# Uradni list C 297/29.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 297 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4829. november 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 297

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4829. november 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2005/C 297/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2005/C 297/2 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci — UL L 162, 19.6.2001)
   (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 297/3 | Mnenje Svetovalnega Odbora za koncentracije s 132. sestanka Svetovalnega odbora dne 22. junija 2005 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 297/4 | Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve | 4 |
| 2005/C 297/5 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4045 – Deutsche Bahn/BAX Global) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 297/6 | Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.4002 – OMV/Aral ČR) (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 297/7 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4056 – Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 297/8 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4019 – Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 297/9 | Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3978 – Oracle/Siebel) (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 297/0 | Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.4032 – VSE/Cegedel/JV) — Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  ) | 13 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2005/C 297/1

Menjalni tečaji eura

1

2005/C 297/2

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci — UL L 162, 19.6.2001)
   (
  1
  )

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci — UL L 162, 19.6.2001)

1

2

2005/C 297/3

Mnenje Svetovalnega Odbora za koncentracije s 132. sestanka Svetovalnega odbora dne 22. junija 2005 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (
  1
  )

1

3

2005/C 297/4

Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve

4

2005/C 297/5

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4045 – Deutsche Bahn/BAX Global) (
  1
  )

1

8

2005/C 297/6

Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.4002 – OMV/Aral ČR) (
  1
  )

1

9

2005/C 297/7

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4056 – Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

2005/C 297/8

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4019 – Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

11

2005/C 297/9

Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3978 – Oracle/Siebel) (
  1
  )

1

12

2005/C 297/0

Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.4032 – VSE/Cegedel/JV) — Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  )

1

13

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 297/1 | Ponudba za oddajo predlogov za postopke prenosa modal splita, katalizatorskega delovanja in skupnega učenja v okviru programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003, UL L 196/1 z dne 2.8.2003) | 14 |

III   Obvestila

Komisija

2005/C 297/1

Ponudba za oddajo predlogov za postopke prenosa modal splita, katalizatorskega delovanja in skupnega učenja v okviru programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003, UL L 196/1 z dne 2.8.2003)

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. novembra 2005

(2005/C 297/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1726 |
| JPY | japonski jen | 140,39 |
| DKK | danska krona | 7,4570 |
| GBP | funt šterling | 0,68550 |
| SEK | švedska krona | 9,4585 |
| CHF | švicarski frank | 1,5471 |
| ISK | islandska krona | 74,45 |
| NOK | norveška krona | 7,8700 |
| BGN | lev | 1,9560 |
| CYP | ciprski funt | 0,5735 |
| CZK | češka krona | 28,963 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 251,03 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6962 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8870 |
| RON | romunski leu | 3,6547 |
| SIT | slovenski tolar | 239,51 |
| SKK | slovaška krona | 37,751 |
| TRY | turška lira | 1,5960 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5949 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3716 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0928 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6797 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9890 |
| KRW | južnokorejski won | 1 217,86 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,6427 |
| CNY | kitajski juan | 9,4775 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4018 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 790,49 |
| MYR | malezijski ringit | 4,432 |
| PHP | filipinski peso | 63,660 |
| RUB | ruski rubelj | 33,8050 |
| THB | tajski bat | 48,387 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1726

JPY

japonski jen

140,39

DKK

danska krona

7,4570

GBP

funt šterling

0,68550

SEK

švedska krona

9,4585

CHF

švicarski frank

1,5471

ISK

islandska krona

74,45

NOK

norveška krona

7,8700

BGN

lev

1,9560

CYP

ciprski funt

0,5735

CZK

češka krona

28,963

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

251,03

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6962

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8870

RON

romunski leu

3,6547

SIT

slovenski tolar

239,51

SKK

slovaška krona

37,751

TRY

turška lira

1,5960

AUD

avstralski dolar

1,5949

CAD

kanadski dolar

1,3716

HKD

hongkonški dolar

9,0928

NZD

novozelandski dolar

1,6797

SGD

singapurski dolar

1,9890

KRW

južnokorejski won

1 217,86

ZAR

južnoafriški rand

7,6427

CNY

kitajski juan

9,4775

HRK

hrvaška kuna

7,4018

IDR

indonezijska rupija

11 790,49

MYR

malezijski ringit

4,432

PHP

filipinski peso

63,660

RUB

ruski rubelj

33,8050

THB

tajski bat

48,387

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/2

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci — UL L 162, 19.6.2001)

(2005/C 297/02)

(Besedilo velja za EGP)

Komisija je 20. januarja 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Celanese Corporation („Celanese“), ki je pod nadzorom Blackstone Crystal Holdings Capital Partners, Kajmanski otoki („Blackstone“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Acetex Corporation, Kanada („Acetex“) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

Komisija je ob pregledu podatkov, ki sta jih predložili stranki predlagane združitve, in po izvedbi začetne tržne raziskave ugotovila, da priglašena dejavnost vzbuja resne pomisleke glede skladnosti s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Komisija je zato 10. marca 2005 sprožila postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah.

Službe Komisije so po podrobni tržni raziskavi ugotovile, da predlagana koncentracija ni znatno ovirala učinkovite konkurence na trgih, ki se ukvarjajo z zadevo. Skladno s tem se strankam ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Strankam je bil med tržno raziskavo odobren dostop do ključnih dokumentov v skladu z oddelkom 7.2 dokumenta GD za konkurenco z naslovom Najboljše prakse za izvedbo postopkov nadzora koncentracij.

Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

V Bruslju, 29. junija 2005

Karen WILLIAMS

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

1

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/3

---

Mnenje Svetovalnega Odbora za koncentracije s 132. sestanka Svetovalnega odbora dne 22. junija 2005 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex

(2005/C 297/03)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo na ravni Skupnosti v smislu člena 1(3) in člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi ES in da pomeni tudi primer sodelovanja po Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo na ravni Skupnosti v smislu člena 1(3) in člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi ES in da pomeni tudi primer sodelovanja po Sporazumu EGP.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih proizvodnih trgov, navedenih v predhodnem osnutku odločbe, in sicer:






  — | ocetna kislina, |
| --- | --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih proizvodnih trgov, navedenih v predhodnem osnutku odločbe, in sicer:

—

ocetna kislina,

| — | vinilacetat, |
| --- | --- |

—

vinilacetat,

| — | anhidrid ocetne kisline, |
| --- | --- |

—

anhidrid ocetne kisline,

| — | polivinilnialkohol. |
| --- | --- |

—

polivinilnialkohol.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih geografskih trgov, navedenih v predhodnem osnutku odločbe, predvsem za:






  — | ocetno kislino, |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih geografskih trgov, navedenih v predhodnem osnutku odločbe, predvsem za:

—

ocetno kislino,

| — | vinilacetat, |
| --- | --- |

—

vinilacetat,

| — | anhidrid ocetne kisline, |
| --- | --- |

—

anhidrid ocetne kisline,

| — | polivinilnialkohol; |
| --- | --- |

—

polivinilnialkohol;

ki imajo svetovne razsežnosti in niso omejeni na EGP.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašena koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, zlasti kot posledica oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja, in je zato treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom ter z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašena koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, zlasti kot posledica oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja, in je zato treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom ter z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

| 5. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/4

---

Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve

(2005/C 297/04)

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

| 1. | Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (1)je razvidno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če izpolnjuje nekatere pogoje. Če pa nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1), takšno nadomestilo pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

1.

Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (1)je razvidno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če izpolnjuje nekatere pogoje. Če pa nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1), takšno nadomestilo pomeni državno pomoč.

| 2. | Odločba Komisije št. 2005/842/ES z dne 28 novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena] (2), določa pogoje, pod katerimi nekatere oblike nadomestila za javne storitve pomenijo državno pomoč, ki je združljiva s členom 86(2), in nadomestila, ki izpolnjujejo navedene pogoje, izvzema iz zahteve po predhodni priglasitvi. Za nadomestilo za javne storitve, ki pomeni državno pomoč in ne sodi v področje uporabe Odločbe št. 2005/842/ES [o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena], bo še vedno veljala zahteva po predhodni priglasitvi. Namen tega okvira je določiti pogoje, pod katerimi se lahko takšna državna pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom po členu 86(2). |
| --- | --- |

2.

Odločba Komisije št. 2005/842/ES z dne 28 novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena] (2), določa pogoje, pod katerimi nekatere oblike nadomestila za javne storitve pomenijo državno pomoč, ki je združljiva s členom 86(2), in nadomestila, ki izpolnjujejo navedene pogoje, izvzema iz zahteve po predhodni priglasitvi. Za nadomestilo za javne storitve, ki pomeni državno pomoč in ne sodi v področje uporabe Odločbe št. 2005/842/ES [o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena], bo še vedno veljala zahteva po predhodni priglasitvi. Namen tega okvira je določiti pogoje, pod katerimi se lahko takšna državna pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom po členu 86(2).

| 3. | Ta okvir se uporablja za nadomestilo za javne storitve, dodeljeno podjetjem, ki so povezana z dejavnostmi, za katere veljajo pravila Pogodbe ES, z izjemo transportnega sektorja in sektorja storitev javne radiotelevizije iz Sporočila Komisije o uporabi pravil glede državnih pomoči za storitve javne radiotelevizije (3). |
| --- | --- |

3.

Ta okvir se uporablja za nadomestilo za javne storitve, dodeljeno podjetjem, ki so povezana z dejavnostmi, za katere veljajo pravila Pogodbe ES, z izjemo transportnega sektorja in sektorja storitev javne radiotelevizije iz Sporočila Komisije o uporabi pravil glede državnih pomoči za storitve javne radiotelevizije (3).

| 4. | Določbe tega okvira se uporabljajo brez poseganja v strožje posebne določbe, ki se nanašajo na obveznosti javnih storitev, iz sektorske zakonodaje in ukrepov Skupnosti. |
| --- | --- |

4.

Določbe tega okvira se uporabljajo brez poseganja v strožje posebne določbe, ki se nanašajo na obveznosti javnih storitev, iz sektorske zakonodaje in ukrepov Skupnosti.

| 5. | Ta okvir se uporablja brez poseganja v določbe Skupnosti, veljavne na področju oddaje javnih naročil in konkurence (zlasti člena 81 in 82 Pogodbe ES). |
| --- | --- |

5.

Ta okvir se uporablja brez poseganja v določbe Skupnosti, veljavne na področju oddaje javnih naročil in konkurence (zlasti člena 81 in 82 Pogodbe ES).

