# Euroopa Liidu C 292/24.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide24. november 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 292

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide24. november 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 292/1 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimise kohta: kuidas kõrgharidus saaks anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse | 1 |
| 2005/C 292/2 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused oskuste ja pädevuste arendamise rollist Lissaboni eesmärkide täitmisel | 3 |
| 2005/C 292/3 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist — Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine | 5 |
| | Komisjon |
| 2005/C 292/4 | Euro vahetuskurss | 7 |
| 2005/C 292/5 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 292/6 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 292/1

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimise kohta: kuidas kõrgharidus saaks anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse

1

2005/C 292/2

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused oskuste ja pädevuste arendamise rollist Lissaboni eesmärkide täitmisel

3

2005/C 292/3

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist — Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine

5

Komisjon

2005/C 292/4

Euro vahetuskurss

7

2005/C 292/5

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  )

1

8

2005/C 292/6

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimise kohta: kuidas kõrgharidus saaks anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse

(2005/C 292/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

ARVESTADES, ET:

Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta järeldustes (1) Lissaboni strateegia taaskäivitamise kohta kutsutakse üles asetama rõhk teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitali optimeerimisele, et saavutada töökohtade loomise ja majanduskasvu peamised eesmärgid. Järeldustes rõhutatakse ülikoolidesse parema investeerimise, ülikoolide ajakohastatud juhtimise ning ülikoolide ja tööstusettevõtete partnerluse vajadust.

Nõukogu ja komisjoni 2004. aasta ühises vahearuandes “Haridus ja koolitus 2010” (2) selgitatakse, et Euroopa kõrgharidussektor peaks püüdlema tipptaseme poole ja muutuma ülemaailmseks kvaliteedinäitajaks, et olla võimeline võistlema maailma paremikuga. Aruandes rõhutatakse, et Bologna protsessi tulemusena on saavutatud edu kõrghariduse mõningate aspektide reformimisel, sealhulgas liikuvuse suurendamise, suurema läbipaistvuse saavutamise ja kraadide parema võrreldavuse saavutamise meetmete osas.

MÄRGIVAD, ET

| — | kõrghariduse korraldamine ja ressurssidega varustamine kuulub riiklike prioriteetite, õigusaktide ja tavade kohaselt iga liikmesriigi enda vastutusalasse. |
| --- | --- |

—

kõrghariduse korraldamine ja ressurssidega varustamine kuulub riiklike prioriteetite, õigusaktide ja tavade kohaselt iga liikmesriigi enda vastutusalasse.

| — | Teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas tuleks kõrgharidust vaadelda otseses seoses teadusuuringute ja innovatsiooniga. |
| --- | --- |

—

Teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas tuleks kõrgharidust vaadelda otseses seoses teadusuuringute ja innovatsiooniga.

MÄRGIVAD ÄRA komisjoni teatise “Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine: kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” kui olulise panuse arutelusse selle üle, kuidas tõsta kõrghariduse kvaliteeti kogu Euroopas kui Euroopa konkurentsivõime tugevdamise vahendit.

JAGAVAD seisukohta, et liikmesriigid peaksid:

| 1. | võimaldama Euroopa kõrgharidusasutustel parandada oma tegevust saavutuste, hariduse kättesaadavuse ja teadusuuringute osas võrreldes maailma teiste piirkondade ja riikidega; |
| --- | --- |

1.

võimaldama Euroopa kõrgharidusasutustel parandada oma tegevust saavutuste, hariduse kättesaadavuse ja teadusuuringute osas võrreldes maailma teiste piirkondade ja riikidega;

| 2. | võimaldama kõrgharidusasutustel kohaneda muutuva olukorraga, et tõsta nende kvaliteeti, atraktiivsust ning tähtsust ühiskonna ja majanduse suhtes; |
| --- | --- |

2.

võimaldama kõrgharidusasutustel kohaneda muutuva olukorraga, et tõsta nende kvaliteeti, atraktiivsust ning tähtsust ühiskonna ja majanduse suhtes;

| 3. | toetama kõrgharidusasutusi juhtimise väljatöötamisel ja tagama asutuste piisava autonoomsuse; |
| --- | --- |

3.

toetama kõrgharidusasutusi juhtimise väljatöötamisel ja tagama asutuste piisava autonoomsuse;

| 4. | parandama kõrgharidusasutuste rahastamise püsivust, selleks vastavalt vajadusele investeeringuid suurendades ja investeerimisallikaid mitmekesistades; |
| --- | --- |

