0 priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos I priede.

| 12. | Pridedamas III priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos II priede. |
| --- | --- |

12.

Pridedamas III priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos II priede.

| 13. | Pridedamas IV priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos III priede. |
| --- | --- |

13.

Pridedamas IV priedas, kurio tekstas yra šios direktyvos III priede.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip... (9), įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų vidaus teisės aktų nuostatų tekstus ir lentelę, rodančią šios direktyvos nuostatų ir priimtų nacionalinių nuostatų atitiktį.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, [...]

Europos Parlamento vardu

Primininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL L 187, 1999 7 20, p. 42. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL C 241, 2004 9 28, p. 58.

2

(3)  OL C 109, 2004 4 30, p. 14.

3

(4)  2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 141 E, 2004 4 30, p. 372), 2005 m. rugsėjo 6 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m....... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

4

(5)  OL L 228, 1996 9 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1).

5

(6)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 100).

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  OL L 228, 1996 9 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1).;“

8

(9)  24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

9

(10)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1874/2004 (OL L 326, 2004 10 29, p. 17).;“

10

(11)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 432/2004 (OL L 71, 2004 3 10, p. 3).;“

11

(12)  24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

12

(13)  5 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

(14)  54 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

14

---

I PRIEDAS

„0 PRIEDAS

EMISIJOS RIBOS

| 1. | „EURO 0“ transporto priemonė







  Anglies monoksido masė (CO) g/kWh | Angliavandenilių masė (HC) g/kWh | Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- |
| 12,3 | 2,6 | 15,8 |

1.

Anglies monoksido masė (CO) g/kWh

Angliavandenilių masė (HC) g/kWh

Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh

12,3

2,6

15,8

| 2. | „EURO I“/„EURO II“ transporto priemonės | Anglies monoksido masė (CO) g/kWh | Angliavandenilių masė (HC) g/kWh | Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh | Kietųjų dalelių masė (PT) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „EURO I“ transporto priemonė | 4,9 | 1,23 | 9,0 | 0,4 (1) |
| „EURO II“ transporto priemonė | 4,0 | 1,1 | 7,0 | 0,15 |

2.

Anglies monoksido masė (CO) g/kWh

Angliavandenilių masė (HC) g/kWh

Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh

Kietųjų dalelių masė (PT) g/kWh

„EURO I“ transporto priemonė

4,9

1,23

9,0

0,4 (1)

„EURO II“ transporto priemonė

4,0

1,1

7,0

0,15

| 3. | „EURO III“/„EURO IV“/„EURO V“/„EEV“ transporto priemonės










  Konkrečios anglies monoksido, bendrosios angliavandenilių, azoto oksidų ir kietųjų dalelių masės, nustatytos ESC bandymu, bei išmetamųjų dujų drumstumas, nustatytas ELR bandymu, neturi viršyti šių verčių (2): |
| --- | --- |
| | Anglies monoksidų masė (CO) g/kWh | Angliavandenilių masė (HC) g/kWh | Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh | Kietųjų dalelių masė (PT) g/kWh | Išmetamosios dujos m-1 |
| „EURO III“ transporto priemonė | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 (3) | 0,8 |
| „EURO IV“ transporto priemonė | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| „EURO V“ transporto priemonė | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| „EEV“ transporto priemonė | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

3.

Konkrečios anglies monoksido, bendrosios angliavandenilių, azoto oksidų ir kietųjų dalelių masės, nustatytos ESC bandymu, bei išmetamųjų dujų drumstumas, nustatytas ELR bandymu, neturi viršyti šių verčių (2):

Anglies monoksidų masė (CO) g/kWh

Angliavandenilių masė (HC) g/kWh

Azoto oksidų masė (NOx) g/kWh

Kietųjų dalelių masė (PT) g/kWh

Išmetamosios dujos m-1

„EURO III“ transporto priemonė

2,1

0,66

5,0

0,10 (3)

0,8

„EURO IV“ transporto priemonė

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

„EURO V“ transporto priemonė

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

„EEV“ transporto priemonė

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

| 4. | Ateityje gali būti svarstomos transporto priemonių emisijos klasės, kaip apibrėžta Direktyvoje 88/77/EEB, ir vėlesni pakeitimai.“ |
| --- | --- |

4.

Ateityje gali būti svarstomos transporto priemonių emisijos klasės, kaip apibrėžta Direktyvoje 88/77/EEB, ir vėlesni pakeitimai.“

---

(1)  85 kW arba mažesnės galio variklių atveju kietųjų dalelių emisijos ribinei vertei taikomas koeficientas yra 1,7.

1

(2)  Bandymo ciklą sudaro bandymo taškų seka, kurios kiekvienas taškas nustatomas pagal apsisukimų skaičių ir sukimo momentą, kuriais variklis turi dirbti nusistovėjusiu režimu (ESC bandymas) arba pereinamaisiais režimais (ETC ir ELR bandymai).

2

(3)  0,13 — varikliams, kurių cilindro darbinis tūris yra mažesnis nei 0,7 dm3, o nominalus apsisukimų skaičius didesnis nei 3000 min-1.

3

3

-1

---

II PRIEDAS

„III PRIEDAS

KAŠTŲ PASKIRSTYMO IR RINKLIAVŲ APSKAIČIAVIMO PAGRINDINIAI PRINCIPAI

Šiame priede nustatomi svertinių vidutinių rinkliavų apskaičiavimo pagrindiniai principai, siekiant atspindėti 7 straipsnio 9 dalies nuostatas. Įpareigojimas susieti rinkliavas su kaštais nepažeidžia valstybių narių laisvės nuspręsti pagal 7a straipsnio 1 dalį pilnai nesusigrąžinti šių kaštų iš pajamų, gautų iš rinkliavų, arba laisvės pagal 7 straipsnio 10 dalį nustatyti skirtingas nei vidutinė konkrečių rinkliavų sumas (1).

Šie principai taikomi visiškai nuosekliai su kitais galiojančiais įpareigojimais pagal Bendrijos teisę, pirmiausia reikalavimu, kad koncesijos sutartys būtų sudaromos laikantis Tarybos direktyvos 2004/18/EB ir kitų Bendrijos instrumentų viešųjų pirkimų srityje.

Jeigu valstybė narė veda derybas su viena ar daugiau trečiųjų šalių, siekdama sudaryti koncesijos sutartį dėl dalies savo infrastruktūros statybos ar jos valdymo, arba šiuo tikslu sudaro panašų susitarimą, grindžiamą nacionalinės teisės aktais arba valstybės narės Vyriausybės sudarytu susitarimu, apie šių principų laikymąsi sprendžiama remiantis šių derybų rezultatais.

1.   Tinklo ir transporto priemonių, kurios taikomos rinkliavos, sąvokų apibrėžimas

| — | Jeigu bendra rinkliavų tvarka netaikytina visam ETT kelių tinklui, valstybė narė tiksliai nurodo tinklo dalį arba dalis, kurioms taikytina rinkliavų tvarka, bei sistemą, kurią ji naudoja transporto priemonėms klasifikuoti, siekdama taikyti skirtingas rinkliavas. Valstybės narės taip pat nurodo, ar jos rinkliavų tvarką taiko ir mažiau nei 12 tonų sveriančioms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

—

Jeigu bendra rinkliavų tvarka netaikytina visam ETT kelių tinklui, valstybė narė tiksliai nurodo tinklo dalį arba dalis, kurioms taikytina rinkliavų tvarka, bei sistemą, kurią ji naudoja transporto priemonėms klasifikuoti, siekdama taikyti skirtingas rinkliavas. Valstybės narės taip pat nurodo, ar jos rinkliavų tvarką taiko ir mažiau nei 12 tonų sveriančioms transporto priemonėms.

| — | Jeigu valstybė narė skirtingoms savo tinklo dalims pasirenka taikyti skirtingą kaštų susigrąžinimo politiką (kaip leidžiama pagal 7a straipsnio 1 dalį), kiekvienos aiškiai apibrėžtos tinklo dalies kaštai apskaičiuojami atskirai. Valstybė narė gali nuspręsti padalyti savo tinklą į keletą aiškiai apibrėžtų dalių, siekdama sudaryti atskiras koncesijos arba panašias sutartis kiekvienai daliai. |
| --- | --- |

—

Jeigu valstybė narė skirtingoms savo tinklo dalims pasirenka taikyti skirtingą kaštų susigrąžinimo politiką (kaip leidžiama pagal 7a straipsnio 1 dalį), kiekvienos aiškiai apibrėžtos tinklo dalies kaštai apskaičiuojami atskirai. Valstybė narė gali nuspręsti padalyti savo tinklą į keletą aiškiai apibrėžtų dalių, siekdama sudaryti atskiras koncesijos arba panašias sutartis kiekvienai daliai.

2.   Infrastruktūros kaštai

2.1.   Investicijų kaštai

| — | Investicijų kaštus sudaro infrastruktūros statybų kaštai (įskaitant finansavimo kaštus) ir infrastruktūros plėtros kaštai ir, jei tinkama, kapitalo investicijų grąža arba pelno marža. Taip pat įtraukiami žemės įsigijimo, planavimo, projektavimo, statybų sutarčių priežiūros, projekto valdymo, archeologinių ir žemės paviršiaus tyrimų bei kiti atitinkami būdingi kaštai. |
| --- | --- |

—

Investicijų kaštus sudaro infrastruktūros statybų kaštai (įskaitant finansavimo kaštus) ir infrastruktūros plėtros kaštai ir, jei tinkama, kapitalo investicijų grąža arba pelno marža. Taip pat įtraukiami žemės įsigijimo, planavimo, projektavimo, statybų sutarčių priežiūros, projekto valdymo, archeologinių ir žemės paviršiaus tyrimų bei kiti atitinkami būdingi kaštai.

| — | Statybos kaštų susigrąžinimas grindžiamas projekte numatytu infrastruktūros tarnavimo laikotarpiu arba kitu amortizacijos laikotarpiu (ne trumpesniu kaip 20 metų), kuris gali būti laikomas tinkamu finansuoti pagal koncesijos sutartį arba kitokiu būdu. Amortizacijos laikotarpio trukmė gali būti pagrindinis kintamasis derybose dėl koncesijos sutarčių sudarymo, ypač jeigu suinteresuota valstybė narė pageidauja sutartyje nustatyti viršutinę ribą taikytinai svertinei vidutinei rinkliavai. |
| --- | --- |

—

Statybos kaštų susigrąžinimas grindžiamas projekte numatytu infrastruktūros tarnavimo laikotarpiu arba kitu amortizacijos laikotarpiu (ne trumpesniu kaip 20 metų), kuris gali būti laikomas tinkamu finansuoti pagal koncesijos sutartį arba kitokiu būdu. Amortizacijos laikotarpio trukmė gali būti pagrindinis kintamasis derybose dėl koncesijos sutarčių sudarymo, ypač jeigu suinteresuota valstybė narė pageidauja sutartyje nustatyti viršutinę ribą taikytinai svertinei vidutinei rinkliavai.

| — | Nepažeidžiant investicijų kaštų apskaičiavimo, kaštai gali būti susigrąžinami:






  — | paskirstant tolygiai amortizacijos laikotarpiu arba sutelkiant laikotarpio pirmiesiems, viduriniesiems arba vėlesniems metais, jeigu toks skaičiavimas atliekamas skaidriai, |
| --- | --- | --- |

—

Nepažeidžiant investicijų kaštų apskaičiavimo, kaštai gali būti susigrąžinami:

—

paskirstant tolygiai amortizacijos laikotarpiu arba sutelkiant laikotarpio pirmiesiems, viduriniesiems arba vėlesniems metais, jeigu toks skaičiavimas atliekamas skaidriai,

| — | nustatant rinkliavų indeksavimą amortizacijos laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

nustatant rinkliavų indeksavimą amortizacijos laikotarpiu.

| — | Visi praeityje turėti kaštai pagrindžiami sumokėtomis sumomis. Būsimi kaštai pagrindžiami tinkamomis kaštų prognozėmis. |
| --- | --- |

—

Visi praeityje turėti kaštai pagrindžiami sumokėtomis sumomis. Būsimi kaštai pagrindžiami tinkamomis kaštų prognozėmis.

| — | Vyriausybės investicijos gali būti laikomos finansuojamomis paskolomis. Praeityje turėtiems kaštams taikytina palūkanų norma yra tokia, kokia buvo taikoma Vyriausybės paskoloms tuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

Vyriausybės investicijos gali būti laikomos finansuojamomis paskolomis. Praeityje turėtiems kaštams taikytina palūkanų norma yra tokia, kokia buvo taikoma Vyriausybės paskoloms tuo laikotarpiu.

| — | Kaštų sunkiasvorėms krovinių transporto priemonėms (SKTP) paskirstymas atliekamas objektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į numatytą SKTP eismą tinkle ir susijusius kaštus. SKTP nuvažiuoti kilometrai šiuo tikslu gali būti koreguojami dėl objektyviai pateisinamų „ekvivalentiškumo koeficientų“, pavyzdžiui, nustatytų šio priedo 4 punkte (2). |
| --- | --- |

—

Kaštų sunkiasvorėms krovinių transporto priemonėms (SKTP) paskirstymas atliekamas objektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į numatytą SKTP eismą tinkle ir susijusius kaštus. SKTP nuvažiuoti kilometrai šiuo tikslu gali būti koreguojami dėl objektyviai pateisinamų „ekvivalentiškumo koeficientų“, pavyzdžiui, nustatytų šio priedo 4 punkte (2).

| — | Nuostata dėl numatytos kapitalo grąžos arba pelno maržos turi būti pagrįsta atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir gali būti keičiama siekiant sutartį sudariusiai trečiajai šaliai suteikti vykdymo lengvatų, atsižvelgiant į paslaugų kokybės reikalavimus. Kapitalo grąža gali būti įvertinama naudojant ekonominius rodiklius, pavyzdžiui, VGN (investicijų vidinė grąžos norma) arba SKKV (svertinis kapitalo kaštų vidurkis). |
| --- | --- |

—

Nuostata dėl numatytos kapitalo grąžos arba pelno maržos turi būti pagrįsta atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir gali būti keičiama siekiant sutartį sudariusiai trečiajai šaliai suteikti vykdymo lengvatų, atsižvelgiant į paslaugų kokybės reikalavimus. Kapitalo grąža gali būti įvertinama naudojant ekonominius rodiklius, pavyzdžiui, VGN (investicijų vidinė grąžos norma) arba SKKV (svertinis kapitalo kaštų vidurkis).

2.2.   Metiniai priežiūros kaštai ir konstrukcijų remonto kaštai

| — | Šiuos kaštus sudaro metiniai tinklo priežiūros kaštai ir periodiniai remonto, dangos stiprinimo bei dangos klojimo kaštai, patirti siekiant užtikrinti, kad ilgainiui būtų išlaikomas tinklo eksploatacinio funkcionalumo lygis. |
| --- | --- |

—

Šiuos kaštus sudaro metiniai tinklo priežiūros kaštai ir periodiniai remonto, dangos stiprinimo bei dangos klojimo kaštai, patirti siekiant užtikrinti, kad ilgainiui būtų išlaikomas tinklo eksploatacinio funkcionalumo lygis.

| — | Tokie kaštai paskirstomi dalimis SKTP ir kitoms transporto priemonėms, remiantis faktiškai nuvažiuotais ir prognozuojamais nuvažiuoti kilometrais, ir gali būti koreguojami taikant objektyviai pateisinamus ekvivalentiškumo koeficientus, pavyzdžiui, nustatytus šio priedo 4 punkte. |
| --- | --- |

—

Tokie kaštai paskirstomi dalimis SKTP ir kitoms transporto priemonėms, remiantis faktiškai nuvažiuotais ir prognozuojamais nuvažiuoti kilometrais, ir gali būti koreguojami taikant objektyviai pateisinamus ekvivalentiškumo koeficientus, pavyzdžiui, nustatytus šio priedo 4 punkte.

3.   Eksploatacijos, valdymo ir rinkliavų kaštai

Šiuos kaštus sudaro visos infrastruktūros operatorių kaštai, kuriems netaikomas 2 skirsnis ir kurie susiję su infrastruktūros bei rinkliavų sistemos įgyvendinimu, eksploatavimu ir valdymu. Juos visų pirma sudaro:

| — | rinkliavų surinkimo kabinų ir kitų mokėjimo sistemų statybos, įrengimo ir priežiūros kaštai, |
| --- | --- |

—

rinkliavų surinkimo kabinų ir kitų mokėjimo sistemų statybos, įrengimo ir priežiūros kaštai,

| — | rinkliavų sistemos kasdienės eksploatacijos, administravimo ir taikymo kaštai, |
| --- | --- |

—

rinkliavų sistemos kasdienės eksploatacijos, administravimo ir taikymo kaštai,

| — | administracinės išlaidos ir su koncesijos sutartimis susiję mokesčiai, |
| --- | --- |

—

administracinės išlaidos ir su koncesijos sutartimis susiję mokesčiai,

| — | su infrastruktūros eksploatacija susiję valdymo, administravimo ir paslaugų kaštai. |
| --- | --- |

—

su infrastruktūros eksploatacija susiję valdymo, administravimo ir paslaugų kaštai.

Į kaštus galima įtraukti kapitalo grąžą arba pelno maržą, atspindinčius perkeltos rizikos laipsnį.

Tokie kaštai padalijami teisingai ir skaidriai visoms transporto priemonių klasėms, kurioms taikoma rinkliavų sistema.

4.   SKTP eismo dalis, ekvivalentiškumo koeficientai ir koregavimo mechanizmas

| — | Rinkliavų apskaičiavimas grindžiamas SKTP faktiškai nuvažiuotais arba prognozuojamais nuvažiuoti kilometrais, jeigu pageidaujama, juos koreguojant pritaikius ekvivalentiškumo koeficientus, kad būtų atsižvelgta į SKTP naudojimui skirtos infrastruktūros statybos ir remonto padidėjusius kaštus. |
| --- | --- |

—

Rinkliavų apskaičiavimas grindžiamas SKTP faktiškai nuvažiuotais arba prognozuojamais nuvažiuoti kilometrais, jeigu pageidaujama, juos koreguojant pritaikius ekvivalentiškumo koeficientus, kad būtų atsižvelgta į SKTP naudojimui skirtos infrastruktūros statybos ir remonto padidėjusius kaštus.

| — | Lentelėje pateikiami orientaciniai ekvivalentiškumo koeficientai. Jeigu valstybė narė naudoja ekvivalentiškumo koeficientus, kurių dydžiai skiriasi nuo pateiktų lentelėje, jie grindžiami objektyviai pateisinamais kriterijais ir skelbiami viešai.








  Transporto priemonės klasė (3) | Ekvivalentiškumo koeficientai |
| --- | --- | --- |
| Konstrukcijų remontas (4) | Investicijos | Metinė priežiūra |
| 3,5–7,5 t, 0 klasė | 1 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, I klasė | 1,96 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, II klasė | 3,47 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, III klasė | 5,72 | 1 | 1 |

—

Lentelėje pateikiami orientaciniai ekvivalentiškumo koeficientai. Jeigu valstybė narė naudoja ekvivalentiškumo koeficientus, kurių dydžiai skiriasi nuo pateiktų lentelėje, jie grindžiami objektyviai pateisinamais kriterijais ir skelbiami viešai.

Transporto priemonės klasė (3)

Ekvivalentiškumo koeficientai

Konstrukcijų remontas (4)

Investicijos

Metinė priežiūra

3,5–7,5 t, 0 klasė

1

1

1

> 7,5 t, I klasė

1,96

1

1

> 7,5 t, II klasė

3,47

1

1

> 7,5 t, III klasė

5,72

1

1

| — | Rinkliavų tvarkos, kurios grindžiamos prognozuojamais eismo lygiais, numato koregavimo mechanizmą, kuriuo rinkliavos periodiškai derinamos siekiant koreguoti dėl prognozavimo klaidų per mažą arba per didelį kaštų susigrąžinimą.“ |
| --- | --- |

—

Rinkliavų tvarkos, kurios grindžiamos prognozuojamais eismo lygiais, numato koregavimo mechanizmą, kuriuo rinkliavos periodiškai derinamos siekiant koreguoti dėl prognozavimo klaidų per mažą arba per didelį kaštų susigrąžinimą.“

---

(1)  Šios nuostatos ir pasiūlytas lankstus būdas laikui bėgant susigrąžinti kaštus (žr. 2.1 punkto trečią įtrauką) suteikia didelę veiksmų laisvę nustatyti rinkliavas, kurių dydis būtų priimtinas naudotojams ir pritaikytas valstybės narės transporto politikos konkretiems tikslams.

1

(2)  Taikydamos ekvivalentiškumo koeficientus valstybės narės gali atsižvelgti į kelių statybą, kuri plėtojama periodais arba naudojant ilgo naudojimo laiko metodą.

2

(3)  Transporto priemonių klasės nustatymas numatytas IV priede.

3

(4)  Transporto priemonių klasės atitinka 5,5, 6,5, 7,5 ir 8,5 tonos ašies apkrovą.

4

---

III PRIEDAS

„IV PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONIŲ KLASĖS ORIENTACINIS NUSTATYMAS

Transporto priemonių klasės apibrėžiamos toliau pateiktoje lentelėje.

Transporto priemonės priskiriamos 0, I, II ir III pakategorėms didėjančia tvarka, atsižvelgiant į jų daromą žalą kelio dangai (todėl III klasė yra kelių infrastruktūrai didžiausią žalą daranti kategorija). Žala proporcingai didėja, didėjant ašies apkrovai.