2.   POGOJI, KI UREJAJO ZDRUŽLJIVOST NADOMESTILA ZA JAVNE STORITVE, KI POMENI DRŽAVNO POMOČ

2.1.   Splošne določbe

| 6. | Sodišče je v svoji sodbi v zadevi Altmarkdoločilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:
  „[...] Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene. [...]
  [...] Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej na objektiven in pregleden način, da se prepreči morebitno dajanje gospodarske prednosti podjetju, ki prejme nadomestilo, pred konkurenčnimi podjetji. [...] Plačilo nadomestila s strani države članice za izgubo, ki jo ima podjetje, ne da bi bili parametri takšnega nadomestila vnaprej določeni, pomeni zato finančni ukrep, ki sodi v pojem državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, če se po dogodku izkaže, da opravljanje nekaterih storitev v povezavi z izpolnjevanjem obveznosti javnih storitev ni bilo ekonomsko upravičeno.
  [...] Tretjič, znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička [...]
  [...] Četrtič, v primeru, da podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v določenem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, sposobnega, da te storitve skupnosti zagotovi po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi v tipičnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah, nastali pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje obveznosti.“ |
| --- | --- |

6.

Sodišče je v svoji sodbi v zadevi Altmarkdoločilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:

„[...] Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene. [...]

[...] Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej na objektiven in pregleden način, da se prepreči morebitno dajanje gospodarske prednosti podjetju, ki prejme nadomestilo, pred konkurenčnimi podjetji. [...] Plačilo nadomestila s strani države članice za izgubo, ki jo ima podjetje, ne da bi bili parametri takšnega nadomestila vnaprej določeni, pomeni zato finančni ukrep, ki sodi v pojem državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, če se po dogodku izkaže, da opravljanje nekaterih storitev v povezavi z izpolnjevanjem obveznosti javnih storitev ni bilo ekonomsko upravičeno.

[...] Tretjič, znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička [...]

[...] Četrtič, v primeru, da podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v določenem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, sposobnega, da te storitve skupnosti zagotovi po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi v tipičnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah, nastali pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje obveznosti.“

| 7. | Če so ta štiri merila izpolnjena, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči ter se ne uporabljata člena 87 in 88 Pogodbe ES. Če države članice ne spoštujejo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

7.

Če so ta štiri merila izpolnjena, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči ter se ne uporabljata člena 87 in 88 Pogodbe ES. Če države članice ne spoštujejo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč.

| 8. | Komisija meni, da se lahko v trenutni stopnji razvoja skupnega trga takšna državna pomoč šteje za združljivo s Pogodbo po členu 86(2) Pogodbe ES, če je potrebna za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. Za dosego takšnega ravnovesja bi morali biti izpolnjeni naslednji pogoji. |
| --- | --- |

8.

Komisija meni, da se lahko v trenutni stopnji razvoja skupnega trga takšna državna pomoč šteje za združljivo s Pogodbo po členu 86(2) Pogodbe ES, če je potrebna za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. Za dosego takšnega ravnovesja bi morali biti izpolnjeni naslednji pogoji.

2.2.   Dejanska storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86 Pogodbe ES

| 9. | Iz sodne prakse Sodišče Evropskih skupnosti je razvidno, da z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno s pravili Skupnosti, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. Z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno z zakonodajo Skupnosti, je torej naloga Komisije zagotoviti, da se te določbe pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena uporabljajo brez očitne napake. |
| --- | --- |

9.

Iz sodne prakse Sodišče Evropskih skupnosti je razvidno, da z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno s pravili Skupnosti, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. Z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno z zakonodajo Skupnosti, je torej naloga Komisije zagotoviti, da se te določbe pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena uporabljajo brez očitne napake.

| 10. | Iz člena 86(2) izhaja, da so podjetja (4), pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, podjetja, ki jim je zaupana „posebna naloga“. Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države članice pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim upoštevanjem uporabnikov. |
| --- | --- |

10.

Iz člena 86(2) izhaja, da so podjetja (4), pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, podjetja, ki jim je zaupana „posebna naloga“. Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države članice pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim upoštevanjem uporabnikov.

2.3.   Potreba po instrumentu, ki opredeljuje obveznosti javnih storitev in metode za izračun nadomestila

| 11. | Pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86 Pogodbe ES pomeni, da je država pooblastila zadevna podjetja za opravljanje posebne naloge (5). Javni organi ostanejo odgovorni — z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno z zakonodajo Skupnosti — za določanje okvira meril in pogojev za opravljanje storitev, ne glede na pravni status izvajalca storitev in ne glede na to, ali se storitev opravlja na osnovi svobodne konkurence. Zato je dodelitev javne storitve potrebna, da se določijo obveznosti zadevnih podjetij in države. Izraz „država“ zajema centralne, regionalne in lokalne organe. |
| --- | --- |

11.

Pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86 Pogodbe ES pomeni, da je država pooblastila zadevna podjetja za opravljanje posebne naloge (5). Javni organi ostanejo odgovorni — z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno z zakonodajo Skupnosti — za določanje okvira meril in pogojev za opravljanje storitev, ne glede na pravni status izvajalca storitev in ne glede na to, ali se storitev opravlja na osnovi svobodne konkurence. Zato je dodelitev javne storitve potrebna, da se določijo obveznosti zadevnih podjetij in države. Izraz „država“ zajema centralne, regionalne in lokalne organe.

| 12. | Zadevno podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica. Akt ali akti določajo zlasti:






  (a) | natančno naravo in trajanje obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- | --- |

12.

Zadevno podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica. Akt ali akti določajo zlasti:

(a)

natančno naravo in trajanje obveznosti javnih storitev;

| (b) | zadevna podjetja in ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

zadevna podjetja in ozemlje;

| (c) | vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju; |
| --- | --- |

(c)

vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju;

| (d) | parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestila; |
| --- | --- |

(d)

parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestila;

| (e) | dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo. |
| --- | --- |

(e)

dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo.

| 13. | Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države članice pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim upoštevanjem uporabnikov. |
| --- | --- |

13.

Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države članice pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim upoštevanjem uporabnikov.

2.4.   Znesek nadomestila

| 14. | Znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse prednosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto prednosti iz državnih sredstev. Zmerni dobiček lahko zajema vsa ali nekatera povečanja produktivnosti, ki so jih zadevna podjetja dosegla v dogovorjenem omejenem obdobju, ne da bi zmanjšala raven kakovosti storitev zaupanih podjetju, ki jih določi država. |
| --- | --- |

14.

Znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse prednosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto prednosti iz državnih sredstev. Zmerni dobiček lahko zajema vsa ali nekatera povečanja produktivnosti, ki so jih zadevna podjetja dosegla v dogovorjenem omejenem obdobju, ne da bi zmanjšala raven kakovosti storitev zaupanih podjetju, ki jih določi država.

| 15. | V vsakem primeru je treba nadomestilo dejansko uporabiti za opravljanje zadevnestoritve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo za javne storitve, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki pa se dejansko uporablja za delovanje na drugih trgih, ni upravičeno in posledično pomeni nezdružljivo državno pomoč. Vendar pa lahko podjetje, ki prejme nadomestilo za javne storitve, normalno koristi svoj zmerni dobiček. |
| --- | --- |

15.

V vsakem primeru je treba nadomestilo dejansko uporabiti za opravljanje zadevnestoritve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo za javne storitve, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki pa se dejansko uporablja za delovanje na drugih trgih, ni upravičeno in posledično pomeni nezdružljivo državno pomoč. Vendar pa lahko podjetje, ki prejme nadomestilo za javne storitve, normalno koristi svoj zmerni dobiček.

| 16. | Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. Če so dejavnosti zadevnega podjetja omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo vsi njegovi stroški. Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Stroški, dodeljeni storitvam splošnega gospodarskega pomena, lahko vključujejo vse variabilne stroške, ki so nastali pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, ustrezen prispevek k fiksnim stroškom, skupnim storitvam splošnega gospodarskega pomena in drugim dejavnostim, ter ustrezen donos lastnega kapitala, ki je bil dodeljen storitvam splošnega gospodarskega pomena (6). Stroški, povezani z naložbami, zlasti v zvezi z infrastrukturo, se lahko upoštevajo, kadar so potrebni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Stroški, povezani s katero koli dejavnostjo zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, morajo zajemati vse variabilne stroške, ustrezen prispevek k skupnim fiksnim stroškom ter ustrezen donos kapitala. Ti stroški nikakor ne smejo biti pripisani storitvam splošnega gospodarskega pomena. Izračun stroškov mora izpolnjevati predhodno določena merila in temeljiti na splošno sprejetih načelih stroškovnega računovodstva, ki jih je treba sporočiti Komisiji v okviru priglasitve v skladu z določbami člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

16.

Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. Če so dejavnosti zadevnega podjetja omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo vsi njegovi stroški. Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Stroški, dodeljeni storitvam splošnega gospodarskega pomena, lahko vključujejo vse variabilne stroške, ki so nastali pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, ustrezen prispevek k fiksnim stroškom, skupnim storitvam splošnega gospodarskega pomena in drugim dejavnostim, ter ustrezen donos lastnega kapitala, ki je bil dodeljen storitvam splošnega gospodarskega pomena (6). Stroški, povezani z naložbami, zlasti v zvezi z infrastrukturo, se lahko upoštevajo, kadar so potrebni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Stroški, povezani s katero koli dejavnostjo zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, morajo zajemati vse variabilne stroške, ustrezen prispevek k skupnim fiksnim stroškom ter ustrezen donos kapitala. Ti stroški nikakor ne smejo biti pripisani storitvam splošnega gospodarskega pomena. Izračun stroškov mora izpolnjevati predhodno določena merila in temeljiti na splošno sprejetih načelih stroškovnega računovodstva, ki jih je treba sporočiti Komisiji v okviru priglasitve v skladu z določbami člena 88(3) Pogodbe ES.

| 17. | Prihodek, ki ga je treba upoštevati, mora vključevati vsaj celotni prihodek, ki ga je ustvarila storitev splošnega gospodarskega pomena. Če ima zadevno podjetje posebne ali izjemne pravice, povezane s storitvijo splošnega gospodarskega pomena, ki ustvarja dobiček, ki presega zmerni dobiček, ali ima koristi zaradi drugih prednosti, ki jih dodeli država, je treba le-te upoštevati ne glede na njihovo razvrstitev za namene člena 87 Pogodbe ES in jih prišteti k svojemu prihodku. Država članica se lahko tudi odloči, da je treba dobičke, ki izhajajo iz drugih dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, v celoti ali delno dodeliti financiranju storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

17.