4.

parandama kõrgharidusasutuste rahastamise püsivust, selleks vastavalt vajadusele investeeringuid suurendades ja investeerimisallikaid mitmekesistades;

| 5. | tugevdama kõrghariduse sotsiaalset mõõdet, eelkõige võimaldades juurdepääsu laiale sotsiaal-majanduslike rühmade ringile ja püüdes samas vähendada üliõpilaste väljalangemist; |
| --- | --- |

5.

tugevdama kõrghariduse sotsiaalset mõõdet, eelkõige võimaldades juurdepääsu laiale sotsiaal-majanduslike rühmade ringile ja püüdes samas vähendada üliõpilaste väljalangemist;

| 6. | ergutama kõrgharidusasutusi looma tugevamaid partnerlussidemeid ühiskonnaga, sealhulgas kohalike kogukondade ja ärimaailmaga. |
| --- | --- |

6.

ergutama kõrgharidusasutusi looma tugevamaid partnerlussidemeid ühiskonnaga, sealhulgas kohalike kogukondade ja ärimaailmaga.

RÕHUTAVAD seda, kui tähtis on:

| 1. | vajadusel kohandada kõrgharidusasutuste tegutsemist reguleerivat raamistikku eesmärgiga arendada välja paindlikumad suhted üksikute asutuste ja liikmesriikide kõrgharidussüsteemide strateegilise suunamise eest vastutavate ametiasutuste vahel, aidates neil seeläbi ajakohastuda ja kohanduda ühiskonna muutuvate vajadustega ning vastutada oma otsuste eest; |
| --- | --- |

1.

vajadusel kohandada kõrgharidusasutuste tegutsemist reguleerivat raamistikku eesmärgiga arendada välja paindlikumad suhted üksikute asutuste ja liikmesriikide kõrgharidussüsteemide strateegilise suunamise eest vastutavate ametiasutuste vahel, aidates neil seeläbi ajakohastuda ja kohanduda ühiskonna muutuvate vajadustega ning vastutada oma otsuste eest;

| 2. | tõsta kõrghariduse atraktiivsust üliõpilaste jaoks kõrgekvaliteediliste võimaluste, parema teabe ning õpetamise ja õppimise suurema mitmekesisuse kaudu, eelkõige info- ja sidetehnoloogia abil ning üliõpilaste kõrgekvaliteedilise ja parema ettevalmistamise kaudu, et tagada neile edukas akadeemiline karjäär, nende jätkuv integreerumine tööturule ja aktiivne osalus ühiskonnas; |
| --- | --- |

2.

tõsta kõrghariduse atraktiivsust üliõpilaste jaoks kõrgekvaliteediliste võimaluste, parema teabe ning õpetamise ja õppimise suurema mitmekesisuse kaudu, eelkõige info- ja sidetehnoloogia abil ning üliõpilaste kõrgekvaliteedilise ja parema ettevalmistamise kaudu, et tagada neile edukas akadeemiline karjäär, nende jätkuv integreerumine tööturule ja aktiivne osalus ühiskonnas;

| 3. | parandada kõrghariduse kättesaadavust, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, aidata üksikisikutel oma potentsiaali saavutada ja võimaldada kõrghariduse omandamisel laiemat valikut, muutes elukestva õppe reaalsuseks; |
| --- | --- |

3.

parandada kõrghariduse kättesaadavust, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, aidata üksikisikutel oma potentsiaali saavutada ja võimaldada kõrghariduse omandamisel laiemat valikut, muutes elukestva õppe reaalsuseks;

| 4. | edendada kõrgharidussüsteemide ja -asutuste mitmekesisust ning samuti arendada välja tippkeskusi, mis võivad reformiprotsessile kaasa aidata muude asutuste ja organitega koostöö tegemise kaudu; |
| --- | --- |

4.

edendada kõrgharidussüsteemide ja -asutuste mitmekesisust ning samuti arendada välja tippkeskusi, mis võivad reformiprotsessile kaasa aidata muude asutuste ja organitega koostöö tegemise kaudu;

| 5. | ergutada kõrgharidusasutusi arendama jätkusuutlikku partnerlust laiema ühiskonna ja tööstusettevõtetega, et rahuldada ühiskonna ja tööturu muutuvaid vajadusi; |
| --- | --- |

5.

ergutada kõrgharidusasutusi arendama jätkusuutlikku partnerlust laiema ühiskonna ja tööstusettevõtetega, et rahuldada ühiskonna ja tööturu muutuvaid vajadusi;

| 6. | kaasata kõik sidusrühmad reformide ettevalmistamisse ja läbiviimisse; |
| --- | --- |