Visos motorinės transporto priemonės ir transporto priemonių junginiai, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra mažiau nei 7,5 t, priklauso 0 žalos klasei.

Motorinės transporto priemonės

| Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba su lygiaverte pripažįstama pakaba (1) | Kitos varomosios ašies pakabos sistemos | Žalos klasė |
| --- | --- | --- |
| Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris
  (tonomis) | Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris
  (tonomis) | |
| Ne mažiau kaip | Mažiau kaip | Ne mažiau kaip | Mažiau kaip | |
| Dvi ašys | |
| 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | I |
| Trys ašys | |
| 15
  17
  19
  21
  23
  25 | 17
  19
  21
  23
  25
  26 | 15
  17
  19
  21 | 17
  19
  21
  23 | |
| | | 23
  25 | 25
  26 | II |
| Keturios ašys | |
| 23
  25
  27 | 25
  27
  29 | 23
  25 | 25
  27 | I |
| | | 27
  29
  31 | 29
  31
  32 | II |
| 29
  31 | 31
  32 | | | |

Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba su lygiaverte pripažįstama pakaba (1)

Kitos varomosios ašies pakabos sistemos

Žalos klasė

Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris

(tonomis)

Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris

(tonomis)

Ne mažiau kaip

Mažiau kaip

Ne mažiau kaip

Mažiau kaip

Dvi ašys

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

I

Trys ašys

15

17

19

21

23

25

17

19

21

23

25

26

15

17

19

21

17

19

21

23

23

25

25

26

II

Keturios ašys

23

25

27

25

27

29

23

25

25

27

I

27

29

31

29

31

32

II

29

31

31

32

Transporto priemonių junginiai (sujungtos transporto priemonės ir autotraukiniai)

| Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba su lygiaverte pripažįstama pakaba | Kitos varomosios ašies pakabos sistemos | Žalos klasė |
| --- | --- | --- |
| Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris
  (tonomis) | Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris
  (tonomis) | |
| Ne mažiau kaip | Mažiau kaip | Ne mažiau kaip | Ne mažiau kaip | |
| 2 + 1 ašys | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 ašys | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 ašys | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 ašys | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 ašys | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44“ | |

Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba su lygiaverte pripažįstama pakaba

Kitos varomosios ašies pakabos sistemos

Žalos klasė

Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris

(tonomis)

Ašių skaičius ir maksimalus leistinas bendras pakrautos transporto priemonės svoris

(tonomis)

Ne mažiau kaip

Mažiau kaip

Ne mažiau kaip

Ne mažiau kaip

2 + 1 ašys

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 ašys

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 ašys

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 ašys

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 ašys

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44“

---

(1)  Pakaba, pripažįstama lygiaverte, kaip apibrėžta 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 96/53/EB, nustatančios tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59), II priede. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/7/EB (OL L 67, 2002 3 9, p. 47).

1

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2003 m. liepos 23 d. Komisija priėmė savo pasiūlymą.

2004 m. balandžio 20 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė savo nuomonę.

2005 m. rugsėjo 6 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

Savo darbe Taryba taip pat atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (1)nuomonę ir Regionų komiteto nuomonę (2).

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Ketvirtuoju bandymu, 2005 m. balandžio 21 d., Taryba galiausiai sugebėjo pasiekti politinįsusitarimą, atvėrusį kelią priimti bendrąją poziciją, ir tuo būdu pabaigė vidaus derybų procesą, trukusį daugiau kaip 18 mėnesių. Šį susitarimą buvo sunku pasiekti dėl skirtingų valstybių narių interesų ir požiūrių, kuriuos lemia tiek jų geografinė padėtis (ar jos yra vidaus rinkos centre, ar pakraštyje), tiek kiti veiksniai, pavyzdžiui, jų turimo kelių tinklo plėtros lygis ir būdas, kuriam suteikiama pirmenybė finansuojant infrastruktūros projektus.

Derybos vyko atsižvelgiant į politikos kryptį, nustatytą Komisijos 2001 m. Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ (3), kurioje buvo pabrėžta, kad lemiamas vaidmuo tenka veiksmingam transporto infrastruktūros panaudojimui siekiant iš naujo subalansuoti skirtingų transporto rūšių augimą ir šitaip spręsti didėjančias grūsčių ir žalos aplinkai problemas.

1.   Pagrindiniai politikos tikslai

Taryba bendrojoje pozicijoje dėmesį sutelkė į konkrečius esamos direktyvos patobulinimus, suteikiančius jai pridėtinę vertę, kad nauja teisinė sistema atspindėtų modernios XXI amžiaus Bendrijos transporto politikos poreikius. Pirmiausia bendrojoje pozicijoje:

| — | sprendžiamos grūsčių ir žalos aplinkai problemos, |
| --- | --- |

—

sprendžiamos grūsčių ir žalos aplinkai problemos,

| — | nustatomos priemonės, didinančios investicijų į alternatyvias infrastruktūras papildomą finansavimą (modalinis perėjimas), |
| --- | --- |

—

nustatomos priemonės, didinančios investicijų į alternatyvias infrastruktūras papildomą finansavimą (modalinis perėjimas),

| — | padidinamas skaidrumas bei objektyvumas nustatant rinkliavas ir įvedamos papildomos „priemonės“, kad Komisija galėtų geriau stebėti, kaip laikomasi nustatytų reikalavimų, |
| --- | --- |

—

padidinamas skaidrumas bei objektyvumas nustatant rinkliavas ir įvedamos papildomos „priemonės“, kad Komisija galėtų geriau stebėti, kaip laikomasi nustatytų reikalavimų,

| — | teisinė sistema pritaikoma viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės finansuojant infrastruktūros objektus modeliui. |
| --- | --- |

—

teisinė sistema pritaikoma viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės finansuojant infrastruktūros objektus modeliui.

Toliau išdėstyti pakeitimai, kuriais siekiama šių keturių tikslų.

(i)   Kova su grūstimis ir žala aplinkai

Rinkliavos skirtumas (7 straipsnio 10 dalis)

Galimybė pakeisti rinkliavas atsižvelgiant į EURO klasę ir paros laiką yra pagrindinis mechanizmas, skirtas kovoti su grūstimis ir žala aplinkai. Taryba pasinaudojo Europos Parlamento pasiūlymu (29 pakeitimas) įvesti galimybę pakeisti rinkliavas savaitgaliais ar švenčių dienomis. Tačiau Tarybos tekste leidžiamas skirtumas yra daug didesnis, negu 29 pakeitime siūlomas skirtumas. Pagrindinis skirtumas yra tas, kad Parlamentas teikia pirmenybę bendram apribojimui, kuriuo remiantis didžiausia rinkliava negali būti daugiau kaip dvigubai didesnė už mažiausiąją. Taryba, priešingai, visiškai neriboja skirtumo, susijusio su žala keliams (pvz., dėl svorio, ašių skaičiaus), o emisijos klasės ir laiko skirtumo atveju 100 % ribos yra kaupiamosios. Todėl sunkiasvorė, tarši krovininė transporto priemonė, važiuojanti piko metu, galėtų sumokėti galbūt keturis kartus daugiau negu lengvesnė, ne tokia tarši transporto priemonė, važiuojanti tuo metu, kai eismas ne toks intensyvus. Be to, įvedama galimybė taikyti „nulinį rinkliavos tarifą“ tam tikru paros laiku.

Tam, kad būtų apsisaugota nuo piktnaudžiavimo šiomis naujomis galimybėmis, įvedamas aiškus ir tvirtas reikalavimas, kad skirtumo nustatymo sistemos nedarytų įtakos pajamoms, o bet koks netyčia gautas pajamų perviršis būtų kompensuotas sumažinant rinkliavas ateinančiais metais. Šis įtakos nedarymo pajamoms principas taip pat pateikiamas Parlamento 12 pakeitime.

Antras bendrosios pozicijos elementas, susijęs su aplinkos ir grūsčių klausimais, yra „rinkliavų padidinimas“, kuris aptariamas kitame skirsnyje.

(ii)   Alternatyvios infrastruktūros finansavimas

Rinkliavų padidinimas (7 straipsnio 11 dalis)

Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą, kad išimtiniais atvejais galima padidinti rinkliavas dėl grūsčių ar žalos aplinkai kalnuotų vietovių keliuose. Tarpvalstybiniais atvejais taip pat išlaikomas 25 % lygis, o ne tarpvalstybiniais atvejais maksimalus lygis yra 15 %. Nebuvo pritarta Parlamento pasiūlymui (30 pakeitimas) taikyti rinkliavų padidinimą užterštoms miesto zonoms. Bendrosios pozicijos tekste išlaikomas ir sustiprinamas reikalavimas, kad pajamos iš rinkliavų padidinimo būtų panaudojamos transeuropinių tinklų (TEN) prioritetiniam projektui tame pačiame transporto koridoriuje finansuoti.

Rinkliavų padidinimas yra svarbus elementas, nes taip gaunamos papildomos grynosios pajamos (tai, kas viršija naudojamo kelio statybos kaštus), kurios konkrečiai paskirtos alternatyviai (dažniausiai — geležinkelių) infrastruktūrai finansuoti.

(iii)   Skaidrūs ir objektyvūs rinkliavų dydžiai, kuriuos prižiūri Komisija

„Statybos kaštų“ apibrėžimas (2 straipsnio aa dalis)

Bendrojoje pozicijoje pateikiamas šis naujas apibrėžimas, kurį pasiūlė Komisija siekdama apibrėžti praeityje patirtus kaštus, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant rinkliavų dydžius. Tarybos tekste pritariama Parlamento pasiūlymui (21 pakeitimas) atsižvelgti tik į šių kaštų dalį, bet šiai daliai nustatyti siūloma taikyti galiojimo laiko, o ne amortizacijos sąvoką. (Amortizacijos sąvoką taikyti sunkiau, jei infrastruktūros statyba finansuojama ne kreditavimo keliu.)

Leistini kaštai (7 straipsnio 9 dalis)

Bendrojoje pozicijoje priimamas Komisijos pasiūlymas išsamiau aptarti kaštus, kuriais gali būti grindžiamos rinkliavos. Pritarta Parlamento 28 pakeitimo atskiriems elementams — išbraukti kaštus, patiriamus avarijų, nuo kurių neapsidrausta, atveju, įtraukti kapitalo grąžą ir patikslinti, kad nurodomi maksimalūs rinkliavų dydžiai (toks patikslinimas pateikiamas Tarybos teksto 7a straipsnio 1 dalyje).

Nuolaidos reguliariems naudotojams (7 straipsnio 4b ir 4c dalys)

Komisijos pasiūlytas 8b straipsnis buvo išbrauktas ir pakeistas pirmiau minėtomis nuostatomis, kuriose nurodyta nuolaidų reguliariems naudotojams procentinė riba. Tai yra svarbus indėlis užtikrinant daug didesnį aiškumą ir objektyvumą, susijusį su nuolaidų lygiu, kurį leidžia Bendrijos teisė.

Metodika/Apskaičiavimo principai (III priedas)

Komisijos pasiūlyta trumpa metodika buvo išplėsta parengiant visa apimančius kaštų apskaičiavimo ir paskirstymo principus. Jie yra privalomi visoms būsimoms rinkliavų sistemoms, nors tik netiesiogiai — koncesijos sutartimis grįstoms sistemoms. Komisija gali atnaujinti ir patikslinti šiuos principus taikydama komitologijos procedūrą.

Sistemos priežiūra (7a straipsnis)

Priimamas Parlamento pasiūlymas išbraukti nuostatas, kuriomis siekiama valstybėse narėse įsteigti nepriklausomas infrastruktūros priežiūros institucijas (18 ir 38 pakeitimai), tačiau sykiu 7a straipsnyje toliau plėtojamas Komisijos vaidmuo prižiūrint sistemą ir tikrinant, ar nauji rinkliavų mechanizmai atitinka nustatytas taisykles.

(iv)   Suderinamumas su vieša ir privačia partneryste (VPP)

Konkrečios priemonės koncesijos sutarčių atveju

Atsižvelgdama į tai, kad koncesijos sutartimis grįsta vieša ir privati partnerystė tampa labiausiai paplitusiu būdu finansuoti ir kurti naują infrastruktūrą, Taryba į bendrosios pozicijos tekstą įtraukė keletą elementų siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų pritaikyta VPP realijoms. Tie pakeitimai, kuriais Taryba iš esmės atsižvelgia į problemas, iškeltas Parlamento pasiūlytuose 9, 33 ir 52 pakeitimuose, yra tokie:

| — | sutarčių, minimų 2 straipsnio aa dalyje pateikiamame „statybos kaštų“ apibrėžime, speciali traktuotė, |
| --- | --- |

—

sutarčių, minimų 2 straipsnio aa dalyje pateikiamame „statybos kaštų“ apibrėžime, speciali traktuotė,

| — | 7 straipsnio 9 dalyje numatyta galimybė į rinkliavas įtraukti pelno maržą, |
| --- | --- |

—

7 straipsnio 9 dalyje numatyta galimybė į rinkliavas įtraukti pelno maržą,

| — | 7a straipsnyje numatytas priežiūros sistemos „netiesioginis taikymas“ koncesijos sutartims. |
| --- | --- |

—

7a straipsnyje numatytas priežiūros sistemos „netiesioginis taikymas“ koncesijos sutartims.

2.   Kiti svarbūs klausimai

Hipoteka/Pajamų iš rinkliavų paskyrimas (9 straipsnio 2 dalis)

Taryba be išlygų priėmė subtilų kompromisą, kurį šiuo klausimu pasiūlė Europos Parlamentas (48 pakeitimas) Pajamos, gautos iš rinkliavų padidinimo, ir toliau paskiriamos (7 straipsnio 11 dalis) tik pakartotinai investuoti į atitinkamą TEN projektą.

Aplinkos apsaugos išorinės sąnaudos

Išnagrinėjusi Parlamento siūlomus 2, 17, 25, 28, 41 ir 50 pakeitimus, Taryba nusprendė palaikyti Komisijos pasiūlymą ir išsaugoti dabartinę sistemą, grindžiamą infrastruktūros kaštų susigrąžinimu.

Taikymo sritis (7 straipsnio 1 ir 2 dalys)

Pagal Komisijos pasiūlymą valstybės narės turėtų taikyti rinkliavų sistemą „viskas arba nieko“, taikomą visiems TEN keliams ir visoms transporto priemonėms, sunkesnėms negu 3,5 tonos. Tarybos manymu, tokia taikymo sritimi būtų stipriai atgrasoma nuo rinkliavų sistemų įvedimo daugelyje valstybių narių, dėl kurių negalima tvirtai teigti, kad jų gyventojams rinkliavos yra priimtinos. Dabartinis Komisijos pasiūlymas galėtų rimtai pakenkti pagrindiniam tikslui — siekti sistemos, kurioje naudotojai daugiau prisidėtų padengiant jų naudojamos transporto infrastruktūros kaštus. Todėl Taryba pasirinko sistemą, pagal kurią Bendrijos taisyklės taikomos, kai renkama rinkliava TEN kelyje už 3,5 tonos ir daugiau sveriančias transporto priemones, tačiau valstybės narės išsaugo galimybę nuspręsti, kurioje jų TEN kelių tinklo dalyje renkamos rinkliavos ir ar apsiriboti vien rinkliavų už sunkesnes transporto priemones nustatymu.

Kitose direktyvos dalyse Taryba siekė apriboti lankstų Komisijos pasiūlymą valstybėms narėms nustatyti labai dideles rinkliavas tam tikruose keliuose (pavyzdžiui, keliuose, kuriuose didelę vykstančio eismo dalį sudaro tranzitinis vežimas). Pavyzdžiui, buvo išbrauktas Komisijos pasiūlytas 7 straipsnio 10 dalies c punktas, kuriuo leidžiama taikyti skirtingas rinkliavas konkrečiuose tinklo keliuose.

Kompensacijos kelio naudotojams

Tarybai, kaip ir Europos Parlamentui (žr. 36 pakeitimą), susirūpinimą kėlė tai, kad kompensavimo priemonės vežėjams, turintiems naujų išlaidų dėl rinkliavų sistemų, būtent — transporto priemonių apmokestinimo sumažinimas, už kurį pasisakoma Komisijos pasiūlyme, gali daryti diskriminacinį poveikį. Taryba taip pat manė, kad nereikia „atšaukti“ esama direktyva įdiegtą transporto priemonių apmokestinimo suderinimą. Todėl Komisijos pasiūlytas 7b straipsnis išbraukiamas iš Tarybos teksto ir pakeičiamas 10 konstatuojamąja dalimi, kurioje nurodomos taip pat kitos kompensavimo priemonės, pavyzdžiui, degalų apmokestinimo sumažinimas, šitaip pasiremiant idėja, išsakyta Parlamento 13 pakeitime.

3.   Europos Parlamento pakeitimai

Tarybos atsakymas į 2, 9, 12, 13, 17, 18, 21, 25, 28, 29, 30, 33, 36, 38, 41, 48, 50 ir 52 pakeitimus išdėstytas pirmiau, aptariant pagrindinius klausimus.

Be to, Taryba priėmė visiškai, iš dalies arba iš principo 3, 4, 10, 22, 24, 34, 39, 42 ir 43 pakeitimus.

III.   IŠVADA

Intensyvios ir nuoseklios pastangos Taryboje siekiant susitarimo dėl šios bendrosios pozicijos rodo, kad labai aiškiai suprantama šio klausimo svarba platesnei Bendrijos transporto politikai. Šia bendrąja pozicija nustatoma apmokestinimo teisinė sistema, kuri yra aiškesnė ir kurią yra lengviau įgyvendinti skaidriai, objektyviai ir teisingai, tačiau kuri kartu suteikia naujas galimybes teisėtai panaudoti rinkliavas sprendžiant Bendrijai iškylančias žalos aplinkai ir grūsčių problemas. Šiame tekste pateikiami realūs, aiškiai matomi ir apčiuopiami 1999 m. direktyvos patobulinimai, atidžiai subalansuojant poreikį sukurti tvarią transporto politiką ir tinkamai veikiančios vidaus rinkos svarbą.

---

(1)  OL C 241, 2004 9 28, p. 58–64.

(2)  OL C 109, 2004 4 30, p. 14–24.

(3)  KOM(2001) 370, 2001 9 12.