Prihodek, ki ga je treba upoštevati, mora vključevati vsaj celotni prihodek, ki ga je ustvarila storitev splošnega gospodarskega pomena. Če ima zadevno podjetje posebne ali izjemne pravice, povezane s storitvijo splošnega gospodarskega pomena, ki ustvarja dobiček, ki presega zmerni dobiček, ali ima koristi zaradi drugih prednosti, ki jih dodeli država, je treba le-te upoštevati ne glede na njihovo razvrstitev za namene člena 87 Pogodbe ES in jih prišteti k svojemu prihodku. Država članica se lahko tudi odloči, da je treba dobičke, ki izhajajo iz drugih dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, v celoti ali delno dodeliti financiranju storitev splošnega gospodarskega pomena.

| 18. | „Zmerni dobiček“ je treba šteti kot stopnjo donosa lastnega kapitala, ki mora upoštevati tveganje ali odsotnost tveganja, ki ga je podjetje imelo zaradi intervencije s strani države članice, zlasti če slednja odobri izključne ali posebne pravice. Ta stopnja običajno ne sme presegati povprečne stopnje za zadevni sektor v zadnjih letih. V sektorjih, kjer ni podjetja, primerljivega s podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, je primerjava možna s podjetji, ki imajo sedež v drugih državah članicah, ali po potrebi s podjetji iz drugih sektorjev, pod pogojem, da se upoštevajo posebne značilnosti posameznega sektorja. Pri določanju kaj pomeni zmerni dobiček, lahko države članice uvedejo merila, iz katerih izhajajo spodbude, med drugim za kakovost opravljene storitve in povečanje učinkovitosti proizvodnje. |
| --- | --- |

18.

„Zmerni dobiček“ je treba šteti kot stopnjo donosa lastnega kapitala, ki mora upoštevati tveganje ali odsotnost tveganja, ki ga je podjetje imelo zaradi intervencije s strani države članice, zlasti če slednja odobri izključne ali posebne pravice. Ta stopnja običajno ne sme presegati povprečne stopnje za zadevni sektor v zadnjih letih. V sektorjih, kjer ni podjetja, primerljivega s podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, je primerjava možna s podjetji, ki imajo sedež v drugih državah članicah, ali po potrebi s podjetji iz drugih sektorjev, pod pogojem, da se upoštevajo posebne značilnosti posameznega sektorja. Pri določanju kaj pomeni zmerni dobiček, lahko države članice uvedejo merila, iz katerih izhajajo spodbude, med drugim za kakovost opravljene storitve in povečanje učinkovitosti proizvodnje.

| 19. | Če podjetje opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba v internih računovodskih izkazih stroške in prejemke, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, ločeno prikazovati od tistih, ki so povezani z drugimi storitvami, pa tudi parametre za razporejanje stroškov in prihodkov. Če je podjetje pooblaščeno za opravljanje več storitev splošnega gospodarskega pomena, bodisi ker je storitev splošnega gospodarskega pomena dodelil drugi organ, bodisi zato, ker je storitev splošnega gospodarskega pomena drugačna, morajo interni računovodski izkazi podjetja zagotoviti, da ne pride do prekomernega nadomestila na ravni vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta načela ne posegajo v določbe Direktive 80/723/EGS v primerih, ko se ta direktiva uporablja. |
| --- | --- |

19.

Če podjetje opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba v internih računovodskih izkazih stroške in prejemke, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, ločeno prikazovati od tistih, ki so povezani z drugimi storitvami, pa tudi parametre za razporejanje stroškov in prihodkov. Če je podjetje pooblaščeno za opravljanje več storitev splošnega gospodarskega pomena, bodisi ker je storitev splošnega gospodarskega pomena dodelil drugi organ, bodisi zato, ker je storitev splošnega gospodarskega pomena drugačna, morajo interni računovodski izkazi podjetja zagotoviti, da ne pride do prekomernega nadomestila na ravni vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta načela ne posegajo v določbe Direktive 80/723/EGS v primerih, ko se ta direktiva uporablja.

3.   PREKOMERNO NADOMESTILO

| 20. | Države članice morajo izvajati redna preverjanja ali poskrbeti, da se izvajajo redna preverjanja obstoja prekomernega nadomestila. Če prekomerno nadomestilo ni potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, pomeni nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti državi, v prihodnosti pa je treba posodobiti parametre za izračun nadomestila. |
| --- | --- |

20.

Države članice morajo izvajati redna preverjanja ali poskrbeti, da se izvajajo redna preverjanja obstoja prekomernega nadomestila. Če prekomerno nadomestilo ni potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, pomeni nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti državi, v prihodnosti pa je treba posodobiti parametre za izračun nadomestila.

| 21. | Če znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, se takšno prekomerno nadomestilo lahko prenese na naslednje leto. Stroški nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena lahko vsako leto znatno nihajo, zlasti v primeru posebnih naložb. V takšnih primerih se lahko prekomerno nadomestilo, ki v posameznih letih preseže 10 %, izjemoma izkaže za potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena. Posebni položaj, ki lahko upraviči prekomerno nadomestilo nad 10 %, je treba pojasniti v priglasitvi Komisiji. Vendar pa je treba položaj pregledati v časovnih presledkih, določenih na podlagi razmer v posameznem sektorju, ki v nobenem primeru ne smejo biti daljši od štirih let. Vsa ugotovljena prekomerna nadomestila na koncu navedenega obdobja je treba vrniti. |
| --- | --- |

21.

Če znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, se takšno prekomerno nadomestilo lahko prenese na naslednje leto. Stroški nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena lahko vsako leto znatno nihajo, zlasti v primeru posebnih naložb. V takšnih primerih se lahko prekomerno nadomestilo, ki v posameznih letih preseže 10 %, izjemoma izkaže za potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena. Posebni položaj, ki lahko upraviči prekomerno nadomestilo nad 10 %, je treba pojasniti v priglasitvi Komisiji. Vendar pa je treba položaj pregledati v časovnih presledkih, določenih na podlagi razmer v posameznem sektorju, ki v nobenem primeru ne smejo biti daljši od štirih let. Vsa ugotovljena prekomerna nadomestila na koncu navedenega obdobja je treba vrniti.

| 22. | Katero koli prekomerno nadomestilo se lahko uporabi za financiranje druge storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jo opravlja isto podjetje, vendar je treba takšen prenos prikazati v poslovnih knjigah podjetja ter izvesti v skladu s pravili in načeli, določenimi v tem okviru, zlasti v zvezi s predhodno priglasitvijo. Države članice zagotovijo ustrezen nadzor takšnih prenosov. Uporabljajo se pravila o preglednosti iz Direktive 80/723/EGS. |
| --- | --- |

22.