---

| 8.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 275/19

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 34/2005

Tarybos priimta 2005 m. rugsėjo 23 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų, panaikinančią Tarybos direktyvą 93/76/EEB

(2005/C 275 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Europos bendrijoje egzistuoja poreikis didinti energijos galutinio vartojimo efektyvumą, valdyti energijos paklausą bei skatinti atsinaujinančios energijos gamybą, nes artimiausią ir vidutinės trukmės laikotarpį yra santykinai nedaug galimybių paveikti energijos tiekimo ir paskirstymo sąlygas kuriant naujus pajėgumus arba tobulinant perdavimą bei paskirstymą. Taigi šia direktyva prisidedama didinant tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijoje egzistuoja poreikis didinti energijos galutinio vartojimo efektyvumą, valdyti energijos paklausą bei skatinti atsinaujinančios energijos gamybą, nes artimiausią ir vidutinės trukmės laikotarpį yra santykinai nedaug galimybių paveikti energijos tiekimo ir paskirstymo sąlygas kuriant naujus pajėgumus arba tobulinant perdavimą bei paskirstymą. Taigi šia direktyva prisidedama didinant tiekimo saugumą.

| (2) | Padidėjus energijos galutinio vartojimo efektyvumui taip pat sumažėtų energijos pirminis vartojimas ir išmetamų CO2 bei kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Šių išmetamų dujų kiekis vis didėja ir todėl tampa vis sunkiau įgyvendinti Kioto įsipareigojimus. Net 78 % Bendrijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lemia su energetikos sektoriumi susijusi žmonių veikla. Šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje, nustatytoje Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB (4), nurodoma, kad tolesnis mažinimas yra būtinas siekiant Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje nustatyto ilgalaikio tikslo stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentraciją atmosferoje tokiu lygiu, kuris užkirstų kelią pavojingam antropogeniniam poveikiui klimato sistemai. |
| --- | --- |

(2)

Padidėjus energijos galutinio vartojimo efektyvumui taip pat sumažėtų energijos pirminis vartojimas ir išmetamų CO2 bei kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Šių išmetamų dujų kiekis vis didėja ir todėl tampa vis sunkiau įgyvendinti Kioto įsipareigojimus. Net 78 % Bendrijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lemia su energetikos sektoriumi susijusi žmonių veikla. Šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje, nustatytoje Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB (4), nurodoma, kad tolesnis mažinimas yra būtinas siekiant Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje nustatyto ilgalaikio tikslo stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentraciją atmosferoje tokiu lygiu, kuris užkirstų kelią pavojingam antropogeniniam poveikiui klimato sistemai.

| (3) | Padidinus energijos galutinio vartojimo efektyvumą bus galima ekonominiu požiūriu efektyviai panaudoti potencialią ekonomiškai efektyviai sutaupytą energiją. Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės galėtų įgyvendinti šį energijos taupymą ir taip padėti Europos bendrijai sumažinti jos priklausomybę nuo energijos importo. Be to, perėjimas prie efektyviau energiją vartojančių technologijų gali paskatinti, kaip pabrėžiama Lisabonos strategijoje, Europos Bendrijos novatoriškumą ir konkurencingumą. |
| --- | --- |

(3)

Padidinus energijos galutinio vartojimo efektyvumą bus galima ekonominiu požiūriu efektyviai panaudoti potencialią ekonomiškai efektyviai sutaupytą energiją. Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės galėtų įgyvendinti šį energijos taupymą ir taip padėti Europos bendrijai sumažinti jos priklausomybę nuo energijos importo. Be to, perėjimas prie efektyviau energiją vartojančių technologijų gali paskatinti, kaip pabrėžiama Lisabonos strategijoje, Europos Bendrijos novatoriškumą ir konkurencingumą.

| (4) | Komisijos komunikate dėl Europos klimato kaitos programos pirmojo etapo įgyvendinimo direktyva dėl energijos paklausos valdymo buvo įvardyta kaip viena svarbiausių klimato kaitos kontrolės priemonių, kurių reikia imtis Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos komunikate dėl Europos klimato kaitos programos pirmojo etapo įgyvendinimo direktyva dėl energijos paklausos valdymo buvo įvardyta kaip viena svarbiausių klimato kaitos kontrolės priemonių, kurių reikia imtis Bendrijos lygiu.

| (5) | Ši direktyva atitinka 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir panaikinančią Direktyvą 96/92/EB (5) ir 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir panaikinančią Direktyvą 98/30/EB (6), kurios numato galimybę naudoti energijos efektyvumą bei valdyti paklausą užuot ieškojus naujų tiekimo būdų ir numato užtikrinti aplinkos apsaugą, šitaip sudarant sąlygas valstybių narių valdžios institucijoms, inter alia, skelbti konkursus naujiems pajėgumams arba pasirinkti energijos vartojimo efektyvumo ir paklausos priemones, įskaitant „baltųjų sertifikatų“ sistemas. |
| --- | --- |

(5)

Ši direktyva atitinka 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir panaikinančią Direktyvą 96/92/EB (5) ir 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir panaikinančią Direktyvą 98/30/EB (6), kurios numato galimybę naudoti energijos efektyvumą bei valdyti paklausą užuot ieškojus naujų tiekimo būdų ir numato užtikrinti aplinkos apsaugą, šitaip sudarant sąlygas valstybių narių valdžios institucijoms, inter alia, skelbti konkursus naujiems pajėgumams arba pasirinkti energijos vartojimo efektyvumo ir paklausos priemones, įskaitant „baltųjų sertifikatų“ sistemas.

| (6) | Ši direktyva nepažeidžia Direktyvos 2003/54/EB 3 straipsnio, kuriame reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog visiems namų ūkio pirkėjams ir, kai valstybės narės mano, kad to reikia, — mažoms įmonėms būtų teikiamos universaliosios paslaugos, t. y., kad jos turėtų teisę savo teritorijoje gauti nustatytos kokybės elektros energiją už protingą, lengvai ir aiškiai palyginamą bei skaidrią kainą. |
| --- | --- |

(6)

Ši direktyva nepažeidžia Direktyvos 2003/54/EB 3 straipsnio, kuriame reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog visiems namų ūkio pirkėjams ir, kai valstybės narės mano, kad to reikia, — mažoms įmonėms būtų teikiamos universaliosios paslaugos, t. y., kad jos turėtų teisę savo teritorijoje gauti nustatytos kokybės elektros energiją už protingą, lengvai ir aiškiai palyginamą bei skaidrią kainą.

| (7) | Liberalizavus mažmenines rinkas galutiniams elektros energijos, gamtinių dujų, anglies ir lignito, šildymo ir kai kuriais atvejais netgi centrinio šildymo bei vėsinimo galutiniams pirkėjams, beveik visais atvejais padidėjo efektyvumas ir sumažėjo energijos gamybos, transformavimo bei paskirstymo kaštai. Liberalizavimas nesukėlė didesnės produktų ir paslaugų konkurencijos, kuri būtų galėjusi paskatinti didesnį paklausos efektyvumą. |
| --- | --- |

(7)

Liberalizavus mažmenines rinkas galutiniams elektros energijos, gamtinių dujų, anglies ir lignito, šildymo ir kai kuriais atvejais netgi centrinio šildymo bei vėsinimo galutiniams pirkėjams, beveik visais atvejais padidėjo efektyvumas ir sumažėjo energijos gamybos, transformavimo bei paskirstymo kaštai. Liberalizavimas nesukėlė didesnės produktų ir paslaugų konkurencijos, kuri būtų galėjusi paskatinti didesnį paklausos efektyvumą.

| (8) | Savo 1998 m. gruodžio 7 d. rezoliucijoje dėl energijos vartojimo efektyvumo Europos bendrijoje (7) Taryba patvirtino visos Bendrijos tikslą gerinti energijos galutinio vartojimo intensyvumą kasmet jį didinant vienu procentiniu punktu iki 2010 m. |
| --- | --- |

(8)

Savo 1998 m. gruodžio 7 d. rezoliucijoje dėl energijos vartojimo efektyvumo Europos bendrijoje (7) Taryba patvirtino visos Bendrijos tikslą gerinti energijos galutinio vartojimo intensyvumą kasmet jį didinant vienu procentiniu punktu iki 2010 m.

| (9) | Todėl valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius orientacinius rodiklius, skatinančius energijos galutinio vartojimo efektyvumą bei užtikrinančius energetikos paslaugų rinkos nuolatinį augimą ir gyvybingumą, ir tuo būdu prisidėti prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo. Nacionalinių orientacinių rodiklių, skatinančių energijos galutinio vartojimo efektyvumą, nustatymas veiksmingai sąveikauja su kitais Bendrijos teisės aktais, kurie, juos pritaikius, prisidės prie šių nacionalinių rodiklių įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(9)

Todėl valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius orientacinius rodiklius, skatinančius energijos galutinio vartojimo efektyvumą bei užtikrinančius energetikos paslaugų rinkos nuolatinį augimą ir gyvybingumą, ir tuo būdu prisidėti prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo. Nacionalinių orientacinių rodiklių, skatinančių energijos galutinio vartojimo efektyvumą, nustatymas veiksmingai sąveikauja su kitais Bendrijos teisės aktais, kurie, juos pritaikius, prisidės prie šių nacionalinių rodiklių įgyvendinimo.

| (10) | Šia direktyva reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi veiksmų, o jos tikslų įgyvendinimas priklauso nuo poveikio, kurį tie veiksmai padaro energijos galutiniams vartotojams. Valstybių narių veiksmų galutinis rezultatas priklauso nuo daugelio išorinių veiksnių, įtakojančių vartotojų elgseną energijos vartojimo ir jų noro įgyvendinti energijos taupymo metodus bei naudoti energijos taupymo prietaisus požiūriu. Todėl net jeigu valstybės narės įsipareigoja dėti pastangas įgyvendinti 6 % rodiklį, nacionalinis sutaupymo tikslas yra orientacinio pobūdžio ir teisiškai neįpareigoja valstybių narių jį pasiekti. |
| --- | --- |

(10)

Šia direktyva reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi veiksmų, o jos tikslų įgyvendinimas priklauso nuo poveikio, kurį tie veiksmai padaro energijos galutiniams vartotojams. Valstybių narių veiksmų galutinis rezultatas priklauso nuo daugelio išorinių veiksnių, įtakojančių vartotojų elgseną energijos vartojimo ir jų noro įgyvendinti energijos taupymo metodus bei naudoti energijos taupymo prietaisus požiūriu. Todėl net jeigu valstybės narės įsipareigoja dėti pastangas įgyvendinti 6 % rodiklį, nacionalinis sutaupymo tikslas yra orientacinio pobūdžio ir teisiškai neįpareigoja valstybių narių jį pasiekti.

| (11) | Kai energijos efektyvumo siekiama technologijos, elgsenos ir (arba) ekonominiais pakeitimais, turėtų būti vengiama padaryti esminį neigiamą poveikį aplinkai ir turėtų būti atsižvelgta į socialinius prioritetus. |
| --- | --- |

(11)

Kai energijos efektyvumo siekiama technologijos, elgsenos ir (arba) ekonominiais pakeitimais, turėtų būti vengiama padaryti esminį neigiamą poveikį aplinkai ir turėtų būti atsižvelgta į socialinius prioritetus.

| (12) | Didesnį galutinio vartojimo efektyvumą galima pasiekti didinant galimybę naudotis energetikos paslaugomis ar kitomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis ir didinant jų paklausą. |
| --- | --- |

(12)

Didesnį galutinio vartojimo efektyvumą galima pasiekti didinant galimybę naudotis energetikos paslaugomis ar kitomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis ir didinant jų paklausą.

| (13) | Siekiant realizuoti energijos taupymo galimybes tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose energijos vartojimo auditas komerciniais pagrindais paprastai nėra parduodamas, pavyzdžiui, namų ūkiuose, valstybės narės turėtų užtikrinti energijos vartojimo audito teikimo galimybę. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant realizuoti energijos taupymo galimybes tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose energijos vartojimo auditas komerciniais pagrindais paprastai nėra parduodamas, pavyzdžiui, namų ūkiuose, valstybės narės turėtų užtikrinti energijos vartojimo audito teikimo galimybę.

| (14) | 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadose nurodoma, kad energetikos paslaugų skatinimas sukuriant Bendrijos strategiją yra prioritetinė sritis siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

(14)

2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadose nurodoma, kad energetikos paslaugų skatinimas sukuriant Bendrijos strategiją yra prioritetinė sritis siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą.

| (15) | Energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir mažmeninės prekybos energija bendrovės gali padidinti energijos vartojimo efektyvumą Europos bendrijoje siūlydamos energetikos paslaugas, kurioms būdingas efektyvus galutinis vartojimas, pvz., patalpų šildymą, į namus tiekiamą karštą vandenį, šaldymą, produktų gamybą, apšvietimą ir varomosios energijos šaltinius. Taip energijos paskirstytojų, paskirstymo sistemų operatorių ir mažmeninės prekybos energija bendrovių maksimalaus pelno siekis tampa labiau susijęs su siekiu parduoti energetikos paslaugas kiek galima didesniam pirkėjų skaičiui užuot siekus parduoti kiek galima didesnį energijos kiekį kiekvienam pirkėjui. |
| --- | --- |

(15)

Energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir mažmeninės prekybos energija bendrovės gali padidinti energijos vartojimo efektyvumą Europos bendrijoje siūlydamos energetikos paslaugas, kurioms būdingas efektyvus galutinis vartojimas, pvz., patalpų šildymą, į namus tiekiamą karštą vandenį, šaldymą, produktų gamybą, apšvietimą ir varomosios energijos šaltinius. Taip energijos paskirstytojų, paskirstymo sistemų operatorių ir mažmeninės prekybos energija bendrovių maksimalaus pelno siekis tampa labiau susijęs su siekiu parduoti energetikos paslaugas kiek galima didesniam pirkėjų skaičiui užuot siekus parduoti kiek galima didesnį energijos kiekį kiekvienam pirkėjui.

| (16) | Visokeriopai atsižvelgdamos į energetikos sektoriaus rinkos dalyvių nacionalinę struktūrą ir siekdamos sudaryti palankias sąlygas šioje direktyvoje numatytam energetikos paslaugų ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimui, valstybės narės turėtų turėti galimybę įpareigoti energijos paskirstytojus, paskirstymo sistemų operatorius, arba mažmeninės prekybos energija bendroves, arba tam tikrais atvejais — du ar daugiau šių rinkos dalyvių — teikti tokias paslaugas ir dalyvauti įgyvendinant tokias priemones. |
| --- | --- |

(16)

Visokeriopai atsižvelgdamos į energetikos sektoriaus rinkos dalyvių nacionalinę struktūrą ir siekdamos sudaryti palankias sąlygas šioje direktyvoje numatytam energetikos paslaugų ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimui, valstybės narės turėtų turėti galimybę įpareigoti energijos paskirstytojus, paskirstymo sistemų operatorius, arba mažmeninės prekybos energija bendroves, arba tam tikrais atvejais — du ar daugiau šių rinkos dalyvių — teikti tokias paslaugas ir dalyvauti įgyvendinant tokias priemones.

| (17) | Turėtų būti skatinama novatoriška praktika — susitarimai dėl finansavimo su trečiosiomis šalimis. Tokiais atvejais naudos gavėjas išvengia investavimo kaštų, pasinaudodamas dalimi trečiajai šaliai investavus sutaupytos energijos finansinės vertės tam, kad padengtų trečiajai šaliai investavimo kaštus ir sumokėtų palūkanas. |
| --- | --- |

(17)

Turėtų būti skatinama novatoriška praktika — susitarimai dėl finansavimo su trečiosiomis šalimis. Tokiais atvejais naudos gavėjas išvengia investavimo kaštų, pasinaudodamas dalimi trečiajai šaliai investavus sutaupytos energijos finansinės vertės tam, kad padengtų trečiajai šaliai investavimo kaštus ir sumokėtų palūkanas.

| (18) | Siekiant, kad tarifai ir kitos tinklais perduodamai energijai taikomos taisyklės prisidėtų prie efektyvaus energijos galutinio vartojimo, turėtų būti atsisakyta nepateisinamų skatinamųjų priemonių didinti apimtis. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant, kad tarifai ir kitos tinklais perduodamai energijai taikomos taisyklės prisidėtų prie efektyvaus energijos galutinio vartojimo, turėtų būti atsisakyta nepateisinamų skatinamųjų priemonių didinti apimtis.

| (19) | Kiekvienos valstybės narės viešasis sektorius turėtų rodyti sektiną pavyzdį dėl investicijų, priežiūros ir kitokių kaštų, susijusių su energiją naudojančia įranga, energetikos paslaugomis ir kitomis energijos efektyvaus vartojimo priemonėmis. Taigi viešasis sektorius turėtų būti skatinamas į investicijas, nusidėvėjimo išmokas ir veiklos biudžetus įtraukti skatinamąsias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių administracinės struktūros labai skiriasi, skirtingų rūšių priemonių, kurių gali imtis viešasis sektorius, turėtų būti imamasi nacionaliniu, regioniniu ir (arba) vietos lygiu. |
| --- | --- |

(19)

Kiekvienos valstybės narės viešasis sektorius turėtų rodyti sektiną pavyzdį dėl investicijų, priežiūros ir kitokių kaštų, susijusių su energiją naudojančia įranga, energetikos paslaugomis ir kitomis energijos efektyvaus vartojimo priemonėmis. Taigi viešasis sektorius turėtų būti skatinamas į investicijas, nusidėvėjimo išmokas ir veiklos biudžetus įtraukti skatinamąsias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių administracinės struktūros labai skiriasi, skirtingų rūšių priemonių, kurių gali imtis viešasis sektorius, turėtų būti imamasi nacionaliniu, regioniniu ir (arba) vietos lygiu.

| (20) | Energetikos paslaugos, energijos vartojimo efektyvumo didinimo programos ir kitos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, naudojamos siekiant taupyti energiją, turi būti remiamos ir (arba) įgyvendinamos pasitelkus savanoriškus suinteresuotų subjektų ir valstybių narių paskirtų viešojo sektoriaus įstaigų susitarimus. |
| --- | --- |

(20)

Energetikos paslaugos, energijos vartojimo efektyvumo didinimo programos ir kitos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, naudojamos siekiant taupyti energiją, turi būti remiamos ir (arba) įgyvendinamos pasitelkus savanoriškus suinteresuotų subjektų ir valstybių narių paskirtų viešojo sektoriaus įstaigų susitarimus.

| (21) | Apibrėžiant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones turėtų būti atsižvelgiama į efektyvumo naudą, kuri gaunama plačiai naudojant ekonomiškai efektyvias technologines naujoves, pavyzdžiui, elektroninį matavimą. |
| --- | --- |

(21)

Apibrėžiant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones turėtų būti atsižvelgiama į efektyvumo naudą, kuri gaunama plačiai naudojant ekonomiškai efektyvias technologines naujoves, pavyzdžiui, elektroninį matavimą.

| (22) | Siekiant, kad galutiniai vartotojai galėtų priimti labiau pagrįstus sprendimus dėl jų individualaus energijos vartojimo, jiems turėtų būti teikiama tinkamos apimties informacija apie tai bei kita svarbi informacija, pavyzdžiui, informacija apie prieinamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamuosius galutinių vartotojų aprašymus ar energiją naudojančios įrangos, kuri gali apimti ir „ketvirtojo veiksnio“ ar panašią įrangą, objektyvias technines specifikacijas. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant, kad galutiniai vartotojai galėtų priimti labiau pagrįstus sprendimus dėl jų individualaus energijos vartojimo, jiems turėtų būti teikiama tinkamos apimties informacija apie tai bei kita svarbi informacija, pavyzdžiui, informacija apie prieinamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamuosius galutinių vartotojų aprašymus ar energiją naudojančios įrangos, kuri gali apimti ir „ketvirtojo veiksnio“ ar panašią įrangą, objektyvias technines specifikacijas.

| (23) | Priėmus šią direktyvą, 1993 m. rugsėjo 13 d. Tarybos direktyvos 93/76/EEB dėl išmetamųjų anglies dioksido dujų ribojimo gerinant energijos efektyvumą (SAVE) (8) visos svarbiausios nuostatos yra įtrauktos į kitus Bendrijos teisės aktus, todėl Direktyva 93/76/EEB turėtų būti panaikinta. |
| --- | --- |

(23)

Priėmus šią direktyvą, 1993 m. rugsėjo 13 d. Tarybos direktyvos 93/76/EEB dėl išmetamųjų anglies dioksido dujų ribojimo gerinant energijos efektyvumą (SAVE) (8) visos svarbiausios nuostatos yra įtrauktos į kitus Bendrijos teisės aktus, todėl Direktyva 93/76/EEB turėtų būti panaikinta.

| (24) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent energijos galutinio vartojimo efektyvumo didinimo bei energetikos paslaugų rinkos vystymo, valstybės narės negali deramai pasiekti pačios, o jų galima pasiekti geriau Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Vadovaujantis tame pačiame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šia direktyva nesiekiama daugiau negu reikia šiems tikslams įgyvendinti. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent energijos galutinio vartojimo efektyvumo didinimo bei energetikos paslaugų rinkos vystymo, valstybės narės negali deramai pasiekti pačios, o jų galima pasiekti geriau Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Vadovaujantis tame pačiame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šia direktyva nesiekiama daugiau negu reikia šiems tikslams įgyvendinti.

| (25) | Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9), |
| --- | --- |

(25)

Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9),

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS IR TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Tikslas

Šios direktyvos tikslas — skatinti ekonomiškai efektyviai didinti energijos galutinio vartojimo efektyvumą valstybėse narėse:

| a) | nustatant reikalingus orientacinius rodiklius, mechanizmus, skatinamąsias priemones bei institucinį, finansinį ir teisinį pagrindą, skirtą pašalinti esamas rinkos kliūtis bei trūkumus, trukdančius efektyviam energijos galutiniam vartojimui; |
| --- | --- |

a)

nustatant reikalingus orientacinius rodiklius, mechanizmus, skatinamąsias priemones bei institucinį, finansinį ir teisinį pagrindą, skirtą pašalinti esamas rinkos kliūtis bei trūkumus, trukdančius efektyviam energijos galutiniam vartojimui;

| b) | sudarant sąlygas energetikos paslaugų rinkos plėtrai ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių pateikimui galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

b)

sudarant sąlygas energetikos paslaugų rinkos plėtrai ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių pateikimui galutiniams vartotojams.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma:

| a) | energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių teikėjams, įskaitant energijos paskirstytojus, paskirstymo sistemos operatorius ir mažmeninės prekybos energija bendroves. Tačiau valstybės narės gali netaikyti 6 ir 13 straipsnių mažiems paskirstytojams, mažiems paskirstymo sistemų operatoriams ir mažoms mažmeninės prekybos energija bendrovėms; |
| --- | --- |

a)

energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių teikėjams, įskaitant energijos paskirstytojus, paskirstymo sistemos operatorius ir mažmeninės prekybos energija bendroves. Tačiau valstybės narės gali netaikyti 6 ir 13 straipsnių mažiems paskirstytojams, mažiems paskirstymo sistemų operatoriams ir mažoms mažmeninės prekybos energija bendrovėms;

| b) | galutiniams pirkėjams. Tačiau ši direktyva netaikoma toms įmonėms, kurių vykdoma veikla priklauso kategorijoms, išvardytoms 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB (10), I priede, ir tiems transporto įmonių padaliniams, kurie savo veikloje iš esmės naudoja aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą; |
| --- | --- |

b)

galutiniams pirkėjams. Tačiau ši direktyva netaikoma toms įmonėms, kurių vykdoma veikla priklauso kategorijoms, išvardytoms 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB (10), I priede, ir tiems transporto įmonių padaliniams, kurie savo veikloje iš esmės naudoja aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą;

| c) | ginkluotosioms pajėgoms, tačiau tik tokiu mastu, kad jos taikymas nesikirstų su ginkluotųjų pajėgų veiklos pobūdžiu ir svarbiausiu tikslu, ir išskyrus medžiagas, naudojamas išimtinai kariniais tikslais. |
| --- | --- |

c)

ginkluotosioms pajėgoms, tačiau tik tokiu mastu, kad jos taikymas nesikirstų su ginkluotųjų pajėgų veiklos pobūdžiu ir svarbiausiu tikslu, ir išskyrus medžiagas, naudojamas išimtinai kariniais tikslais.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje vartojamos sąvokos:

| a) | „energija“ — komerciniu pagrindu prieinama visų formų energija, įskaitant elektros energiją, gamtines dujas (įskaitant suskystintas gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas), bet kokį šildymui ir vėsinimui naudojamą kurą (įskaitant centrinį šildymą ir vėsinimą), akmens anglis ir lignitą, kurą transportui (išskyrus aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą) ir biologinę masę, apibrėžtus 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (11); |
| --- | --- |

a)

„energija“ — komerciniu pagrindu prieinama visų formų energija, įskaitant elektros energiją, gamtines dujas (įskaitant suskystintas gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas), bet kokį šildymui ir vėsinimui naudojamą kurą (įskaitant centrinį šildymą ir vėsinimą), akmens anglis ir lignitą, kurą transportui (išskyrus aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą) ir biologinę masę, apibrėžtus 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (11);

| b) | „energijos vartojimo efektyvumas“ — gauto našumo, paslaugų, prekių ar energijos ir įdėtos energijos santykis; |
| --- | --- |

b)

„energijos vartojimo efektyvumas“ — gauto našumo, paslaugų, prekių ar energijos ir įdėtos energijos santykis;

| c) | „energijos vartojimo efektyvumo didinimas“ — energijos galutinio vartojimo efektyvumo didėjimas dėl technologijų, elgsenos ir (arba) ekonominių pokyčių; |
| --- | --- |

c)

„energijos vartojimo efektyvumo didinimas“ — energijos galutinio vartojimo efektyvumo didėjimas dėl technologijų, elgsenos ir (arba) ekonominių pokyčių;

| d) | „sutaupyta energija“ — sutaupytos energijos kiekis, kuris nustatomas matuojant ir (arba) apskaičiuojant suvartojimą prieš ir po to, kai buvo įgyvendintos viena ar daugiau energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, tuo pat metu užtikrinant energijos suvartojimą veikiančių išorės sąlygų normalizavimą; |
| --- | --- |

d)

„sutaupyta energija“ — sutaupytos energijos kiekis, kuris nustatomas matuojant ir (arba) apskaičiuojant suvartojimą prieš ir po to, kai buvo įgyvendintos viena ar daugiau energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, tuo pat metu užtikrinant energijos suvartojimą veikiančių išorės sąlygų normalizavimą;

| e) | „energetikos paslaugos“ — fizinė nauda, naudingumas ar prekė, sukuriami sujungus energiją ir energetiškai efektyvią technologiją, kurios gali apimti veiksmus, priežiūrą ir kontrolę, būtiną teikiant paslaugą, kuri teikiama pagal sutartį ir paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo padidinimui; |
| --- | --- |

e)

„energetikos paslaugos“ — fizinė nauda, naudingumas ar prekė, sukuriami sujungus energiją ir energetiškai efektyvią technologiją, kurios gali apimti veiksmus, priežiūrą ir kontrolę, būtiną teikiant paslaugą, kuri teikiama pagal sutartį ir paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo padidinimui;

| f) | „energijos vartojimo efektyvumo mechanizmai“ — vyriausybių arba vyriausybinių įstaigų naudojamos bendrosios priemonės, kuriomis kuriama rėmimo sistema ar skatinamosios priemonės, sudarančios sąlygas rinkos dalyviams teikti ir įsigyti energetikos paslaugas ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

f)

„energijos vartojimo efektyvumo mechanizmai“ — vyriausybių arba vyriausybinių įstaigų naudojamos bendrosios priemonės, kuriomis kuriama rėmimo sistema ar skatinamosios priemonės, sudarančios sąlygas rinkos dalyviams teikti ir įsigyti energetikos paslaugas ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

| g) | „energijos vartojimo efektyvumo didinimo programos“ — veikla, kuri nukreipiama į galutinių pirkėjų grupes ir kuri paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo padidinimui; |
| --- | --- |

g)

„energijos vartojimo efektyvumo didinimo programos“ — veikla, kuri nukreipiama į galutinių pirkėjų grupes ir kuri paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo padidinimui;

| h) | „energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės“ — visi veiksmai, kurie paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo didinimui; |
| --- | --- |

h)

„energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės“ — visi veiksmai, kurie paprastai sudaro sąlygas patikrinamam ir išmatuojamam ar apskaičiuojamam energijos vartojimo efektyvumo didinimui;

| i) | „energetikos paslaugų bendrovė“ (EPB) — fizinis ar juridinis asmuo, vartotojo įrenginiui ar į vartotojo patalpas teikiantis energetikos paslaugas ir (arba) kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir tuo būdu prisiimantis tam tikro masto finansinę riziką. Mokėjimas už suteiktas paslaugas (visiškai arba iš dalies) grindžiamas tuo, kiek padidėjo energijos vartojimo efektyvumas ir kiek buvo laikomasi kitų susitartų įvykdymo kriterijų; |
| --- | --- |

i)

„energetikos paslaugų bendrovė“ (EPB) — fizinis ar juridinis asmuo, vartotojo įrenginiui ar į vartotojo patalpas teikiantis energetikos paslaugas ir (arba) kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir tuo būdu prisiimantis tam tikro masto finansinę riziką. Mokėjimas už suteiktas paslaugas (visiškai arba iš dalies) grindžiamas tuo, kiek padidėjo energijos vartojimo efektyvumas ir kiek buvo laikomasi kitų susitartų įvykdymo kriterijų;

| j) | „sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo“ (SEVE) — naudos gavėjo ir paslaugos teikėjo (paprastai EPB) sutartinis susitarimas dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės, kai į tas priemones investuojama atsižvelgiant į sutartimi susitartą energijos vartojimo efektyvumo didinimo lygį; |
| --- | --- |

j)

„sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo“ (SEVE) — naudos gavėjo ir paslaugos teikėjo (paprastai EPB) sutartinis susitarimas dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės, kai į tas priemones investuojama atsižvelgiant į sutartimi susitartą energijos vartojimo efektyvumo didinimo lygį;

| k) | „trečiosios šalies finansavimas“ — sutartinis susitarimas, kuriame dalyvauja ne tik energijos tiekėjas ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės naudos gavėjas, bet ir trečioji šalis, kuri finansuoja priemonę ir ima iš naudos gavėjo mokestį, lygiavertį daliai sutaupytos energijos, gautos naudojant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonę. Ši trečioji šalis gali būti arba gali nebūti EPB; |
| --- | --- |

k)

„trečiosios šalies finansavimas“ — sutartinis susitarimas, kuriame dalyvauja ne tik energijos tiekėjas ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės naudos gavėjas, bet ir trečioji šalis, kuri finansuoja priemonę ir ima iš naudos gavėjo mokestį, lygiavertį daliai sutaupytos energijos, gautos naudojant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonę. Ši trečioji šalis gali būti arba gali nebūti EPB;

| l) | „energijos vartojimo auditas“ — sisteminė procedūra, kuria gaunama patikimos informacijos apie pastato ar pastatų grupės, pramonės procesų ir (arba) įrenginių, paslaugų privačiame arba viešajame sektoriuose energijos naudojimo charakteristikas, kuria nustatomos ir apskaičiuojamos ekonomiškai efektyvios energijos sutaupymo galimybės ir pranešami rezultatai; |
| --- | --- |

l)

„energijos vartojimo auditas“ — sisteminė procedūra, kuria gaunama patikimos informacijos apie pastato ar pastatų grupės, pramonės procesų ir (arba) įrenginių, paslaugų privačiame arba viešajame sektoriuose energijos naudojimo charakteristikas, kuria nustatomos ir apskaičiuojamos ekonomiškai efektyvios energijos sutaupymo galimybės ir pranešami rezultatai;

| m) | „energijos taupymo finansiniai instrumentai“ — visi finansiniai instrumentai, pavyzdžiui, fondai, subsidijos, mokesčių grąžinamosios išmokos, paskolos, trečiosios šalies finansavimas, sutartys dėl energijos vartojimo efektyvumo, energijos sutaupymo sutarčių garantijos, energetikos funkcijų perdavimo trečiajai šaliai ir kitos susijusios sutartys, kurias rinkai teikia viešosios arba privačios įstaigos tam, kad iš dalies arba visiškai būtų padengtos pradinės projekto išlaidos įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

m)

„energijos taupymo finansiniai instrumentai“ — visi finansiniai instrumentai, pavyzdžiui, fondai, subsidijos, mokesčių grąžinamosios išmokos, paskolos, trečiosios šalies finansavimas, sutartys dėl energijos vartojimo efektyvumo, energijos sutaupymo sutarčių garantijos, energetikos funkcijų perdavimo trečiajai šaliai ir kitos susijusios sutartys, kurias rinkai teikia viešosios arba privačios įstaigos tam, kad iš dalies arba visiškai būtų padengtos pradinės projekto išlaidos įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

| n) | „galutinis pirkėjas“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsigyja energiją galutiniam vartojimui; |
| --- | --- |

n)

„galutinis pirkėjas“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsigyja energiją galutiniam vartojimui;

| o) | „energijos paskirstytojas“ — fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už energijos perdavimą siekiant ją pateikti galutiniams pirkėjams ar paskirstymo stotims, parduodančioms energiją galutiniams pirkėjams. Į šį apibrėžimą neįtraukiami elektros energijos ir dujų paskirstymo sistemų operatoriai, įtraukti į p punktą; |
| --- | --- |

o)

„energijos paskirstytojas“ — fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už energijos perdavimą siekiant ją pateikti galutiniams pirkėjams ar paskirstymo stotims, parduodančioms energiją galutiniams pirkėjams. Į šį apibrėžimą neįtraukiami elektros energijos ir dujų paskirstymo sistemų operatoriai, įtraukti į p punktą;

| p) | „paskirstymo sistemos operatorius“ — fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už elektros energijos ar gamtinių dujų paskirstymo sistemos eksploatavimą, priežiūros užtikrinimą, ir prireikus — už jos plėtrą konkrečioje vietovėje, bei tam tikrais atvejais — už jos sujungimą su kitomis sistemomis bei už tai, kad būtų užtikrinta sistemos ilgalaikė galimybė patenkinti pagrįstą elektros energijos ar gamtinių dujų paskirstymo paklausą; |
| --- | --- |

p)

„paskirstymo sistemos operatorius“ — fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už elektros energijos ar gamtinių dujų paskirstymo sistemos eksploatavimą, priežiūros užtikrinimą, ir prireikus — už jos plėtrą konkrečioje vietovėje, bei tam tikrais atvejais — už jos sujungimą su kitomis sistemomis bei už tai, kad būtų užtikrinta sistemos ilgalaikė galimybė patenkinti pagrįstą elektros energijos ar gamtinių dujų paskirstymo paklausą;

| q) | „mažmeninės prekybos energija bendrovė“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris parduoda energiją galutiniams pirkėjams; |
| --- | --- |

q)

„mažmeninės prekybos energija bendrovė“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris parduoda energiją galutiniams pirkėjams;

| r) | „mažas paskirstytojas, mažas paskirstymo sistemų operatorius ir maža mažmeninės prekybos energija bendrovė“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris paskirsto arba parduoda energiją galutiniams pirkėjams ir kuris paskirsto ar parduoda mažiau negu 100 GWh energijos ekvivalento per metus ar yra įdarbinęs mažiau negu 10 asmenų, arba kurio metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR. Taikant šias ribas, transporto kuro paskirstymas arba pardavimas aptariamas atskirai nuo kitų energijos formų; |
| --- | --- |

r)

„mažas paskirstytojas, mažas paskirstymo sistemų operatorius ir maža mažmeninės prekybos energija bendrovė“ — fizinis ar juridinis asmuo, kuris paskirsto arba parduoda energiją galutiniams pirkėjams ir kuris paskirsto ar parduoda mažiau negu 100 GWh energijos ekvivalento per metus ar yra įdarbinęs mažiau negu 10 asmenų, arba kurio metinė apyvarta ir (arba) bendras metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR. Taikant šias ribas, transporto kuro paskirstymas arba pardavimas aptariamas atskirai nuo kitų energijos formų;

| s) | „baltieji sertifikatai“ — sertifikatai, išduodami nepriklausomų sertifikavimo įstaigų, kuriais patvirtinami energijos taupymo rinkos dalyvių teiginiai apie sutaupytą energiją, pasitelkus energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. |
| --- | --- |

s)

„baltieji sertifikatai“ — sertifikatai, išduodami nepriklausomų sertifikavimo įstaigų, kuriais patvirtinami energijos taupymo rinkos dalyvių teiginiai apie sutaupytą energiją, pasitelkus energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones.

II SKYRIUS

ENERGIJOS SUTAUPYMO TIKSLAI

4 straipsnis

Bendrasis tikslas

1.   Valstybės narės turi priimti ir stengtis pasiekti bendrąjį nacionalinį orientacinį energijos sutaupymo tikslą, kuris šeštaisiais šios direktyvos taikymo metais turi būti 6 % ir kuris įgyvendinamas pasitelkus energetikos paslaugas bei kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Valstybės narės imasi ekonomiškai efektyvių, tinkamų ir pagrįstų priemonių, kurios skirtos prisidėti prie šio tikslo pasiekimo.

Šis nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas turi būti nustatytas ir apskaičiuotas pagal I priedo nuostatas ir jame nustatytą metodiką. Siekiant palyginti sutaupytą energiją ir perskaičiuoti ją palyginamais vienetais, taikomi II priede išdėstyti perskaičiavimo koeficientai, išskyrus atvejus, kai gali būti pateisinamas kitų perskaičiavimo koeficientų naudojimas. III priede pateikiami tinkamų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių pavyzdžiai. IV priede pateikiama bendroji sutaupytos energijos matavimo ir patikrinimo sistema.

2.   Tam, kad būtų galima pateikti pirmą ataskaitą pagal 14 straipsnį, valstybės narės nustato tarpinį nacionalinį orientacinį energijos sutaupymo tikslą, skirtą tretiesiems šios direktyvos taikymo metams. Šis tarpinis tikslas turi būti realistiškas ir atitikti 1 dalyje nurodytą bendrąjį orientacinį energijos sutaupymo tikslą.

3.   Valstybės narės paveda vienai ar daugiau egzistuojančių valdžios institucijų ar agentūrų vykdyti bendrąją kontrolę ir būti atsakingomis už struktūros, sukurtos siekiant 1 dalyje numatyto tikslo, priežiūrą. Šios įstaigos vėliau tikrina energijos sutaupymą po energetikos paslaugų bei kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, įskaitant egzistuojančias nacionalines energijos vartojimo efektyvumo priemones, bei praneša rezultatus.

4.   Peržiūrėjusi, kaip pirmuosius trejus metus taikoma ši direktyva, ir pranešusi apie tai, Komisija toliau nagrinėja, ar reikia pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl rinkos požiūrio energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityje tolesnės sklaidos pasitelkiant „baltuosius sertifikatus“.

5 straipsnis

Energijos galutinio vartojimo efektyvumas viešajame sektoriuje

1.   Valstybės narės užtikrina, kad viešasis sektorius šios direktyvos kontekste vaidintų pavyzdinį vaidmenį.

Tuo tikslu jos užtikrina, kad viešasis sektorius imtųsi vienos ar daugiau energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, svarbiausią dėmesį skirdamas ekonomiškai efektyvioms priemonėms, leidžiančioms sutaupyti daugiausiai energijos per trumpiausią laiko tarpą. Tų priemonių imamasi atitinkamu nacionaliniu, regioniniu ir (arba) vietos lygiu, ir tai gali būti teisėkūros iniciatyvos bei (arba) savanoriški susitarimai ar kitos lygiaverčio poveikio schemos. Nepažeidžiant nacionalinių ir Bendrijos viešųjų pirkimų teisės aktų, tokios priemonės pasirenkamos iš V priede nustatyto orientacinio sąrašo. 14 straipsnyje nurodytose ataskaitose valstybės narės apžvelgia, koks yra viešojo sektoriaus naudingumas atsižvelgiant į nacionalinį orientacinį energijos sutaupymo tikslą.

2.   Valstybės narės paveda naujai arba anksčiau įkurtai organizacijai ar organizacijoms būti atsakingomis už administravimą, valdymą ir įgyvendinimą integruojant energijos vartojimo efektyvumo didinimo reikalavimus, kaip nustatyta 1 dalyje. Tai gali būti tos pačios valdžios institucijos ar agentūros, nurodytos 4 straipsnio 3 dalyje.

III SKYRIUS

EFEKTYVAUS ENERGIJOS GALUTINIO VARTOJIMO IR ENERGETIKOS PASLAUGŲ SKATINIMAS

6 straipsnis

Energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir mažmeninės prekybos energija bendrovės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir (arba) mažmeninės prekybos energija bendrovės:

| a) | pareikalavus, tačiau ne dažniau negu kartą per metus pateiktų suvestinę statistinę informaciją apie jų galutinius pirkėjus 4 straipsnio 3 dalyje minimoms institucijoms ar agentūroms arba kitai paskirtai įstaigai, jeigu pastaroji savo ruožtu perduos gautą informaciją pirmosioms institucijoms. Ši informacija turi būti pakankama, kad galima būtų tinkamai parengti ir įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo programas ir skatinti bei stebėti energetikos paslaugas ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Ji gali apimti istorinę informaciją ir turi apimti dabartinio laikotarpio informaciją apie galutinių vartotojų sunaudojamos energijos kiekį, įskaitant, jei taikytina, apkrovų charakteristikas, pirkėjų segmentaciją ir geografinį jų pasiskirstymą, tuo pat metu išsaugant privataus pobūdžio ar komerciniu požiūriu svarbios informacijos vientisumą ir konfidencialumą, laikantis taikytinų Bendrijos teisės aktų; |
| --- | --- |

a)

pareikalavus, tačiau ne dažniau negu kartą per metus pateiktų suvestinę statistinę informaciją apie jų galutinius pirkėjus 4 straipsnio 3 dalyje minimoms institucijoms ar agentūroms arba kitai paskirtai įstaigai, jeigu pastaroji savo ruožtu perduos gautą informaciją pirmosioms institucijoms. Ši informacija turi būti pakankama, kad galima būtų tinkamai parengti ir įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo programas ir skatinti bei stebėti energetikos paslaugas ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Ji gali apimti istorinę informaciją ir turi apimti dabartinio laikotarpio informaciją apie galutinių vartotojų sunaudojamos energijos kiekį, įskaitant, jei taikytina, apkrovų charakteristikas, pirkėjų segmentaciją ir geografinį jų pasiskirstymą, tuo pat metu išsaugant privataus pobūdžio ar komerciniu požiūriu svarbios informacijos vientisumą ir konfidencialumą, laikantis taikytinų Bendrijos teisės aktų;

| b) | susilaikytų nuo veiklos, kuri gali apriboti energetikos paslaugų ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių paklausą ir sudaryti kliūčių jų teikimui arba kliudyti energetikos paslaugų ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių rinkos plėtrai. Atitinkama valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad ten, kur tokia veikla vykdoma, ji būtų nutraukta. |
| --- | --- |

b)

susilaikytų nuo veiklos, kuri gali apriboti energetikos paslaugų ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių paklausą ir sudaryti kliūčių jų teikimui arba kliudyti energetikos paslaugų ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių rinkos plėtrai. Atitinkama valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad ten, kur tokia veikla vykdoma, ji būtų nutraukta.

2.   Valstybės narės:

| a) | pasirenka vieną ar keletą iš toliau pateikiamų reikalavimų, kurių tiesiogiai ir (arba) netiesiogiai per kitus energetikos paslaugų ar energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių teikėjus turi laikytis energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir (arba) mažmeninės prekybos energija bendrovės:






  i) | užtikrinti ir skatinti, kad energetikos paslaugos jų galutiniams pirkėjams būtų siūlomos konkurencingomis kainomis, arba |
| --- | --- | --- |

a)

pasirenka vieną ar keletą iš toliau pateikiamų reikalavimų, kurių tiesiogiai ir (arba) netiesiogiai per kitus energetikos paslaugų ar energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių teikėjus turi laikytis energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir (arba) mažmeninės prekybos energija bendrovės:

i)

užtikrinti ir skatinti, kad energetikos paslaugos jų galutiniams pirkėjams būtų siūlomos konkurencingomis kainomis, arba

| ii) | užtikrinti ir skatinti, kad jų galutiniai pirkėjai galėtų pasinaudoti konkurencingomis kainomis teikiamu nepriklausomu energijos vartojimo auditu ir (arba) energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis, laikantis 9 straipsnio 2 dalies ir 12 straipsnio, arba |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti ir skatinti, kad jų galutiniai pirkėjai galėtų pasinaudoti konkurencingomis kainomis teikiamu nepriklausomu energijos vartojimo auditu ir (arba) energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis, laikantis 9 straipsnio 2 dalies ir 12 straipsnio, arba

| iii) | prisidėti prie 11 straipsnyje nurodytų fondų ar finansavimo mechanizmų. Minimalus reikalavimas, kad tokių įnašų lygis atitiktų bent šioje dalyje nurodytos veiklos numatomus kaštus ir dėl jų lygio būtų susitarta su 4 straipsnio 3 dalyje nurodytomis institucijomis ar agentūromis; ir (arba) |
| --- | --- |

iii)

prisidėti prie 11 straipsnyje nurodytų fondų ar finansavimo mechanizmų. Minimalus reikalavimas, kad tokių įnašų lygis atitiktų bent šioje dalyje nurodytos veiklos numatomus kaštus ir dėl jų lygio būtų susitarta su 4 straipsnio 3 dalyje nurodytomis institucijomis ar agentūromis; ir (arba)

| b) | užtikrina, kad egzistuotų arba būtų sudaryti savanoriški susitarimai ir (arba) kitos į rinką orientuotos schemos, pavyzdžiui, baltieji sertifikatai, turintys lygiavertį poveikį vienam arba keliems a punkte nurodytų reikalavimų. Atitinkama valstybė narė prižiūri ir toliau palaiko šiuos savanoriškus susitarimus tam, kad užtikrintų, jog praktikoje jie darytų poveikį, lygiavertį vieno ar daugiau a punkte nurodytų reikalavimų poveikiui. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad egzistuotų arba būtų sudaryti savanoriški susitarimai ir (arba) kitos į rinką orientuotos schemos, pavyzdžiui, baltieji sertifikatai, turintys lygiavertį poveikį vienam arba keliems a punkte nurodytų reikalavimų. Atitinkama valstybė narė prižiūri ir toliau palaiko šiuos savanoriškus susitarimus tam, kad užtikrintų, jog praktikoje jie darytų poveikį, lygiavertį vieno ar daugiau a punkte nurodytų reikalavimų poveikiui.