Katero koli prekomerno nadomestilo se lahko uporabi za financiranje druge storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jo opravlja isto podjetje, vendar je treba takšen prenos prikazati v poslovnih knjigah podjetja ter izvesti v skladu s pravili in načeli, določenimi v tem okviru, zlasti v zvezi s predhodno priglasitvijo. Države članice zagotovijo ustrezen nadzor takšnih prenosov. Uporabljajo se pravila o preglednosti iz Direktive 80/723/EGS.

| 23. | Znesek prekomernega nadomestila ne more ostati na razpolago podjetju z utemeljitvijo, da se ga lahko šteje za pomoč, ki je združljiva s Pogodbo (npr. okoljska pomoč, pomoč za zaposlovanje in pomoč za mala in srednja podjetja). Če država članica želi dodeliti takšno pomoč, mora upoštevati postopek predhodne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe ES. Pomoč se lahko izplača le v primeru odobritve Komisije. Če je takšna pomoč združljiva z uredbo o skupinski izjemi, morajo biti izpolnjeni pogoji iz te uredbe. |
| --- | --- |

23.

Znesek prekomernega nadomestila ne more ostati na razpolago podjetju z utemeljitvijo, da se ga lahko šteje za pomoč, ki je združljiva s Pogodbo (npr. okoljska pomoč, pomoč za zaposlovanje in pomoč za mala in srednja podjetja). Če država članica želi dodeliti takšno pomoč, mora upoštevati postopek predhodne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe ES. Pomoč se lahko izplača le v primeru odobritve Komisije. Če je takšna pomoč združljiva z uredbo o skupinski izjemi, morajo biti izpolnjeni pogoji iz te uredbe.

4.   POGOJI IN OBVEZNOSTI, PRILOŽENI ODLOČBAM KOMISIJE

| 24. | V skladu s členom 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (7) lahko Komisija pozitivni odločbi priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva s skupnim trgom, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor nad izpolnjevanjem odločbe. Na področju SSGP se pogoji in obveznosti lahko izkažejo za potrebne zlasti, da se zagotovi, da pomoč, dodeljena podjetjem, dejansko ne privede do prekomernih nadomestil. V tem okviru se lahko redna poročila ali druge obveznosti izkažejo za potrebna ob upoštevanju posebnega položaja vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

24.

V skladu s členom 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (7) lahko Komisija pozitivni odločbi priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva s skupnim trgom, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor nad izpolnjevanjem odločbe. Na področju SSGP se pogoji in obveznosti lahko izkažejo za potrebne zlasti, da se zagotovi, da pomoč, dodeljena podjetjem, dejansko ne privede do prekomernih nadomestil. V tem okviru se lahko redna poročila ali druge obveznosti izkažejo za potrebna ob upoštevanju posebnega položaja vsake storitve splošnega gospodarskega pomena.

5.   UPORABA OKVIRA

| 25. | Ta okvir se bo uporabljal v obdobju šestih let od dneva objave v Uradnem listu Evropske Unije. Komisija lahko po posvetovanju z državami članicami spremeni ta okvir pred datumom njegovega izteka zaradi pomembnih razlogov, povezanih z razvojem skupnega trga. Štiri leta od objave tega okvira bo Komisija izvedla presojo vpliva na podlagi dejanskih informacij in rezultatov obsežnih posvetovanj pod vodstvom Komisije, zlasti na podlagi podatkov, predloženih s strani držav članic. Rezultati presoje vpliva se bodo predložili Evropskemu parlamentu, Odboru regij in Ekonomsko-socialnemu odboru ter državam članicam. |
| --- | --- |

25.

Ta okvir se bo uporabljal v obdobju šestih let od dneva objave v Uradnem listu Evropske Unije. Komisija lahko po posvetovanju z državami članicami spremeni ta okvir pred datumom njegovega izteka zaradi pomembnih razlogov, povezanih z razvojem skupnega trga. Štiri leta od objave tega okvira bo Komisija izvedla presojo vpliva na podlagi dejanskih informacij in rezultatov obsežnih posvetovanj pod vodstvom Komisije, zlasti na podlagi podatkov, predloženih s strani držav članic. Rezultati presoje vpliva se bodo predložili Evropskemu parlamentu, Odboru regij in Ekonomsko-socialnemu odboru ter državam članicam.

| 26. | Komisija bo določbe tega okvira uporabljala za vse projekte pomoči, ki ji bodo priglašeni, in sprejela odločitev v zvezi z navedenimi projekti po objavi okvira v Uradnem listu, tudi če bodo ti priglašeni pred objavo. V primeru nepriglašene pomoči bo Komisija uporabila:






  (a) | določbe tega okvira, če je bila pomoč dodeljena po objavi okvira v Uradnem listu; |
| --- | --- | --- |

26.