3.   Valstybės narės užtikrina pakankamai skatinamųjų priemonių, lygias konkurencijos ir veiklos sąlygas kitiems nei energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai ir (arba) mažmeninės prekybos energija bendrovės rinkos dalyviams — pavyzdžiui, EPB, energetikos įrangos montuotojams, patarėjams energetikos klausimais ir konsultantams energetikos klausimais — nepriklausomai siūlyti ir įgyvendinti energetikos paslaugas, energijos vartojimo auditą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, nurodytas 2 dalies a punkto ii papunktyje.

4.   Pagal 2 ir 3 dalis valstybė narė gali nustatyti įpareigojimus paskirstymo sistemos operatoriams tik tuo atveju, jeigu tai suderinama su reikalavimais dėl finansinės atskaitomybės atskyrimo, išdėstytais Direktyvos 2003/54/EB 19 straipsnio 3 dalyje ir Direktyvos 2003/55/EB 17 straipsnio 3 dalyje.

5.   Šis straipsnis įgyvendinamas nepažeidžiant leidžiančių nukrypti nuostatų ar išimčių, suteikiamų pagal Direktyvas 2003/54/EB ir 2003/55/EB.

7 straipsnis

Prieiga prie informacijos

Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie energijos vartojimo efektyvumo mechanizmus ir finansines bei teisines struktūras, sukurtas siekiant nacionalinio orientacinio energijos sutaupymo tikslo, būtų skaidri ir plačiai paskleista tarp atitinkamų rinkos dalyvių.

8 straipsnis

Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo schemos

Siekdamos aukšto lygio techninės kompetencijos, objektyvumo ir patikimumo, valstybės narės užtikrina, kai tai jų manymu yra būtina, kad energetikos paslaugų, energijos vartojimo audito ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, minimų 6 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, teikėjai galėtų naudotis atitinkamomis kvalifikavimo, akreditavimo ir (arba) sertifikavimo schemomis.

9 straipsnis

Energijos sutaupymo finansiniai instrumentai

1.   Valstybės narės panaikina arba iš dalies pakeičia nacionalinius teisės aktus, kurie be reikalo ir neproporcingai apsunkina ar apriboja energijos sutaupymo finansinių instrumentų naudojimą energetikos paslaugų arba kitų energijos efektyvumo didinimo priemonių rinkoje, išskyrus akivaizdžiai fiskalinio pobūdžio teisės aktus.

2.   Valstybės narės esamiems ir potencialiems energetikos paslaugų ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių viešajame ir privačiajame sektoriuje pirkėjams parengia pavyzdines tų finansinių instrumentų sutartis. Jas gali parengti institucija ar agentūra, minima 4 straipsnio 3 dalyje.

10 straipsnis

Efektyvūs energijos tarifai ir tinklais perduodamos energijos reglamentavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad iš perdavimo ir paskirstymo tarifų bus pašalintos skatinamosios priemonės, kurios nereikalingai didina paskirstomos arba perduodamos energijos kiekius. Šiuo aspektu pagal Direktyvos 2003/54/EB 3 straipsnio 2 dalį ir Direktyvos 2003/55/EB 3 straipsnio 2 dalį valstybės narės gali atitinkamai elektros ir dujų sektoriuose veikiantiems subjektams nustatyti viešųjų paslaugų prievoles, susijusias su energijos vartojimo efektyvumu.

2.   Valstybės narės gali leisti taikyti schemų sudedamąsias dalis ir tarifų struktūras, kuriomis siekiama socialinių tikslų, jei užtikrinama, kad jų trikdomasis poveikis perdavimo ir paskirstymo sistemai neviršys nustatyto minimalus lygio ir bus proporcingas socialiniams tikslams.

11 straipsnis

Fondai ir finansavimo mechanizmai

1.   Nepažeidžiant Sutarties 87 ir 88 straipsnių, valstybės narės gali įsteigti fondą ar kelis fondus, skirtus finansuoti energijos vartojimo efektyvumo didinimo programų ir kitų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimą, bei skatinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių rinkos plėtrą. Šios priemonės apima energijos vartojimo audito, energijos sutaupymo finansinių instrumentų skatinimą ir tam tikrais atvejais tobulesnį matavimą ir daug informacijos pateikiančias sąskaitas. Taip pat šių fondų lėšos skiriamos galutinio vartojimo sektoriams, kuriuose sandorių kaštai ir rizika yra didesnė.

2.   Jei fondai būtų įsteigti, jie galėtų skirti dotacijas, paskolas, finansines garantijas ir (arba) kitokį rezultatus garantuojantį finansavimą.

3.   Fondai yra atviri visiems energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių teikėjams, pavyzdžiui, EPB, nepriklausomiems patarėjams energetikos klausimais, energijos paskirstytojams, paskirstymo sistemos operatoriams, mažmeninės prekybos energija bendrovėms ir įrangos montuotojams. Valstybės narės gali nuspręsti leisti į fondus kreiptis visiems galutiniams pirkėjams. Viešųjų pirkimų konkursai ir lygiaverčiai visišką skaidrumą užtikrinantys būdai naudojami visapusiškai vadovaujantis galiojančiomis viešųjų pirkimų nuostatomis. Valstybės narės užtikrina, kad tokie fondai ne konkuruotų su komerciniu pagrindu finansuojamomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis, o jas papildytų.

12 straipsnis

Energijos vartojimo auditas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems galutiniams vartotojams, įskaitant mažesnius namų ūkio ir komercinius pirkėjus bei mažus ir vidutinio dydžio pramonės pirkėjus, būtų prieinamos efektyvios, aukštos kokybės energijos vartojimo audito schemos, sukurtos taip, kad identifikuotų potencialias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, ir būtų įgyvendinamos atskirai.

2.   Rinkos segmentus, kuriuose yra didesni sandorių kaštai ir kuriuose įrenginiai nėra sudėtingi, galima pasiekti kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, anketomis ir kompiuterinėmis programomis, pateikiamomis Internete ir (arba) siunčiamomis pirkėjams paštu. Atsižvelgdamos į 11 straipsnio 1 dalį, valstybės narės užtikrina, kad energijos vartojimo auditas būtų prieinamas tuose rinkos segmentuose, kuriuose jis nėra parduodamas komerciniais pagrindais.

3.   Laikoma, kad sertifikavimas pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (12) 7 straipsnį yra lygiavertis energijos vartojimo auditui, atitinkančiam šio straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytus reikalavimus, ir yra lygiavertis šios direktyvos V priede nurodytoms energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėms. Be to, taip pat laikoma, kad auditas, vykdomas pagal schemas, besiremiančias savanoriškais susitarimais tarp suinteresuotų subjektų organizacijų ir atitinkamos valstybės narės paskirtos, prižiūrimos ir tikrinamos institucijos atitinka 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus.

13 straipsnis

Suvartotos energijos matavimas ir daug informacijos pateikiančios sąskaitos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga potencialiems energijos sutaupymo kiekiams, elektros energijos, gamtinių dujų, centrinio šildymo ir (arba) vėsinimo ir karšto vandens tiekimo į namus galutiniams pirkėjams konkurencingomis kainomis pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai atspindi galutinio pirkėjo faktinį energijos suvartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tam tikrais atvejais energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemos operatoriai ir mažmeninės prekybos energija bendrovės sąskaitas išrašytų pagal faktinį energijos suvartojimą ir pateiktų jas aiškia ir suprantama forma. Kartu su sąskaita galutiniams pirkėjams pateikiama atitinkama išsami informacija apie esamas energijos kainas. Tam tikrais atvejais ir priklausomai nuo atitinkamo pirkėjo suvartojamos energijos kiekio, sąskaitos išrašomos pakankamai dažnai, kad pirkėjai galėtų reguliuoti savo energijos suvartojimą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamais atvejais energijos paskirstytojai, paskirstymo sistemų operatoriai arba mažmeninės prekybos energija bendrovės savo sąskaitose, sutartyse, sandoriuose ir (arba) paskirstymo vietose išduodamuose kvituose galutiniams pirkėjams aiškia ir suprantama forma pateiktų šią informaciją:

| a) | esamas faktines kainas ir faktinį energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

a)

esamas faktines kainas ir faktinį energijos suvartojimą;

| b) | galutinio pirkėjo dabar suvartojamo energijos kiekio ir energijos, suvartotos per tą patį praėjusių metų laikotarpį palyginimą, pageidautina grafine forma; |
| --- | --- |

b)

galutinio pirkėjo dabar suvartojamo energijos kiekio ir energijos, suvartotos per tą patį praėjusių metų laikotarpį palyginimą, pageidautina grafine forma;

| c) | kai tai įmanoma ir naudinga, palyginimą su vidutinio normalaus arba etaloninio tos pačios kategorijos vartotojo suvartojimu; |
| --- | --- |

c)

kai tai įmanoma ir naudinga, palyginimą su vidutinio normalaus arba etaloninio tos pačios kategorijos vartotojo suvartojimu;

| d) | vartotojų organizacijų, energijos agentūrų ar panašių įstaigų kontaktinę informaciją, įskaitant tinklalapių adresus, kuriuose galima rasti informacijos apie galimas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamuosius galutinių vartotojų apibūdinimus ir (arba) objektyvias energiją naudojančios įrangos technines specifikacijas. |
| --- | --- |

d)

vartotojų organizacijų, energijos agentūrų ar panašių įstaigų kontaktinę informaciją, įskaitant tinklalapių adresus, kuriuose galima rasti informacijos apie galimas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamuosius galutinių vartotojų apibūdinimus ir (arba) objektyvias energiją naudojančios įrangos technines specifikacijas.

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Ataskaitos

1.   Valstybės narės, kurios, nepriklausomai nuo tikslo, direktyvos įsigaliojimo metu sutaupytai energijai matuoti jau naudoja skaičiavimo būdus, panašius į IV priede nurodytus būdus, gali pateikti Komisijai tinkamo detalumo lygio informaciją. Ši informacija pateikiama kuo greičiau, pageidautina ne vėliau kaip... (13). Minėta informacija turi padėti Komisijai tinkamai atsižvelgti į esamą praktiką.

2.   Ne vėliau kaip... (14) valstybės narės pateikia Komisijai tarpinę ataskaitą apie bendrą direktyvos administravimą ir įgyvendinimą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie priemones, kurių buvo imtasi ar kurių planuojama imtis. Galutinė ataskaita, kurioje atsispindi per šešerių metų laikotarpį po... (15) pasiekta pažanga, pateikiama Komisijai ne vėliau nei... (16). Tarpinė ataskaita yra grindžiama turimais duomenimis, prie kurių pridedami apskaičiavimai ir į ją, inter alia, įtraukiama iki tos dienos apskaičiuota pažanga tarpinio nacionalinio orientacinio energijos sutaupymo tikslo, nustatyto 4 straipsnio 2 dalyje, ir tikslo, nustatyto 5 straipsnio 1 dalyje, atžvilgiu. Galutinėje ataskaitoje pateikiami galutiniai rezultatai, susiję su bendrojo nacionalinio orientacinio energijos sutaupymo tikslo, nustatyto 4 straipsnio 1 dalyje, ir tikslo, nustatyto 5 straipsnio 1 dalyje, įgyvendinimu.

3.   Komisija, remdamasi valstybių narių tarpine ir galutine ataskaitomis, įvertina valstybių narių pažangą įgyvendinant jų nacionalinį orientacinį energijos sutaupymo tikslą. Komisija viešai paskelbia ataskaitą bei savo išvadas dėl pirmųjų tarpinių ataskaitų ne vėliau kaip... (17). Ne vėliau kaip po vienerių metų po galutinių ataskaitų gavimo iš valstybių narių Komisija viešai skelbia savo išvadas ir galutinę ataskaitą. Tam tikrais atvejais, kai būtina, prie ataskaitų pridedami Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymai dėl papildomų priemonių, įskaitant galimą šioje direktyvoje nustatytų tikslų galiojimo pratęsimą.

15 straipsnis

Struktūros derinimas ir peržiūra

1.   II, III ir IV prieduose nurodyti dydžiai ir skaičiavimo metodai priderinami prie techninės pažangos 16 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   Iki... (18) Komisija, 16 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir laikydamasi IV priede išdėstytos bendros struktūros, prireikus dar patikslina ir papildo IV priedo 2–6 punktus.

3.   Po... (19) Komisija 16 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali nuspręsti padidinti darniųjų „nuo atskiro prie bendro“ tipo skaičiavimų, naudojamų darniajame skaičiavimo modelyje, nurodytame IV priedo 1 punkte, procentinę dalį, nepažeisdama valstybių narių schemų, kuriose jau numatyta didesnė procentinė dalis. Komisija atsižvelgia į šiuos veiksnius ir atitinkamai pagrindžia savo sprendimus:

| a) | darniojo apskaičiavimo modelio taikymo pirmaisiais metais patirtį; |
| --- | --- |

a)

darniojo apskaičiavimo modelio taikymo pirmaisiais metais patirtį;

| b) | numatomą potencialų tikslumo padidėjimą, pakeitus dalį „nuo bendro prie atskiro“ tipo skaičiavimų „nuo atskiro prie bendro“ tipo skaičiavimais; |
| --- | --- |

b)

numatomą potencialų tikslumo padidėjimą, pakeitus dalį „nuo bendro prie atskiro“ tipo skaičiavimų „nuo atskiro prie bendro“ tipo skaičiavimais;

| c) | apskaičiuotus potencialius papildomus kaštus ir (arba) administracinę naštą.
  Jei Komisija nusprendžia padidinti darniųjų „nuo atskiro prie bendro“ tipo skaičiavimų procentinę dalį, naujasis darnusis skaičiavimo modelis pradedamas naudoti nuo... (20). |
| --- | --- |

c)

apskaičiuotus potencialius papildomus kaštus ir (arba) administracinę naštą.

Jei Komisija nusprendžia padidinti darniųjų „nuo atskiro prie bendro“ tipo skaičiavimų procentinę dalį, naujasis darnusis skaičiavimo modelis pradedamas naudoti nuo... (20).

16 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

17 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 93/76/EEB panaikinama.

18 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki... (21), įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

19 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

20 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 120, 2005 5 20, p. 115.

1

(2)  OL C 318, 2004 12 22, p. 19.

2

(3)  2005 m. birželio 7 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2005 m. rugsėjo 23 d. Tarybos bendroji pozicija ir... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

4

(5)  OL L 176, 2003 7 15, p. 37. Direktyva su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2004/85/EB (OL L 236, 2004 7 7, p. 10).

5

(6)  OL L 176, 2003 7 15, p. 57.

6

(7)  OL C 394, 1998 12 17, p. 1.

7

(8)  OL L 237, 1993 9 22, p. 28.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/101/EB (OL L 338, 2004 11 13, p. 18).

10

(11)  OL L 283, 2001 10 27, p. 33. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

11

(12)  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

12

(13)  Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

(14)  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

14

(15)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

15

(16)  Dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

16

(17)  Šešeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

17

(18)  18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

18

(19)  Treji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

19

(20)  Ketveri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

20

(21)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

21

---

I PRIEDAS

NACIONALINIO ORIENTACINIO ENERGIJOS SUTAUPYMO TIKSLO APSKAIČIAVIMO METODIKA

4 straipsnyje nurodytas nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas apskaičiuojamas naudojantis šia metodika:

| 1. | Apskaičiuodamos metinį vidutinį suvartojamą energijos kiekį, valstybės narės remiasi pastarųjų šešerių metų iki šios direktyvos įsigaliojimo metiniu galutiniu visų energijos vartotojų, kuriems taikoma ši direktyva, viduje suvartojamu energijos kiekiu, apie kurį turimi oficialūs duomenys. Šį galutinį energijos suvartojimą sudaro per šešerių metų laikotarpį galutiniams pirkėjams paskirstytos arba parduotos energijos kiekis, nekoreguojamas pagal dienolaipsnius, struktūrinius arba gamybos pokyčius.
  Šio metinio vidutinio suvartojamo kiekio pagrindu vieną kartą apskaičiuojamas nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas, o gautas absoliutus sutaupytinos energijos kiekis taikomas visą šios direktyvos galiojimo laiką.
  Nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas:






  a) | yra 6 % pirmiau nurodyto metinio vidutinio suvartojamo kiekio; |
| --- | --- | --- |

1.

Apskaičiuodamos metinį vidutinį suvartojamą energijos kiekį, valstybės narės remiasi pastarųjų šešerių metų iki šios direktyvos įsigaliojimo metiniu galutiniu visų energijos vartotojų, kuriems taikoma ši direktyva, viduje suvartojamu energijos kiekiu, apie kurį turimi oficialūs duomenys. Šį galutinį energijos suvartojimą sudaro per šešerių metų laikotarpį galutiniams pirkėjams paskirstytos arba parduotos energijos kiekis, nekoreguojamas pagal dienolaipsnius, struktūrinius arba gamybos pokyčius.

Šio metinio vidutinio suvartojamo kiekio pagrindu vieną kartą apskaičiuojamas nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas, o gautas absoliutus sutaupytinos energijos kiekis taikomas visą šios direktyvos galiojimo laiką.

Nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas:

a)

yra 6 % pirmiau nurodyto metinio vidutinio suvartojamo kiekio;

| b) | išmatuojamas po šeštųjų šios direktyvos taikymo metų; |
| --- | --- |

b)

išmatuojamas po šeštųjų šios direktyvos taikymo metų;

| c) | yra per šešerius šios direktyvos taikymo metus pasiekto kumuliacinio metinio energijos sutaupymo rezultatas; |
| --- | --- |

c)

yra per šešerius šios direktyvos taikymo metus pasiekto kumuliacinio metinio energijos sutaupymo rezultatas;

| d) | pasiekiamas energetikos paslaugomis ir kitomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis.
  Sutaupytos energijos matavimo metodika užtikrina, kad šioje direktyvoje nustatyta bendra sutaupyta energija yra konkretus dydis ir todėl nepriklauso nuo ateities BVP augimo ir bet kokio būsimo energijos suvartojimo padidėjimo. |
| --- | --- |

d)

pasiekiamas energetikos paslaugomis ir kitomis energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėmis.

Sutaupytos energijos matavimo metodika užtikrina, kad šioje direktyvoje nustatyta bendra sutaupyta energija yra konkretus dydis ir todėl nepriklauso nuo ateities BVP augimo ir bet kokio būsimo energijos suvartojimo padidėjimo.

| 2. | Nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas išreiškiamas absoliučiu dydžiu GWh arba lygiaverčiu dydžiu, apskaičiuotu pagal II priedą. |
| --- | --- |

2.

Nacionalinis orientacinis energijos sutaupymo tikslas išreiškiamas absoliučiu dydžiu GWh arba lygiaverčiu dydžiu, apskaičiuotu pagal II priedą.

| 3. | Apskaičiuojant metinę sutaupytą energiją, galima atsižvelgti į tam tikrų metų po šios direktyvos įsigaliojimo energiją, sutaupytą dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, kurias buvo pradėta taikyti ankstesniais metais, bet ne anksčiau kaip 1995 m., ir kurios pasižymi ilgalaikiu poveikiu. Tam tikrais atvejais, kai aplinkybės gali tai pateisinti, galima atsižvelgti į priemones, kurios buvo pradėtos taikyti iki 1995 m., bet ne anksčiau kaip 1991 m. Visais atvejais gauta sutaupyta energija turi būti tikrinama, matuojama ar apskaičiuojama laikantis IV priede nurodytos bendros tvarkos. |
| --- | --- |

3.

Apskaičiuojant metinę sutaupytą energiją, galima atsižvelgti į tam tikrų metų po šios direktyvos įsigaliojimo energiją, sutaupytą dėl energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, kurias buvo pradėta taikyti ankstesniais metais, bet ne anksčiau kaip 1995 m., ir kurios pasižymi ilgalaikiu poveikiu. Tam tikrais atvejais, kai aplinkybės gali tai pateisinti, galima atsižvelgti į priemones, kurios buvo pradėtos taikyti iki 1995 m., bet ne anksčiau kaip 1991 m. Visais atvejais gauta sutaupyta energija turi būti tikrinama, matuojama ar apskaičiuojama laikantis IV priede nurodytos bendros tvarkos.

---

II PRIEDAS

GALUTINIAM VARTOJIMUI PASIRINKTO KURO IŠSKIRIAMOS ENERGIJOS KIEKIS: PERSKAIČIAVIMO LENTELĖ (1)

| Energijos produktas | kJ (žemesnioji degimo šiluma) | kgoe (žemesnioji degimo šiluma) | kWh (žemesnioji degimo šiluma) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg kokso | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg akmens anglių | 17 200–30 700 | 0,411–0,733 | 4,778–8,528 |
| 1 kg rudųjų anglių briketų | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg juodojo lignito | 10 500–21 000 | 0,251–0,502 | 2,917–5,833 |
| 1 kg rudųjų anglių | 5 600–10 500 | 0,134–0,251 | 1,556–2,917 |
| 1 kg naftingųjų skalūnų | 8 000–9 000 | 0,191–0,215 | 2,222–2,500 |
| 1 kg durpių | 7 800–13 800 | 0,186–0,330 | 2,167–3,833 |
| 1 kg durpių briketų | 16 000–16 800 | 0,382–0,401 | 4,444–4,667 |
| 1 kg sunkiųjų dyzelinių degalų (mazuto) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg dyzelinio krosnių kuro | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg automobilinio benzino (benzino) | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg parafino | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg suskystintų naftos dujų (SND) | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg gamtinių dujų (2) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg suskystintų gamtinių dujų (SGD) | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg malkų (25 % drėgnumo) (3) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg pjuvenų granulių/medienos briketų | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg atliekų | 7 400–10 700 | 0,177–0,256 | 2,056–2,972 |
| 1 MJ gautos šilumos | 1000 | 0,024 | 0,278 |
| 1 kWh elektros energijos | 3600 | 0,086 | 1 (4) |
| Šaltinis : Eurostatas. |

Energijos produktas

kJ (žemesnioji degimo šiluma)

kgoe (žemesnioji degimo šiluma)

kWh (žemesnioji degimo šiluma)

1 kg kokso

28 500

0,676

7,917

1 kg akmens anglių

17 200–30 700

0,411–0,733

4,778–8,528

1 kg rudųjų anglių briketų

20 000

0,478

5,556

1 kg juodojo lignito

10 500–21 000

0,251–0,502

2,917–5,833

1 kg rudųjų anglių

5 600–10 500

0,134–0,251

1,556–2,917

1 kg naftingųjų skalūnų

8 000–9 000

0,191–0,215

2,222–2,500

1 kg durpių

7 800–13 800

0,186–0,330

2,167–3,833

1 kg durpių briketų

16 000–16 800

0,382–0,401

4,444–4,667

1 kg sunkiųjų dyzelinių degalų (mazuto)

40 000

0,955

11,111

1 kg dyzelinio krosnių kuro

42 300

1,010

11,750

1 kg automobilinio benzino (benzino)

44 000

1,051

12,222

1 kg parafino

40 000

0,955

11,111

1 kg suskystintų naftos dujų (SND)

46 000

1,099

12,778

1 kg gamtinių dujų (2)

47 200

1,126

13,10

1 kg suskystintų gamtinių dujų (SGD)

45 190

1,079

12,553

1 kg malkų (25 % drėgnumo) (3)

13 800

0,330

3,833

1 kg pjuvenų granulių/medienos briketų

16 800

0,401

4,667

1 kg atliekų

7 400–10 700

0,177–0,256

2,056–2,972

1 MJ gautos šilumos

1000

0,024

0,278

1 kWh elektros energijos

3600

0,086

1 (4)

Šaltinis : Eurostatas.

---

(1)  Valstybės narės gali taikyti kitokius perskaičiavimo koeficientus, jei gali juos pagrįsti.

(2)  93 % metanas.

(3)  Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo šalyje dažniausiai naudojamą medienos tipą, gali nurodyti kitus dydžius.

(4)  Sutaupytai elektros energijai, išreikštai kWh, apskaičiuoti valstybės narės gali taikyti numatytąjį 2,5 koeficientą, kuris atspindi apskaičiuotą 40 % ES energijos gamybos efektyvumo per tikslinį laikotarpį vidurkį. Valstybės narės gali taikyti kitokį koeficientą, jei jos gali tai pagrįsti.

Šaltinis : Eurostatas.

---

III PRIEDAS

Orientacinis tinkamų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių pavyzdžių sąrašas

Šiame priede pateikiami pavyzdžiai, kokiose srityse gali būti tobulinamos ir įgyvendinamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo programos ir kitos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, atsižvelgiant į 4 straipsnį.

Kad į jas būtų atsižvelgta, šiomis energijos efektyvumo didinimo priemonėmis turi būti sutaupytas energijos kiekis, kurį galima aiškiai pamatuoti, patikrinti ar apskaičiuoti pagal IV priede pateiktas gaires, ir jų poveikis sutaupytam kiekiui neturi būti apskaičiuotas pagal kitas konkrečias priemones. Šie sąrašai nėra išsamūs, jie pateikiami kaip gairės.

Tinkamų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių pavyzdžiai:

Gyvenamųjų pastatų ir paslaugų sektorius

| a) | šildymas ir vėsinimas (pvz., šilumos siurbliai, nauji našūs katilai, montavimas ir (arba) veiksmingas centrinio šildymo ir (arba) vėsinimo sistemų atnaujinimas); |
| --- | --- |

a)

šildymas ir vėsinimas (pvz., šilumos siurbliai, nauji našūs katilai, montavimas ir (arba) veiksmingas centrinio šildymo ir (arba) vėsinimo sistemų atnaujinimas);

| b) | izoliavimas ir ventiliavimas (pvz., sienų ertmių ir stogų izoliavimas, dvisluoksniai ir (arba) trisluoksniai langų stiklai); |
| --- | --- |

b)

izoliavimas ir ventiliavimas (pvz., sienų ertmių ir stogų izoliavimas, dvisluoksniai ir (arba) trisluoksniai langų stiklai);

| c) | karštas vanduo (pvz., naujos įrangos montavimas, tiesioginis ir veiksmingas naudojimas patalpoms šildyti, skalbyklės); |
| --- | --- |

c)

karštas vanduo (pvz., naujos įrangos montavimas, tiesioginis ir veiksmingas naudojimas patalpoms šildyti, skalbyklės);

| d) | apšvietimas (pvz., naujos efektyvios elektros lemputės ir balastiniai įtaisai, skaitmeninės kontrolės sistemos, judesio detektorių naudojimas apšvietimo sistemose komercinės paskirties pastatuose); |
| --- | --- |

d)

apšvietimas (pvz., naujos efektyvios elektros lemputės ir balastiniai įtaisai, skaitmeninės kontrolės sistemos, judesio detektorių naudojimas apšvietimo sistemose komercinės paskirties pastatuose);

| e) | maisto ruošimas ir šaldymas (pvz., nauja efektyvi įranga, šilumos atgavimo sistemos); |
| --- | --- |

e)

maisto ruošimas ir šaldymas (pvz., nauja efektyvi įranga, šilumos atgavimo sistemos);

| f) | kita įranga ir prietaisai (pvz., kombinuoti šilumos ir elektros energijos prietaisai, nauji efektyvūs įtaisai, optimalaus energijos suvartojimo laiko kontrolė, nuostolių parengties režimo metu sumažinimas, kaupiklių, skirtų sumažinti reaktyviąją energiją, įrengimas, mažais nuostoliais pasižymintys transformatoriai); |
| --- | --- |

f)

kita įranga ir prietaisai (pvz., kombinuoti šilumos ir elektros energijos prietaisai, nauji efektyvūs įtaisai, optimalaus energijos suvartojimo laiko kontrolė, nuostolių parengties režimo metu sumažinimas, kaupiklių, skirtų sumažinti reaktyviąją energiją, įrengimas, mažais nuostoliais pasižymintys transformatoriai);

| g) | atsinaujinančios energijos šaltinių kūrimas namų ūkyje taip sumažinant perkamos energijos kiekį (pvz., saulės terminiai įrengimai, į namus tiekiamas karštas vanduo, saulės energijos naudojimas papildomai apšildant ir vėsinant patalpas); |
| --- | --- |

g)

atsinaujinančios energijos šaltinių kūrimas namų ūkyje taip sumažinant perkamos energijos kiekį (pvz., saulės terminiai įrengimai, į namus tiekiamas karštas vanduo, saulės energijos naudojimas papildomai apšildant ir vėsinant patalpas);

Pramonės sektorius

| h) | produktų gamybos procesai (pvz., efektyvesnis suspausto oro, kondensato bei jungiklių ir vožtuvų naudojimas, automatinių ir integruotų sistemų bei efektyvių parengties režimų taikymas); |
| --- | --- |

h)

produktų gamybos procesai (pvz., efektyvesnis suspausto oro, kondensato bei jungiklių ir vožtuvų naudojimas, automatinių ir integruotų sistemų bei efektyvių parengties režimų taikymas);

| i) | varikliai ir pavaros (pvz., platesnis elektroninių kontrolės prietaisų, kintamo greičio pavarų, integruotų taikomųjų programų, dažnio konversijos, didelio efektyvumo elektrinių variklių naudojimas); |
| --- | --- |

i)

varikliai ir pavaros (pvz., platesnis elektroninių kontrolės prietaisų, kintamo greičio pavarų, integruotų taikomųjų programų, dažnio konversijos, didelio efektyvumo elektrinių variklių naudojimas);

| j) | vėdintuvai, kintamo greičio pavaros ir vėdinimas (pvz., nauja įranga ir (arba) sistemos, natūralus vėdinimas); |
| --- | --- |

j)

vėdintuvai, kintamo greičio pavaros ir vėdinimas (pvz., nauja įranga ir (arba) sistemos, natūralus vėdinimas);

| k) | paklausos tenkinimo valdymas (pvz., apkrovimo valdymas, piko sumažinimo reguliavimo sistemos); |
| --- | --- |

k)

paklausos tenkinimo valdymas (pvz., apkrovimo valdymas, piko sumažinimo reguliavimo sistemos);

| l) | didelio naudingumo kogeneracija (pvz., kombinuoti šilumos ir elektros energijos prietaisai); |
| --- | --- |

l)

didelio naudingumo kogeneracija (pvz., kombinuoti šilumos ir elektros energijos prietaisai);

Transporto sektorius

| m) | naudojamas keliavimo būdas (pvz., skatinimas naudoti ekonomiškai energiją vartojančias transporto priemones bei efektyviai naudoti transporto priemones energijos suvartojimo atžvilgiu, įskaitant oro slėgio padangose reguliavimo sistemas, energijos efektyvumo įtaisus ir papildomus įtaisus, kuro papildus, kurie didina energijos efektyvumą, didelio tepalingumo alyvą ir nedidelio pasipriešinimo padangas) |
| --- | --- |

m)

naudojamas keliavimo būdas (pvz., skatinimas naudoti ekonomiškai energiją vartojančias transporto priemones bei efektyviai naudoti transporto priemones energijos suvartojimo atžvilgiu, įskaitant oro slėgio padangose reguliavimo sistemas, energijos efektyvumo įtaisus ir papildomus įtaisus, kuro papildus, kurie didina energijos efektyvumą, didelio tepalingumo alyvą ir nedidelio pasipriešinimo padangas)

| n) | keliavimo būdo pakeitimai (pvz., susitarimai dėl keliavimo į namus ir (arba) darbą ne automobiliu, dalinimasis automobiliu, kelionės būdo pakeitimai, padedantys nuo daugiau energijos suvartojančių būdų pereiti prie mažiau suvartojančiųjų, atsižvelgiant į keleivių ir km arba tonų ir km santykį) |
| --- | --- |

n)

keliavimo būdo pakeitimai (pvz., susitarimai dėl keliavimo į namus ir (arba) darbą ne automobiliu, dalinimasis automobiliu, kelionės būdo pakeitimai, padedantys nuo daugiau energijos suvartojančių būdų pereiti prie mažiau suvartojančiųjų, atsižvelgiant į keleivių ir km arba tonų ir km santykį)

Įvairių sektorių priemonės

| o) | standartai ir normos, kuriais pirmiausia siekiama didinti produktų, paslaugų bei pastatų energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

o)

standartai ir normos, kuriais pirmiausia siekiama didinti produktų, paslaugų bei pastatų energijos vartojimo efektyvumą;

| p) | energijos ženklinimo schemos; |
| --- | --- |

p)

energijos ženklinimo schemos;

| q) | matavimas, „protingos“ matavimo sistemos, pavyzdžiui, individualios matavimo priemonės, valdomos nuotoliniu būdu, ir daug informacijos pateikiančios sąskaitos; |
| --- | --- |

q)

matavimas, „protingos“ matavimo sistemos, pavyzdžiui, individualios matavimo priemonės, valdomos nuotoliniu būdu, ir daug informacijos pateikiančios sąskaitos;

| r) | mokymas ir švietimas, kuriuo sudaromos sąlygos taikyti ekonomiškai energiją vartojančias technologijas ir (arba) metodus; |
| --- | --- |

r)

mokymas ir švietimas, kuriuo sudaromos sąlygos taikyti ekonomiškai energiją vartojančias technologijas ir (arba) metodus;

Horizontalios priemonės

| s) | reglamentai, mokesčiai ir t. t., kurie mažina galutinį energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

s)

reglamentai, mokesčiai ir t. t., kurie mažina galutinį energijos suvartojimą;

| t) | konkrečios informavimo kampanijos, kuriomis skatinama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir remiamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės. |
| --- | --- |

t)

konkrečios informavimo kampanijos, kuriomis skatinama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir remiamos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės.

---

IV PRIEDAS

SUTAUPYTOS ENERGIJOS MATAVIMO IR PATIKRINIMO BENDROJI SISTEMA

1.   Sutaupytos energijos matavimas ir apskaičiavimas bei jų sunorminimas

1.1.   Sutaupytos energijos matavimas

Bendrasis

Matuojant faktinį sutaupytos energijos kiekį, apibrėžtą 4 straipsnyje, siekiant užfiksuoti bendrą energijos efektyvumo padidėjimą ir tiksliai nustatyti individualių priemonių poveikį, naudojamas suderintas skaičiavimo modelis, kuriame naudojama skaičiavimo metodų „nuo bendro prie atskiro“ ir „nuo atskiro prie bendro“ kombinacija, siekiant matuoti metinį energijos vartojimo efektyvumo padidėjimą, pateikiamą 14 straipsnyje nurodytose ataskaitose.

Kurdamas suderintą skaičiavimo modelį pagal 15 straipsnio 2 dalį, Komitetas siekia kiek įmanoma naudoti duomenis, kuriuos jau reguliariai teikia Eurostatas ir (arba) nacionalinės statistikos agentūros.

Skaičiavimas „nuo bendro prie atskiro“

Skaičiavimas „nuo bendro prie atskiro“ reiškia, kad sutaupytas energijos kiekis apskaičiuojamas pradiniu tašku laikant nacionalinius ar dar bendresnius sektorinius sutaupytos energijos lygius. Po to metiniai duomenys patikslinami atsižvelgiant į šalutinius veiksnius, pavyzdžiui, dienolaipsnius, struktūrinius pokyčius, produkcijos asortimentą ir t. t., siekiant gauti priemonę, kuri teisingai nurodo bendrą energijos vartojimo efektyvumo padidėjimą, kaip nurodyta 1.2 punkte. Šiuo metodu negaunami tikslūs, didelio detalumo lygio išmatavimai ir neparodomas priežasties ir pasekmės ryšys tarp priemonių ir jas taikant sutaupytos energijos. Tačiau šis metodas dažniausiai paprastesnis ir pigesnis, ir dažnai vadinamas „energijos vartojimo efektyvumo indikatoriais“, kadangi jis parodo pokyčius.

Kurdamas „nuo bendro prie atskiro“ metodą, naudojamą šiame suderintame skaičiavimo modelyje, Komitetas kiek įmanoma remiasi esamomis metodikomis, pavyzdžiui, ODEX modeliu (1).

Skaičiavimas „nuo atskiro prie bendro“

Dalis galutinio metinio šalies vidaus energijos suvartojimo sektoriuose, kurie patenka į šios direktyvos taikymo sritį, apskaičiuojama naudojant suderintą „nuo atskiro prie bendro“ modelį. Pagal 15 straipsnio 2 dalį kurdamas šį suderintą „nuo atskiro prie bendro“ modelį, Komitetas siekia naudoti standartinius metodus, susijusius su minimalia administracine našta ir kaštais, pirmiausia naudojant šio priedo 2.1 ir 2.2 punktuose nurodytus matavimo metodus ir sutelkiant dėmesį į sektorius, kuriuose galima ekonomiškai efektyviausiai taikyti suderintą „nuo atskiro prie bendro“ modelį.

Valstybės narės, kurios to pageidauja, 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gavusios Komisijos sutikimą, teikiamą remiantis atitinkamos valstybės narės pateiktu metodikos apibūdinimu, atlikdamos matavimą pagal suderintą „nuo atskiro prie bendro“ modelį, gali ir kitur naudoti „nuo atskiro prie bendro“ matavimo būdą.

„Nuo atskiro prie bendro“ metodas reiškia, kad energija, sutaupyta įgyvendinant konkrečią energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonę, matuojama kilovatvalandėmis (kWh), džauliais (J) arba naftos ekvivalento kilogramais (kgoe), taip pat pridedant energiją, sutaupytą taikant kitas konkrečias energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos institucijos ar agentūros užtikrins, kad skaičiuojant energiją, sutaupytą pritaikius visas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones (įskaitant mechanizmus), būtų išvengta dvigubo skaičiavimo. Taikant „nuo atskiro prie bendro“ metodą, galima naudoti 2.1 ir 2.2 punktuose nurodytus duomenis ir metodus.

16 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gavus Komisijos sutikimą, jei tam tikruose sektoriuose nėra „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimų, Komisijai pateikiamose ataskaitose galima naudoti „nuo bendro prie atskiro“ indikatorius arba mišrius „nuo atskiro prie bendro“ bei „nuo bendro prie atskiro“ skaičiavimus. Visų pirma Komisija laikosi tinkamo lankstumo vertindama tokius prašymus, susijusius su 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tarpine ataskaita. Tam tikrų „nuo bendro prie atskiro“ skaičiavimų gali prireikti vertinant poveikį priemonių, kurios buvo įgyvendinamos po 1995 m. (ir tam tikrais atvejais — po 1991 m.), ir kurios vis dar daro poveikį.

1.2.   Kaip turėtų būti sunormintas sutaupytos energijos matavimas

Sutaupyta energija nustatoma apskaičiuojant ir (arba) įvertinant vartojimą, iki ir po priemonės įgyvendinimo, kai rezultatai tikslinami ir sunorminami įvertinant paprastai energijos vartojimą veikiančias išorės sąlygas. Ilgainiui paprastai energijos suvartojimą veikiančios sąlygos gali kisti. Tokias sąlygas gali sukurti vienas ar keli tikėtini veiksniai, tokie kaip:

| a) | oro sąlygos, pvz., dienolaipsniai; |
| --- | --- |

a)

oro sąlygos, pvz., dienolaipsniai;

| b) | užimtumo lygis; |
| --- | --- |

b)

užimtumo lygis;

| c) | negyvenamų pastatų naudojimo valandos; |
| --- | --- |

c)

negyvenamų pastatų naudojimo valandos;

| d) | sumontuotos įrangos naudojama įtampa (gamyklos našumas), produkcijos asortimentas; |
| --- | --- |

d)

sumontuotos įrangos naudojama įtampa (gamyklos našumas), produkcijos asortimentas;

| e) | gamyklos našumas, gamybos lygis, apimtis arba pridėtinė vertė, įskaitant BVP lygio pakitimus; |
| --- | --- |

e)

gamyklos našumas, gamybos lygis, apimtis arba pridėtinė vertė, įskaitant BVP lygio pakitimus;

| f) | įrenginių ir transporto priemonių naudojimas pagal grafiką; |
| --- | --- |

f)

įrenginių ir transporto priemonių naudojimas pagal grafiką;

| g) | ryšiai su kitais skyriais. |
| --- | --- |

g)

ryšiai su kitais skyriais.

2.   Duomenys ir taikytini metodai (išmatuojamumas)

Yra keli duomenų rinkimo metodai, skirti išmatuoti ir (arba) apskaičiuoti sutaupytą energiją. Įvertinant energetikos paslaugas arba energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonę dažnai bus neįmanoma pasikliauti vien matavimų rezultatais. Todėl atskiriami sutaupytos energijos matavimo ir sutaupytos energijos apskaičiavimo metodai, mat pastarieji yra plačiau naudojami.

2.1.   Matavimu pagrįsti duomenys ir metodai

Sąskaitos iš paskirstymo bendrovių ar mažmenininkų

Iki įvedant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonę, atitinkamo laikotarpio matavimo pagrindu gali būti sąskaitos už išmatuotą energijos kiekį. Šias sąskaitas galima palyginti su sąskaitomis už išmatuotą energijos kiekį, išrašytomis už atitinkamą laikotarpį po priemonės įvedimo ir taikymo. Rezultatus, jei įmanoma, reikėtų palyginti su kontrolinės (nedalyvaujančios) grupės duomenimis arba sunorminti, kaip nurodyta 1.2 punkte.