Komisija bo določbe tega okvira uporabljala za vse projekte pomoči, ki ji bodo priglašeni, in sprejela odločitev v zvezi z navedenimi projekti po objavi okvira v Uradnem listu, tudi če bodo ti priglašeni pred objavo. V primeru nepriglašene pomoči bo Komisija uporabila:

(a)

določbe tega okvira, če je bila pomoč dodeljena po objavi okvira v Uradnem listu;

| (b) | določbe, ki so veljavne v obdobju dodelitve pomoči, v ostalih primerih. |
| --- | --- |

(b)

določbe, ki so veljavne v obdobju dodelitve pomoči, v ostalih primerih.

6.   USTREZNI UKREPI

| 27. | Kot ustrezne ukrepe v skladu s členom 88(1) Pogodbe ES Komisija predlaga, naj države članice svoje obstoječe sheme v zvezi z nadomestilom za javne storitve uskladijo s tem okvirom v 18 mesecih po njegovi objavi v Uradnem listu. V enem mesecu od objave v Uradnem listu bi morale države članice Komisiji potrditi, da se strinjajo s predlogom ustreznih ukrepov. Če ne bo prejela nobenega odgovora, bo Komisija štela, da se zadevna država članica ne strinja. |
| --- | --- |

27.

Kot ustrezne ukrepe v skladu s členom 88(1) Pogodbe ES Komisija predlaga, naj države članice svoje obstoječe sheme v zvezi z nadomestilom za javne storitve uskladijo s tem okvirom v 18 mesecih po njegovi objavi v Uradnem listu. V enem mesecu od objave v Uradnem listu bi morale države članice Komisiji potrditi, da se strinjajo s predlogom ustreznih ukrepov. Če ne bo prejela nobenega odgovora, bo Komisija štela, da se zadevna država članica ne strinja.

---

(1)  Sodbi v zadevah C-280/00 Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“) Recueil 2003, str. I-7747 in združene zadeve C-34/01 to C-38/01 Enirisorse SpA proti Ministero delle Finanze Recueil 2003, str. I-14243.

(2)  UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

(3)  UL C 320, 15.11.2001, str. 5.

(4)  Za podjetje se šteje kateri koli subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja. Javno podjetje pomeni vsako podjetje, nad katerim lahko javne oblasti neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva ali svoje finančne udeležbe v teh podjetjih oziroma zaradi njihovega statuta, kakor je določeno v členu 2(1)(b) Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji in o finančni preglednosti v nekaterih podjetjih (UL L 195, 29.7.1980, str. 35. Direktiva kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/52/ES, UL L 193, 29.7.2000, str. 75).

(5)  Glej zlasti sodbo Sodišča v zadevi C-127/73 BRT proti SABAM Recueil 1974, str. 313.

(6)  Glej sodbo Sodišča z dne 3. julija 2003 v združenih zadevah C-83/01P, C-93/01P in C-94/01P Chronopost SA Recueil 2003, str. I-6993.

(7)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4045 – Deutsche Bahn/BAX Global)

(2005/C 297/05)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 22. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bahn AG („Deutsche Bahn“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem BAX Global Inc. („BAX Global“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Deutsche Bahn AG („Deutsche Bahn“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem BAX Global Inc. („BAX Global“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Deutsche Bahn: prevoz potnikov, prevoz tovora, odprema tovora in logistika. |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Deutsche Bahn: prevoz potnikov, prevoz tovora, odprema tovora in logistika.

| — | za BAX Global: odprema tovora in logistika. |
| --- | --- |

—

za BAX Global: odprema tovora in logistika.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4045 – Deutsche Bahn/BAX Global na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4045 – Deutsche Bahn/BAX Global na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.4002 – OMV/Aral ČR)

(2005/C 297/06)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Dne 17. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje OMV Aktiengesellschaft („OMV“, Avstrija) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Aral ČR, a.s. („Aral ČR“, Češka republika) na podlagi nakupa delnic. |
| --- | --- |

1.

Dne 17. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje OMV Aktiengesellschaft („OMV“, Avstrija) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Aral ČR, a.s. („Aral ČR“, Češka republika) na podlagi nakupa delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje OMV: geološko iskanje, proizvodnja, rafiniranje in distribucija proizvodov iz mineralnih olj, vključno s trgovino na drobno in debelo z gorivom; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje OMV: geološko iskanje, proizvodnja, rafiniranje in distribucija proizvodov iz mineralnih olj, vključno s trgovino na drobno in debelo z gorivom;

| — | za podjetje Aral ČR: trgovina na drobno in debelo z gorivom v Češki republiki. |
| --- | --- |

—

za podjetje Aral ČR: trgovina na drobno in debelo z gorivom v Češki republiki.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana.

| 4. | Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4002 – OMV/Aral ČR na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4002 – OMV/Aral ČR na naslednji naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4056 – Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2005/C 297/07)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 17. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HOCHTIEF AirPort GmbH („HOCHTIEF AirPort“, Nemčija), ki je pod nadzorom HOCHTIEF Aktiengesellschaft, in Caisse de Dépôt et Placement du Québec („CDPQ“, Kanada) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Budapest Airport Rt. („Budapest Airport“, Madžarska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HOCHTIEF AirPort GmbH („HOCHTIEF AirPort“, Nemčija), ki je pod nadzorom HOCHTIEF Aktiengesellschaft, in Caisse de Dépôt et Placement du Québec („CDPQ“, Kanada) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Budapest Airport Rt. („Budapest Airport“, Madžarska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za HOCHTIEF AirPort: storitve upravljanja letališč Athens, Düsseldorf, Hamburg, Sydney in Tirana; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za HOCHTIEF AirPort: storitve upravljanja letališč Athens, Düsseldorf, Hamburg, Sydney in Tirana;

| — | za CDPQ: upravljanje sredstev javnih in zasebnih pokojninskih in zavarovalnih skladov; |
| --- | --- |