Energijos pardavimų duomenys

Įvairių energijos rūšių (pvz., elektros energijos, dujų, mazuto) vartojimą galima išmatuoti palyginus mažmenininkų ar paskirstytojų pardavimo duomenis, sukauptus prieš įvedant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, su pardavimų duomenimis, gautais po priemonės įvedimo. Galima naudotis kontroline grupe ar sunorminti gautus duomenis.

Įrangos ir prietaisų pardavimo duomenys

Įrangos ir prietaisų veikimą galima apskaičiuoti vadovaujantis tiesiogiai iš gamintojų gaunama informacija. Duomenis apie įrangos ir prietaisų pardavimą galima gauti iš mažmenininkų. Taip pat galima atlikti specialias apklausas ir matavimus. Siekiant išsiaiškinti sutaupytos energijos kiekį, prieinamus duomenis galima palyginti su pardavimo statistikos duomenimis. Naudojant šį metodą, reikia atlikti patikslinimą atsižvelgiant į įrangos ar prietaiso naudojimo pokyčius.

Galutinio vartojimo apkrovimo duomenys

Pastatų ar įrenginių suvartojamą energiją galima stebėti siekiant užfiksuoti energijos paklausą prieš ir po energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės įvedimo. Svarbius susijusius veiksnius (pvz., gamybos proceso, specialios įrangos, šildymo įrenginių) galima išmatuoti tiksliau.

2.2.   Apskaičiavimu pagrįsti duomenys ir metodai

Paprastomis technologijomis apskaičiuojami duomenys: be inspekcijos

Siekiant gauti duomenis numanomo sutaupomo kiekio matavimui, dažniausiai naudojamas paprastomis technologijomis apskaičiuotų duomenų skaičiavimas neatliekant patikrinimo vietoje. Duomenis galima apskaičiuoti vadovaujantis taikomaisiais principais, ne naudojant vietoje surinktus duomenis, o darant prielaidas, paremtas įrangos specifikacijomis, taip pat pagal eksploatacines savybes, įdiegtų priemonių darbo režimus ir statistikos duomenis.

Tobulesnėmis technologijomis apskaičiuojami duomenys: inspekcija

Duomenis apie energiją galima apskaičiuoti naudojantis informacija, kurią atlikdami auditą ar kitokio pobūdžio vizito į vieną ar kelias tikslines vietas metu surinko išorės ekspertai. Tuo remiantis galima sukurti sudėtingesnius algoritmus ir (arba) simuliacinius modelius ir juos taikyti daugiau vietų (pvz., pastatams, įrangai, transporto priemonėms). Šio tipo matavimą galima dažnai naudoti papildant arba kalibruojant duomenis, apskaičiuotus naudojant paprastas technologijas.

3.   Kaip elgtis neapibrėŽties atveju

Visi šio priedo 2 skyriuje išvardyti metodai gali pasižymėti tam tikro laipsnio neapibrėžtimi. Neapibrėžtis atsiranda dėl (2):

| a) | naudojimosi įrankiais klaidų: šios klaidos paprastai pasitaiko dėl specifikacijose, kurias pateikė produktų gamintojas, esančių klaidų; |
| --- | --- |

a)

naudojimosi įrankiais klaidų: šios klaidos paprastai pasitaiko dėl specifikacijose, kurias pateikė produktų gamintojas, esančių klaidų;

| b) | modeliavimo klaidų: dažniausiai tai modelio, naudojamo tam tikriems sukauptų duomenų parametrams apskaičiuoti, klaidos; |
| --- | --- |

b)

modeliavimo klaidų: dažniausiai tai modelio, naudojamo tam tikriems sukauptų duomenų parametrams apskaičiuoti, klaidos;

| c) | atrankos klaidų: dažniausiai tai klaidos, padaromos dėl to, kad per tyrimą buvo stebimi atrinkti bandiniai, o ne visuma. |
| --- | --- |

c)

atrankos klaidų: dažniausiai tai klaidos, padaromos dėl to, kad per tyrimą buvo stebimi atrinkti bandiniai, o ne visuma.

Be to, neapibrėžtis gali atsirasti dėl planinių ir neplanuotų prielaidų, kurios paprastai yra susijusios su apskaičiavimais, išlygomis ir (arba) taikomojo pobūdžio duomenų panaudojimu. Klaidų dažnumas taip pat susijęs su pasirinkta duomenų kaupimo sistema, kuri yra apibūdinta šio priedo 2.1 ir 2.2 punktuose. Patariama nurodyti ir kitas neapibrėžties specifikacijas.

Valstybės narės, pranešdamos, kaip įgyvendinami šioje direktyvoje numatyti tikslai, gali rinktis kiekybinės neapibrėžties metodą. Kiekybinė neapibrėžtis išreiškiama statistiškai prasmingai, nurodant tikslumo ir patikimumo lygį. Pavyzdžiui, „kiekybinė klaida, kuri nustatoma 90 % patikimumu, yra ± 20 %“.

Jei taikomas kiekybinės neapibrėžties metodas, valstybės narės taip pat atsižvelgia į tai, kad priimtinas neapibrėžties lygis, kurio reikia skaičiuojant sutaupytą energiją, priklauso nuo taupymo lygio ir mažėjančios neapibrėžties energijos ekonominio efektyvumo.

4.   Energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių taikymo laikotarpių suderinimas atliekant „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimą

Kai kurių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių taikymas trunka dešimtmečius, tuo tarpu kitos priemonės taikomos trumpesnį laiką. Toliau sąraše pateikiami keli energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių vidutinio galiojimo laiko pavyzdžiai:

| Profesionalus privačių būstų palėpių izoliavimas | 30 metų |
| --- | --- |
| Privačių būstų sienų ertmių izoliavimas | 40 metų |
| Langų sluoksnių keitimas E į C lygį (m2) | 20 metų |
| Katilų keitimas B į A | 15 metų |
| Šildymo kontrolė — atnaujinimas ir katilų pakeitimas | 15 metų |
| Kompaktinės fluorescencinės lempos — mažmeninėje prekyboje | 16 metų |
| Šaltinis: Energijos vartojimo efektyvumo įsipareigojimas 2005–2008 m., JK |

Profesionalus privačių būstų palėpių izoliavimas

30 metų

Privačių būstų sienų ertmių izoliavimas

40 metų

Langų sluoksnių keitimas E į C lygį (m2)

20 metų

Katilų keitimas B į A

15 metų

Šildymo kontrolė — atnaujinimas ir katilų pakeitimas

15 metų

Kompaktinės fluorescencinės lempos — mažmeninėje prekyboje

16 metų

Šaltinis: Energijos vartojimo efektyvumo įsipareigojimas 2005–2008 m., JK

Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės panašias priemones taikytų vienodą laikotarpį, šie taikymo laikotarpiai bus suderinti Europos lygiu. Todėl Komisija, padedama pagal 16 straipsnį įsteigto Komiteto, ne vėliau kaip... (3) pakeičia pirmiau nurodytą sąrašą sutartu preliminariu skirtingų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių vidutinės taikymo trukmės sąrašu.

5.   Kaip uŽtikrinti energijos taupymo multiplikatoriaus efektą ir kaip išvengti dvigubo skaičiavimo taikant mišrius „nuo bendro prie atskiro“ ir „nuo atskiro prie bednro“ metodus

Vienos energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės įgyvendinimas, pvz., karšto vandens katilo ir vamzdžių izoliavimas pastate arba savo poveikiu lygiavertė priemonė, ateityje gali rinkoje pasižymėti multiplikatoriaus efektu, tai yra, rinka priemonę įgyvendins automatiškai be tolesnio institucijų ar agentūrų, nurodytų 4 straipsnio 3 dalyje, ar privačių energetikos paslaugų teikėjų įsikišimo. Multiplikatoriaus efektu pasižyminti priemonė daugeliu atvejų būtų labiau ekonomiškai efektyvi nei priemonės, kurias reikia reguliariai kartoti. Valstybės narės apskaičiuoja tokių priemonių energijos taupymo galimybes, įskaitant jų multiplikatoriaus efektą, ir patikrina bendrą poveikį atlikdamos vėlesnį (ex-post) įvertinimą tam tikrais atvejais naudodamos indikatorius.

Atliekamos sutaupytos energijos dvigubo skaičiavimo pataisos. Skatinama naudoti matricas, kuriomis susumuojami priemonių poveikiai.

Į galimą energijos sutaupomą kiekį po tikslinio laikotarpio neatsižvelgiama, kai valstybės narės pateikia ataskaitas dėl šios direktyvos 4 straipsnyje nurodyto bendrojo tikslo. Bet kuriuo atveju reikėtų skatinti ilgalaikį poveikį rinkai turinčias priemones, o teikiant ataskaitą dėl 4 straipsnyje nurodytų tikslų reikėtų atsižvelgti į priemones, kurios jau yra pasižymėjusios energijos taupymo multiplikatoriaus efektu, jeigu jas galima išmatuoti ir patikrinti laikantis šiame priede nurodytų gairių.

6.   Kaip patikrinti sutaupytos energijos kiekį

Jei manoma, kad energija sutaupyta ekonomiškai efektyviai ir taupymas yra būtinas, energijos kiekius, sutaupytus taikant konkrečias energetikos paslaugas ar kitas energijos efektyvumo didinimo priemones, patikrina trečioji šalis. Tai gali atlikti nepriklausomi konsultantai, EPB ar kiti rinkos dalyviai. Išsamesnius nurodymus šiuo klausimu gali pateikti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos atitinkamos valstybių narių valdžios institucijos ar agentūros.

Šaltiniai: Europos tolesnio duomenų saugojimo valdymo (DSM) ir elektros energetikos paslaugų programų įvertinimo vadovas; IEA, INDEEP duomenų bazė; Tarptautinio naudingumo koeficiento matavimo ir patikrų protokolas (IPMVP), 1 tomas (2002 m. kovo mėn. redakcija).

---

(1)  ODYSSEE-MURE projektas, SAVE programa. Komisija, 2005 m.

(2)  Tarptautinio naudingumo koeficiento matavimo ir patikrų protokolo (IPMVP) B priede pateikiamas kiekybinės neapibrėžties lygio nustatymo modelis, kuris remiasi šiomis trimis klaidomis.

(3)  Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---

V PRIEDAS

ORIENTACINIS ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO DIDINIMO PRIEMONIŲ VIEŠAJAME SEKTORIUJE PAVYZDŽIŲ SĄRAŠAS

Nepažeidžiant nacionalinių ir Bendrijos viešųjų pirkimų srities teisės aktų, valstybės narės gali užtikrinti, kad viešajame sektoriuje būtų taikomi šie orientacinio sąrašo reikalavimai, atsižvelgiant į 5 straipsnyje nurodytą pavyzdinį viešojo sektoriaus vaidmenį

| a) | reikalavimai sutaupytai energijai naudoti finansinius instrumentus, įskaitant sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuriais nustatoma, kaip užtikrinti išmatuojamą ir iš anksto numatytą sutaupytos energijos kiekį (net ir tada, kai viešojo valdymo organizacijos yra perdavusios savo atsakomybę kitiems); |
| --- | --- |

a)

reikalavimai sutaupytai energijai naudoti finansinius instrumentus, įskaitant sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuriais nustatoma, kaip užtikrinti išmatuojamą ir iš anksto numatytą sutaupytos energijos kiekį (net ir tada, kai viešojo valdymo organizacijos yra perdavusios savo atsakomybę kitiems);

| b) | reikalavimai perkant įrangą ir transporto priemones jas rinktis pagal įvairių kategorijų įrangos ir transporto priemonių efektyvios energijos produktų specifikacijų sąrašus, kuriuos turi parengti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos institucijos ar agentūros, naudodamos, kai tinkama, taikymo laiko sąnaudų sumažinimo iki minimumo analizę arba panašius metodus ekonominiam efektyvumui užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

reikalavimai perkant įrangą ir transporto priemones jas rinktis pagal įvairių kategorijų įrangos ir transporto priemonių efektyvios energijos produktų specifikacijų sąrašus, kuriuos turi parengti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos institucijos ar agentūros, naudodamos, kai tinkama, taikymo laiko sąnaudų sumažinimo iki minimumo analizę arba panašius metodus ekonominiam efektyvumui užtikrinti;

| c) | reikalavimai pirkti gaminius, kurie visuose režimuose, įskaitant parengties režimą, naudoja nedaug energijos, taikant, kur įmanoma, naudojimo laiko sąnaudų sumažinimo iki minimumo analizę arba palyginamus metodus ekonominiam efektyvumui užtikrinti; |
| --- | --- |

c)

reikalavimai pirkti gaminius, kurie visuose režimuose, įskaitant parengties režimą, naudoja nedaug energijos, taikant, kur įmanoma, naudojimo laiko sąnaudų sumažinimo iki minimumo analizę arba palyginamus metodus ekonominiam efektyvumui užtikrinti;

| d) | reikalavimai pakeisti arba įrengti esamoje įrangoje ir transporto priemonėse įrangą, išvardytą šios pastraipos b ir c punktuose; |
| --- | --- |

d)

reikalavimai pakeisti arba įrengti esamoje įrangoje ir transporto priemonėse įrangą, išvardytą šios pastraipos b ir c punktuose;

| e) | reikalavimai taikyti energijos vartojimo auditą ir įgyvendinti po jo parengtas ekonominio efektyvumo rekomendacijas. |
| --- | --- |

e)

reikalavimai taikyti energijos vartojimo auditą ir įgyvendinti po jo parengtas ekonominio efektyvumo rekomendacijas.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2003 m. gruodžio 10 d. Komisija, remdamasi EB sutarties 175 straipsnio 1 dalimi, pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl galutinio energijos vartojimo efektyvumo ir energijos paslaugų. (1)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę 2004 m. spalio 28 d. (2) Regionų komitetas pateikė savo nuomonę 2004 m. birželio 17 d. (3).

Europos Parlamentas priėmė savo nuomonę pirmuoju svarstymu 2005 m. birželio 7 d. (4), pritardamas 97 pakeitimams.

2005 m. rugsėjo 23 d. Taryba priėmė savo bendrąją poziciją pagal EB Sutarties 251 straipsnį.

II.   PASIŪLYMO TIKSLAS

Pasiūlymo tikslas — skatinti energijos efektyvumą nustatant valstybėms narėms privalomu energijos taupymo rodiklius ir imantis priemonių, kuriomis bus sukurta energijos paslaugų rinka. Pasiūlyme dėmesys skiriamas su paklausa susijusiai sričiai (t. y. galutiniam vartotojui ir mažmeniniams tiekėjams), todėl gali būti laikoma, kad pasiūlymas papildo ankstesnius Bendrijos teisės aktus energijos tiekimo srityje. Juo norima prisidėti siekiant, kad ES įgyvendintų tikslą sumažinti CO2 išmetimo kiekį, toliau stiprinti vadovaujantį Bendrijos vaidmenį pasaulinėje energiją taupančių produktų ir paslaugų rinkoje, tokiu būdu įnešant indėlį į Lisabonos procesą. Šis pasiūlymas taip pat turės teigiamą poveikį tiekimo saugumui.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Taryba sutinka su Komisijos nuomone, kad pirmenybė turi būti teikiama energijos efektyvumui, ir todėl iš esmės remia bendrą Komisijos pasiūlymo tikslą. Dauguma pakeitimų, kuriuos Taryba pateikė savo bendrojoje pozicijoje, siekiama direktyvos projektą suderinti su skirtingomis nacionalinėmis padėtimis ir esančiomis praktikomis, sumažinti sąnaudas ir palengvinti direktyvos taikymo administracinę naštą bei sudaryti iš esmės lengvesnes jos įgyvendinimo sąlygas.

| a) | Taryba sutiko su šiais 37 iš Europos Parlamento priimtų 97 pakeitimų:






  — | su visu tekstu (perrašius kai kuriuos pakeitimus): 1, 11, 12, 13 (4 konstatuojamojoje dalyje), 21, 23 (5), 33 (4 str. 3 dalis), 47, 48, 50 (6 str. 3 dalis), 56–58, 76 (16 str.), 82, 86, 90, 98 (IV priedas, 1.2 punktas), |
| --- | --- | --- |

a)

Taryba sutiko su šiais 37 iš Europos Parlamento priimtų 97 pakeitimų:

—

su visu tekstu (perrašius kai kuriuos pakeitimus): 1, 11, 12, 13 (4 konstatuojamojoje dalyje), 21, 23 (5), 33 (4 str. 3 dalis), 47, 48, 50 (6 str. 3 dalis), 56–58, 76 (16 str.), 82, 86, 90, 98 (IV priedas, 1.2 punktas),

| — | su teksto dalimi: 3, 7, 14 (2 str. 2 dalis), 63, 69 (13 str. 3 dalies d punktas ir 13 konstatuojamosios dalies b punktas), 74, 79, 80, 87 (taip pat III priedo q punkte) ir 99, iš esmės: 16 (3 str. c punktas), 17 (3 str. d punktas), 22, 49 (6 str. a punktas), 64, 70, 88 (III priedo r punktas), 83 ir 92 (III priedo m ir n punktai). |
| --- | --- |

—

su teksto dalimi: 3, 7, 14 (2 str. 2 dalis), 63, 69 (13 str. 3 dalies d punktas ir 13 konstatuojamosios dalies b punktas), 74, 79, 80, 87 (taip pat III priedo q punkte) ir 99, iš esmės: 16 (3 str. c punktas), 17 (3 str. d punktas), 22, 49 (6 str. a punktas), 64, 70, 88 (III priedo r punktas), 83 ir 92 (III priedo m ir n punktai).

| — | Taryba nepritarė šiems 60 pakeitimų: 2, 4, 5 ir 10 (kurie yra susiję), 6, 8, 9, 15, 18, 101, 20, 24–32, 34, 104, 107, 108, 38–41, 43–46, 51–55, 59–62, 65–68, 71, 72, 75, 77, 78, 81, 84, 85, 89, 91, 93–96, 109, iš kurių Komisija nepritarė šiems pakeitimams: 4, 18, 20, |
| --- | --- |

—

Taryba nepritarė šiems 60 pakeitimų: 2, 4, 5 ir 10 (kurie yra susiję), 6, 8, 9, 15, 18, 101, 20, 24–32, 34, 104, 107, 108, 38–41, 43–46, 51–55, 59–62, 65–68, 71, 72, 75, 77, 78, 81, 84, 85, 89, 91, 93–96, 109, iš kurių Komisija nepritarė šiems pakeitimams: 4, 18, 20,

24–25, 53, 55, 59, 61–62, 67–68, 77, 81, 89, 91, 101 ir 104.

Kai kuriuose pagrindiniuose pakeitimuose, kuriems Taryba nepritarė (svarbiausia, 29 ir 39 pakeitimuose), labai nukrypstama nuo pradinio Komisijos pasiūlymo nuostatų. Tas pačias nuostatas Taryba pakeitė savo bendrojoje pozicijoje: nesutikimo su šiais pagrindiniais pakeitimais priežastys toliau pateikiamos 2 dalyje.

| b) | Taryba pateikė kelis Komisijos pasiūlymo pakeitimus, kurie pateikiami toliau. |
| --- | --- |

b)

Taryba pateikė kelis Komisijos pasiūlymo pakeitimus, kurie pateikiami toliau.

2.   Konkrečios pastabos

| a) | Pagrindiniai pakeitimai, kuriuos pateikė Taryba, yra susiję su rodikliais 4 ir 5 straipsniuose:






  — | 4 straipsnis: bendrojoje pozicijoje pateikiamas orientacinis rodiklis vietoj privalomo rodiklio — 6 % šeštiesiems direktyvos taikymo metams (4 str. 1 dalis ir 8a konstatuojamoji dalis). Valstybės narės įpareigojamos imtis priemonių, kurios padėtų pasiekti orientacinį rodiklį (4 str. 1 dalis) ir turi pačios nustatyti tarpinius orientacinius rodiklius tretiesiems taikymo metams (4 str. 2 dalis). |
| --- | --- | --- |

a)

Pagrindiniai pakeitimai, kuriuos pateikė Taryba, yra susiję su rodikliais 4 ir 5 straipsniuose:

—

4 straipsnis: bendrojoje pozicijoje pateikiamas orientacinis rodiklis vietoj privalomo rodiklio — 6 % šeštiesiems direktyvos taikymo metams (4 str. 1 dalis ir 8a konstatuojamoji dalis). Valstybės narės įpareigojamos imtis priemonių, kurios padėtų pasiekti orientacinį rodiklį (4 str. 1 dalis) ir turi pačios nustatyti tarpinius orientacinius rodiklius tretiesiems taikymo metams (4 str. 2 dalis).

| — | 5 straipsnis: bendrojoje pozicijoje nebėra atskiro didesnio rodiklio valstybiniam sektoriui (5 str. 1 dalis); tačiau valstybinis sektorius privalo atlikti pavyzdinį vaidmenį, imantis vienos ar keleto energijos efektyvumo gerinimo priemonių (teisėkūros iniciatyvų ir (arba) savanoriškų susitarimų (6) ar kitų lygiaverčio pobūdžio sistemų), ir valstybės narės prižiūri šio sektoriaus veikimą laikantis nacionalinio orientacinio taupymo rodiklio. |
| --- | --- |

—

5 straipsnis: bendrojoje pozicijoje nebėra atskiro didesnio rodiklio valstybiniam sektoriui (5 str. 1 dalis); tačiau valstybinis sektorius privalo atlikti pavyzdinį vaidmenį, imantis vienos ar keleto energijos efektyvumo gerinimo priemonių (teisėkūros iniciatyvų ir (arba) savanoriškų susitarimų (6) ar kitų lygiaverčio pobūdžio sistemų), ir valstybės narės prižiūri šio sektoriaus veikimą laikantis nacionalinio orientacinio taupymo rodiklio.