—

za CDPQ: upravljanje sredstev javnih in zasebnih pokojninskih in zavarovalnih skladov;

| — | za Budapest Airport: storitve upravljanja letališča Budapest airport. |
| --- | --- |

—

za Budapest Airport: storitve upravljanja letališča Budapest airport.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4056 – Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4056 – Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4019 – Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2005/C 297/08)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 18. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Fraport AG („Fraport“, Nemčija) in Deutsche Bank AG („Deutsche Bank“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Budapest Airport Rt. („Budapest Airport“, Madžarska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. novembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Fraport AG („Fraport“, Nemčija) in Deutsche Bank AG („Deutsche Bank“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Budapest Airport Rt. („Budapest Airport“, Madžarska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Fraport: storitve upravljanja letališč Frankfurt, Frankfurt-Hahn, Saarbrücken, Hannover, Antalya in Lima; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Fraport: storitve upravljanja letališč Frankfurt, Frankfurt-Hahn, Saarbrücken, Hannover, Antalya in Lima;

| — | za Deutsche Bank: bančništvo; |
| --- | --- |

—

za Deutsche Bank: bančništvo;

| — | za Budapest Airport: storitve upravljanja letališča Budapest airport. |
| --- | --- |

—

za Budapest Airport: storitve upravljanja letališča Budapest airport.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4019 – Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke vabi, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4019 – Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

BE-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3978 – Oracle/Siebel)

(2005/C 297/09)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Dne 18. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Oracle Corporation („Oracle“, ZDA) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Siebel Systems Inc. („Siebel“, ZDA) na podlagi nakupa delnic. |
| --- | --- |

1.

Dne 18. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Oracle Corporation („Oracle“, ZDA) prevzema v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Siebel Systems Inc. („Siebel“, ZDA) na podlagi nakupa delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Oracle: oblikovanje, razvoj in trženje podjetniške aplikacijske programske opreme, baze podatkov in ostale infrastrukture ter programske opreme in sorodnih storitev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Oracle: oblikovanje, razvoj in trženje podjetniške aplikacijske programske opreme, baze podatkov in ostale infrastrukture ter programske opreme in sorodnih storitev,

| — | za podjetje Siebel: oblikovanje, razvoj in trženje programske opreme za upravljanje odnosov s strankami in poslovne podatkovne programske opreme in sorodnih storitev. |
| --- | --- |

—

za podjetje Siebel: oblikovanje, razvoj in trženje programske opreme za upravljanje odnosov s strankami in poslovne podatkovne programske opreme in sorodnih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana.

| 4. | Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.3978 – Oracle/Siebel na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.3978 – Oracle/Siebel na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.4032 – VSE/Cegedel/JV)

Primer za poenostavljeni postopek

(2005/C 297/10)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Dne 22. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji VSE AG („VSE“, Nemčija), del nemške skupine RWE AG, in CEGEDEL S.A. („Cegedel“, Luksemburg) prevzemata v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem, ki združuje VSE NET GmbH („VSENET“, Nemčija), del VSE, in Cegecom S.A. („Cegecom“, Luksemburg), del podjetja Cegedel, na podlagi nakupa delnic. |
| --- | --- |

1.

Dne 22. novembra 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji VSE AG („VSE“, Nemčija), del nemške skupine RWE AG, in CEGEDEL S.A. („Cegedel“, Luksemburg) prevzemata v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem, ki združuje VSE NET GmbH („VSENET“, Nemčija), del VSE, in Cegecom S.A. („Cegecom“, Luksemburg), del podjetja Cegedel, na podlagi nakupa delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje VSE: proizvodnja in distribucija električne energije v nemški deželi Posarje; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje VSE: proizvodnja in distribucija električne energije v nemški deželi Posarje;

| — | za podjetje Cegedel: proizvodnja in distribucija električne energije v Luksemburgu; |
| --- | --- |

—

za podjetje Cegedel: proizvodnja in distribucija električne energije v Luksemburgu;

| — | za podjetje VSENET: telekomunikacijske storitve; |
| --- | --- |

—

za podjetje VSENET: telekomunikacijske storitve;

| — | za podjetje Cegecom: telekomunikacijske storitve; |
| --- | --- |

—

za podjetje Cegecom: telekomunikacijske storitve;

| — | za skupno podjetje: telekomunikacijske storitve. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje: telekomunikacijske storitve.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. Na podlagi obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta primer primeren za obravnavo po postopku, določenem v obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. Na podlagi obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta primer primeren za obravnavo po postopku, določenem v obvestilu.

| 4. | Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4032 – VSE/Cegedel/JV na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4032 – VSE/Cegedel/JV na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

III Obvestila

Komisija

| 29.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/14

---

Ponudba za oddajo predlogov za postopke „prenosa modal splita“, katalizatorskega delovanja in skupnega učenja v okviru programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003, UL L 196/1 z dne 2.8.2003)

(2005/C 297/11)

Evropska Komisija začne z zbiranjem ponudb za izbor postopka 2005 v okviru programa Marco Polo. Zbiranje ponudb se zaključi 30.1.2006

Podrobnosti o zbiranju ponudb in navodila za predlagatelje o predložitvi projekta so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/transport/marcopolo/whatsnew/index_en.htm

Služba za pomoč programa Marco Polo je dosegljiva po elektronski pošti tren-marco-polo@cec.eu.int ali faksu št.: (32-2) 296 37 65.

---