Taryba pasirinko, kad rodiklis būtų orientacinis (o ne privalomas, kaip siūlė Komisija) ir kad konkretūs rodikliai nebūtų nustatyti valstybiniam sektoriui, atsižvelgdama į tai:

| — | valstybės narės manė, kad būtų netinkama būti patrauktoms į Teisingumo Teismą tik dėl tos priežasties, kad nepasiektas nustatytas taupymo lygis: pavyzdžiui, jei valstybė narė sutaupė „tik“ 5 % po šešerių metų vietoj nustatytų 6 %. Tikslų pasiekimas ateityje yra tiesiogiai susijęs su kiekvieno piliečio ir įmonės „energijos vartojimo elgsena“ — elgsena, kurią valstybės narės siekia įtakoti naudodamos direktyvos projekte pasiūlytas įvairias priemones. Tačiau negalima visiškai atspėti, koks bus šių priemonių taikymo galutinis grynasis rezultatas, ir todėl valstybės narės negali jo visiškai kontroliuoti. |
| --- | --- |

—

valstybės narės manė, kad būtų netinkama būti patrauktoms į Teisingumo Teismą tik dėl tos priežasties, kad nepasiektas nustatytas taupymo lygis: pavyzdžiui, jei valstybė narė sutaupė „tik“ 5 % po šešerių metų vietoj nustatytų 6 %. Tikslų pasiekimas ateityje yra tiesiogiai susijęs su kiekvieno piliečio ir įmonės „energijos vartojimo elgsena“ — elgsena, kurią valstybės narės siekia įtakoti naudodamos direktyvos projekte pasiūlytas įvairias priemones. Tačiau negalima visiškai atspėti, koks bus šių priemonių taikymo galutinis grynasis rezultatas, ir todėl valstybės narės negali jo visiškai kontroliuoti.

| — | Šios direktyvos įgyvendinimo pradžia labai skiriasi valstybės narėse, kai kurios valstybės narės jau dėjo dideles — daug kainuojančias — pastangas praeityje, dažniausiai valstybiniame sektoriuje. Todėl tobulinimo sritys yra skirtingos valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

Šios direktyvos įgyvendinimo pradžia labai skiriasi valstybės narėse, kai kurios valstybės narės jau dėjo dideles — daug kainuojančias — pastangas praeityje, dažniausiai valstybiniame sektoriuje. Todėl tobulinimo sritys yra skirtingos valstybėse narėse.

| — | Valstybės narės turėtų imtis tik ekonomiškai efektyvių priemonių (tai atitinka Komisijos motyvus jos paaiškinamajame memorandume, ir todėl Taryba 4 straipsnio 1 dalį papildė tam skirta nuostata). Todėl valstybės narės nori imtis priemonių srityje, kur ekonominis efektyvumas yra didžiausias, nepriklausomai nuo sektoriaus — valstybinio ar privataus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų imtis tik ekonomiškai efektyvių priemonių (tai atitinka Komisijos motyvus jos paaiškinamajame memorandume, ir todėl Taryba 4 straipsnio 1 dalį papildė tam skirta nuostata). Todėl valstybės narės nori imtis priemonių srityje, kur ekonominis efektyvumas yra didžiausias, nepriklausomai nuo sektoriaus — valstybinio ar privataus.

Be to, dabar įrašyta komitologijos tvarka (16 straipsnis, atitinkantis 76 ir 99 pakeitimus): pagrindinė jos naudojimo užduotis bus toliau tobulinti prieduose nustatytą skaičiavimo metodiką (įskaitant reikiamos pusiausvyros, siektinos tarp „nuo bendro prie atskiro“ ir „nuo atskiro prie bendro“ matavimo, įvertinimą) ir suderinti ją su technikos raida. Taip pat įtrauktos nuostatos, pagal kurias bus leidžiama naudotis savanoriškais susitarimais kaip priemonėmis, padedančiomis pasiekti orientacinius rodiklius.

| b) | Kiti pakeitimai






  — | Taryba pateikė kelias naujas konstatuojamąsias dalis (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c, 13b) ir išplėtė esamas 8 ir 12 konstatuojamąsias dalis. |
| --- | --- | --- |

b)

Kiti pakeitimai

—

Taryba pateikė kelias naujas konstatuojamąsias dalis (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c, 13b) ir išplėtė esamas 8 ir 12 konstatuojamąsias dalis.

| — | 1 straipsnio antra įtrauka: formuluotė buvo pakeista taip, kad būtų atspindėta, jog šia direktyva siekiama sudaryti sąlygas energijos paslaugų rinkos kūrimui, o ne kurti tokią rinką. |
| --- | --- |

—

1 straipsnio antra įtrauka: formuluotė buvo pakeista taip, kad būtų atspindėta, jog šia direktyva siekiama sudaryti sąlygas energijos paslaugų rinkos kūrimui, o ne kurti tokią rinką.

| — | 2 straipsnis: šis straipsnis buvo iš dalies pakeistas taip, kad jis taip pat netaikomas transporto įmonių padaliniams, kurie savo veikloje iš esmės naudoja aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą (panaši išimtis taip pat buvo numatyta Komisijos pasiūlyme panaudojant „energijos“ sąvoką) bei tam tikriems ginkluotųjų pajėgų padaliniams. |
| --- | --- |

—

2 straipsnis: šis straipsnis buvo iš dalies pakeistas taip, kad jis taip pat netaikomas transporto įmonių padaliniams, kurie savo veikloje iš esmės naudoja aviacinį kurą ir jūrų transporto talpyklų kurą (panaši išimtis taip pat buvo numatyta Komisijos pasiūlyme panaudojant „energijos“ sąvoką) bei tam tikriems ginkluotųjų pajėgų padaliniams.

| — | 3 straipsnyje esančias sąvokas Taryba stengėsi padaryti kuo glaustesnes, labiau suderintas ir kuo labiau naudotinas, prireikus derindama jas su kituose Bendrijos teisės aktuose esančiomis sąvokomis. |
| --- | --- |

—

3 straipsnyje esančias sąvokas Taryba stengėsi padaryti kuo glaustesnes, labiau suderintas ir kuo labiau naudotinas, prireikus derindama jas su kituose Bendrijos teisės aktuose esančiomis sąvokomis.

| — | 5 straipsnyje pateiktas lankstumo elementas pabrėžiant ekonomiškai efektyviausias priemones ir nurodant tinkamą valdymo lygį, kuriame turi būti nustatyta konkreti priemonė. Be to, 5 straipsnio 4 dalyje esantis viešųjų pirkimų taisyklių sąrašas (kuris jau Komisijos pasiūlyme nebuvo privalomo pobūdžio: „Valstybės narės gali...“) buvo perkeltas į V priedą — tai buvo padaryta siekiant nepašalinti kitų potencialių ekonomiškai efektyvių priemonių, kurių galėtų imtis valstybinis sektorius. 5 straipsnio 5 dalis buvo išbraukta, kadangi ji nėra būtina atsižvelgiant į Komisijos iniciatyvos teisę. |
| --- | --- |

—

5 straipsnyje pateiktas lankstumo elementas pabrėžiant ekonomiškai efektyviausias priemones ir nurodant tinkamą valdymo lygį, kuriame turi būti nustatyta konkreti priemonė. Be to, 5 straipsnio 4 dalyje esantis viešųjų pirkimų taisyklių sąrašas (kuris jau Komisijos pasiūlyme nebuvo privalomo pobūdžio: „Valstybės narės gali...“) buvo perkeltas į V priedą — tai buvo padaryta siekiant nepašalinti kitų potencialių ekonomiškai efektyvių priemonių, kurių galėtų imtis valstybinis sektorius. 5 straipsnio 5 dalis buvo išbraukta, kadangi ji nėra būtina atsižvelgiant į Komisijos iniciatyvos teisę.

| — | 6 straipsnis buvo pertvarkytas: b ir c punktai perkelti į 1 dalį, o a punktas performuluotas 2 dalyje. Šioje 2 dalyje valstybėms narėms siūloma pasirinkti skirtingas prievoles, kurios turi būti taikomos bendrovėms, kurioms taikomas šis straipsnis. |
| --- | --- |

—

6 straipsnis buvo pertvarkytas: b ir c punktai perkelti į 1 dalį, o a punktas performuluotas 2 dalyje. Šioje 2 dalyje valstybėms narėms siūloma pasirinkti skirtingas prievoles, kurios turi būti taikomos bendrovėms, kurioms taikomas šis straipsnis.

| — | 7 straipsnis: šis straipsnis buvo ypač radikalus, o jo pirminio varianto įgyvendinimas galėjo pareikalauti didelių sąnaudų, kadangi pagal jį valstybės narės būtų atsakingos užtikrinant, kad visos efektyvaus energijos vartojimo priemonės būtų pasiūlytos visiems vartotojams. Bendrojoje pozicijoje šiuo straipsniu siekiama užtikrinti optimalų skaidrumą ir informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo mechanizmus ir finansines bei teisines sistemas platinimą rinkos dalyviams. |
| --- | --- |

—

7 straipsnis: šis straipsnis buvo ypač radikalus, o jo pirminio varianto įgyvendinimas galėjo pareikalauti didelių sąnaudų, kadangi pagal jį valstybės narės būtų atsakingos užtikrinant, kad visos efektyvaus energijos vartojimo priemonės būtų pasiūlytos visiems vartotojams. Bendrojoje pozicijoje šiuo straipsniu siekiama užtikrinti optimalų skaidrumą ir informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo mechanizmus ir finansines bei teisines sistemas platinimą rinkos dalyviams.

| — | 8 straipsnis: pagal šio straipsnio pirminį variantą valstybės narės būtų atsakingos užtikrinant, kad kvalifikacijos suteikimo, akreditavimo ir (arba) sertifikavimo sistemomis galėtų naudotis visi energijos paslaugas teikiantys rinkos dalyviai. Šis straipsnis buvo pakeistas taip, kad pagal jį valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę naudotis, jei būtina, tokiomis sistemomis — tai veiksmingai leidžia valstybėms narėms atsižvelgti į kitus susijusius veiksnius (pavyzdžiui, minėtos rinkos brandumo laipsnį, rinkos dalyvių skaičių ir paklausą) prieš kuriant šias (daug kainuojančias) sistemas. |
| --- | --- |

—

8 straipsnis: pagal šio straipsnio pirminį variantą valstybės narės būtų atsakingos užtikrinant, kad kvalifikacijos suteikimo, akreditavimo ir (arba) sertifikavimo sistemomis galėtų naudotis visi energijos paslaugas teikiantys rinkos dalyviai. Šis straipsnis buvo pakeistas taip, kad pagal jį valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę naudotis, jei būtina, tokiomis sistemomis — tai veiksmingai leidžia valstybėms narėms atsižvelgti į kitus susijusius veiksnius (pavyzdžiui, minėtos rinkos brandumo laipsnį, rinkos dalyvių skaičių ir paklausą) prieš kuriant šias (daug kainuojančias) sistemas.

| — | 10 straipsnis papildytas nuostata, pagal kurią leidžiama tam tikromis aplinkybėmis taikyti sistemas ir tarifų struktūras, kuriomis siekiama socialinių tikslų. |
| --- | --- |

—

10 straipsnis papildytas nuostata, pagal kurią leidžiama tam tikromis aplinkybėmis taikyti sistemas ir tarifų struktūras, kuriomis siekiama socialinių tikslų.

| — | 12 straipsnis papildytas dviem dalimis:






  — | 2 dalyje užtikrinama, kad tam tikrais atvejais gali būti naudojamos kitos, mažiau kainuojančios audito priemonės, |
| --- | --- | --- |

—

12 straipsnis papildytas dviem dalimis:

—

2 dalyje užtikrinama, kad tam tikrais atvejais gali būti naudojamos kitos, mažiau kainuojančios audito priemonės,

| — | 3 dalyje nurodoma, kad patalpos, kurioms buvo išduotas sertifikatas pagal Direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo, atitinka audito reikalavimus; be to, šis straipsnis leidžia atlikti auditą, vykdomą pagal sistemas, paremtas savanoriškais susitarimais. |
| --- | --- |

—

3 dalyje nurodoma, kad patalpos, kurioms buvo išduotas sertifikatas pagal Direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo, atitinka audito reikalavimus; be to, šis straipsnis leidžia atlikti auditą, vykdomą pagal sistemas, paremtas savanoriškais susitarimais.

| — | 13 straipsnis pakeistas taip, kad jo taikymas būtų lankstesnis, mažiau kainuotų ir būtų išvengta neproporcingos administracinės naštos. |
| --- | --- |

—

13 straipsnis pakeistas taip, kad jo taikymas būtų lankstesnis, mažiau kainuotų ir būtų išvengta neproporcingos administracinės naštos.

| — | 14 straipsnio atskaitomybės reikalavimai supaprastinti ir iš dalies pakeisti: taikant 1 dalį Komisijai leidžiama atsižvelgti į esamus skaičiavimo metodus, 2 dalyje dabar numatoma, kad valstybės narės turi pateikti vieną tarpinę ir vieną galutinę ataskaitą. |
| --- | --- |

—

14 straipsnio atskaitomybės reikalavimai supaprastinti ir iš dalies pakeisti: taikant 1 dalį Komisijai leidžiama atsižvelgti į esamus skaičiavimo metodus, 2 dalyje dabar numatoma, kad valstybės narės turi pateikti vieną tarpinę ir vieną galutinę ataskaitą.

| — | Įrašytas naujas 15 straipsnis, kuriame sukonkretintos Komisijos užduotys bei jų tvarkaraštis atsižvelgiant į komitologijos tvarką. Jame taip pat numatyta (kartu ir atitinkamos I ir IV priedų nuostatos), kad Komisija sukuria skaičiavimo metodiką, apimančią „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, kurią valstybės narės turi naudoti nuo direktyvos taikymo dienos (15 str. 2 dalis). Užbaigusi šią užduotį, Komisija turėtų tęsti savo darbą siekdama įvertinti, ar galima toliau didinti „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, įvertindama svarbius veiksnius (15 str. 3 dalis); jeigu Komisija nusprendžia, kad galima didinti „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, valstybės narės turi naudoti šią naują metodiką dvejus metus nuo direktyvos taikymo datos. |
| --- | --- |

—

Įrašytas naujas 15 straipsnis, kuriame sukonkretintos Komisijos užduotys bei jų tvarkaraštis atsižvelgiant į komitologijos tvarką. Jame taip pat numatyta (kartu ir atitinkamos I ir IV priedų nuostatos), kad Komisija sukuria skaičiavimo metodiką, apimančią „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, kurią valstybės narės turi naudoti nuo direktyvos taikymo dienos (15 str. 2 dalis). Užbaigusi šią užduotį, Komisija turėtų tęsti savo darbą siekdama įvertinti, ar galima toliau didinti „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, įvertindama svarbius veiksnius (15 str. 3 dalis); jeigu Komisija nusprendžia, kad galima didinti „nuo atskiro prie bendro“ tipo apskaičiavimų procentinę dalį, valstybės narės turi naudoti šią naują metodiką dvejus metus nuo direktyvos taikymo datos.

| — | 18 straipsnyje Komisijos pasiūlytas nerealus galutinis terminas — 2006 m. birželio 1 d. — pakeičiamas dvejų metų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiu. Šiuo laikotarpiu bus galima užbaigti įprastas teisėkūros procedūras nacionaliniu lygiu ir sudaroma galimybė:






  — | valstybėms narėms nusiųsti Komisijai informaciją apie esamus skaičiavimo metodus, kad ji galėtų į juos atsižvelgti (pageidautina per 6 mėnesius, 14 str. 1 dalis), |
| --- | --- | --- |

—

18 straipsnyje Komisijos pasiūlytas nerealus galutinis terminas — 2006 m. birželio 1 d. — pakeičiamas dvejų metų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiu. Šiuo laikotarpiu bus galima užbaigti įprastas teisėkūros procedūras nacionaliniu lygiu ir sudaroma galimybė:

—

valstybėms narėms nusiųsti Komisijai informaciją apie esamus skaičiavimo metodus, kad ji galėtų į juos atsižvelgti (pageidautina per 6 mėnesius, 14 str. 1 dalis),

| — | Komisijai sukurti skaičiavimo metodiką (per 18 mėnesių, 15 str. 2 dalis), |
| --- | --- |

—

Komisijai sukurti skaičiavimo metodiką (per 18 mėnesių, 15 str. 2 dalis),

| — | valstybėms narėms apskaičiuoti nacionalinį orientacinį taupymo rodiklį ir pasirengti skaičiavimo metodikos praktiniam taikymui. |
| --- | --- |

—

valstybėms narėms apskaičiuoti nacionalinį orientacinį taupymo rodiklį ir pasirengti skaičiavimo metodikos praktiniam taikymui.

| — | I priedas dabar atspindi iš dalies pakeistą nacionalinio orientacinio taupymo rodiklio skaičiavimo metodiką. 3 punkte Taryba pakeitė datą — 1991 m. į 1995 m., — kurią Komisija pasiūlė kaip prognozės terminą, po kurio paprastai galima atsižvelgti į priemones apskaičiuojant, kiek sutaupyta per metus. Tačiau Taryba paliko, kad 1991 m. data taikoma tam tikrais atvejais: ši nuostata reikalinga toms valstybėms narėms, kurios 1991–1994 m. laikotarpiu inicijavo tam tikras politikos priemones, kurios tebenaudojamos šiandien. Be to, ja užtikrinama, kad su valstybėmis narėmis, kurios jau ėmėsi didelių pastangų praeityje energijos efektyvumo gerinimo srityje, nebūtų elgiamasi neteisingai palyginus su valstybėmis narėmis, kurios dar nesiėmė panašaus masto veiksmų. |
| --- | --- |

—

I priedas dabar atspindi iš dalies pakeistą nacionalinio orientacinio taupymo rodiklio skaičiavimo metodiką. 3 punkte Taryba pakeitė datą — 1991 m. į 1995 m., — kurią Komisija pasiūlė kaip prognozės terminą, po kurio paprastai galima atsižvelgti į priemones apskaičiuojant, kiek sutaupyta per metus. Tačiau Taryba paliko, kad 1991 m. data taikoma tam tikrais atvejais: ši nuostata reikalinga toms valstybėms narėms, kurios 1991–1994 m. laikotarpiu inicijavo tam tikras politikos priemones, kurios tebenaudojamos šiandien. Be to, ja užtikrinama, kad su valstybėmis narėmis, kurios jau ėmėsi didelių pastangų praeityje energijos efektyvumo gerinimo srityje, nebūtų elgiamasi neteisingai palyginus su valstybėmis narėmis, kurios dar nesiėmė panašaus masto veiksmų.

| — | Bendrosios pozicijos III priede aiškiai nurodoma, kad sąraše pateikiami tinkamų priemonių pavyzdžiai, bet jis nėra ribojančio pobūdžio. Be to, buvo padaryti kelių išvardytų pavyzdžių pakeitimai. |
| --- | --- |

—

Bendrosios pozicijos III priede aiškiai nurodoma, kad sąraše pateikiami tinkamų priemonių pavyzdžiai, bet jis nėra ribojančio pobūdžio. Be to, buvo padaryti kelių išvardytų pavyzdžių pakeitimai.

| — | Taryba išsamiau papildė IV priedą aprašydama „nuo bendro prie atskiro“ ir „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimo metodus (1.1 punktas), priemonių, skirtų padidinti energijos vartojimo efektyvumą, atliekant „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimą, taikymo laikotarpių suderinimo sąrašą (4 punktas) ir nuostatas, susijusias su multiplikatoriaus efektu bei dvigubu skaičiavimu (5 punktas). |
| --- | --- |

—

Taryba išsamiau papildė IV priedą aprašydama „nuo bendro prie atskiro“ ir „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimo metodus (1.1 punktas), priemonių, skirtų padidinti energijos vartojimo efektyvumą, atliekant „nuo atskiro prie bendro“ skaičiavimą, taikymo laikotarpių suderinimo sąrašą (4 punktas) ir nuostatas, susijusias su multiplikatoriaus efektu bei dvigubu skaičiavimu (5 punktas).

IV.   IŠVADA

Abi institucijos išreiškė paramą Komisijos pasiūlymo bendram tikslui; jos abi sutinka, kad Sąjunga turėtų pradėti naudotis potencialaus energijos taupymo teikiamomis galimybėmis ir toliau plėsti energiją taupančių paslaugų bei produktų rinką, geriau anksčiau nei vėliau. Todėl Taryba laikosi nuomonės, kad ši bendroji pozicija deramai įvertina Komisijos pasiūlymo šiuos pagrindinius tikslus.

---

(1)  dok. 16261/03 ENER 362 CODEC 1858 (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2)  OL C 120, 2005 5 20, p. 115.

(3)  OL C 318, 2004 12 22, p. 19.

(4)  dok. 9836/03 CODEC 472 ENER 93 (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(5)  Susijęs tik su redakcija vokiečių kalba.

(6)  Savanoriškų susitarimų naudojimas nurodytas Komisijos pasiūlymo 13 konstatuojamojoje dalyje.

---