6.

kaasata kõik sidusrühmad reformide ettevalmistamisse ja läbiviimisse;

| 6a. | käsitleda investeerimist kõrgharidusse kui investeerimist ühiskonna tulevikku; |
| --- | --- |

6a.

käsitleda investeerimist kõrgharidusse kui investeerimist ühiskonna tulevikku;

| 7. | tutvuda põhjalikult kõrghariduse jaoks eraldatud ressursside tasemega ning vaadata üle lisavahendite tagamise võimalused erinevate vahendite, sealhulgas vajadusel riikliku ja eratoetuse kaudu; |
| --- | --- |

7.

tutvuda põhjalikult kõrghariduse jaoks eraldatud ressursside tasemega ning vaadata üle lisavahendite tagamise võimalused erinevate vahendite, sealhulgas vajadusel riikliku ja eratoetuse kaudu;

| 8. | luua stiimuleid reformi läbiviimiseks, näiteks suunates investeeringuid õpetamise ja õppimise kvaliteedi, teadusuuringute, innovatsiooni, juhtimise ja õppuritele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

8.

luua stiimuleid reformi läbiviimiseks, näiteks suunates investeeringuid õpetamise ja õppimise kvaliteedi, teadusuuringute, innovatsiooni, juhtimise ja õppuritele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | tegelema käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega ja andma aru nende lahendamisel saavutatud edust “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva 2008. aasta ühise vahearuande raames. |
| --- | --- |

—

tegelema käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega ja andma aru nende lahendamisel saavutatud edust “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva 2008. aasta ühise vahearuande raames.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| — | kasutama käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega tegelemisel ära rühmaõppe võimalusi ning “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva järgmise ühise vahearuande tulemusi; |
| --- | --- |

—

kasutama käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega tegelemisel ära rühmaõppe võimalusi ning “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva järgmise ühise vahearuande tulemusi;

| — | rahuldama kõrghariduse vajadusi, kasutades tõhusamalt selliseid ühenduse programme nagu Socrates, Leonardo ja tulevasi haridus- ja koolitusprogramme, Euroopa Investeerimispanga grupi rahastamisvahendeid ja vajadusel struktuurifonde; |
| --- | --- |

—

rahuldama kõrghariduse vajadusi, kasutades tõhusamalt selliseid ühenduse programme nagu Socrates, Leonardo ja tulevasi haridus- ja koolitusprogramme, Euroopa Investeerimispanga grupi rahastamisvahendeid ja vajadusel struktuurifonde;

| — | edendama rahvusvahelist kõrgharidusasutuste vahelist koostööd eelkõige nende osalemise kaudu ühenduse programmides nagu Tempus ja Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

—

edendama rahvusvahelist kõrgharidusasutuste vahelist koostööd eelkõige nende osalemise kaudu ühenduse programmides nagu Tempus ja Erasmus Mundus.

---

(1)  Dok 7619/1/05

(2)  Dok 6905/04

---

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/3

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused oskuste ja pädevuste arendamise rollist Lissaboni eesmärkide täitmisel

(2005/C 292/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE:

| 1. | Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsi kohtumisel vastu võetud järeldusi (1), mis taaskäivitasid Lissaboni strateegia, keskendudes majanduskasvule ja tööhõivele, rõhuasetusega teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitalile ning elukestvale õppele kui nimetatud eesmärkide saavutamise eeldustele. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsi kohtumisel vastu võetud järeldusi (1), mis taaskäivitasid Lissaboni strateegia, keskendudes majanduskasvule ja tööhõivele, rõhuasetusega teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitalile ning elukestvale õppele kui nimetatud eesmärkide saavutamise eeldustele.

| 2. | Majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniseid (2005—2008) (2), milles kutsutakse üles kohandama haridus- ja koolitussüsteeme:






  — | suurendades ja kindlustades nende atraktiivsust, avatust ja kvaliteedistandardeid; |
| --- | --- | --- |

2.

Majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniseid (2005—2008) (2), milles kutsutakse üles kohandama haridus- ja koolitussüsteeme:

—

suurendades ja kindlustades nende atraktiivsust, avatust ja kvaliteedistandardeid;

| — | kohandudes uute ametialaste vajaduste, põhipädevuste ja tulevaste kutseoskuste nõuetega, parandades selleks kvalifikatsioonide määratlust ja läbipaistvust, nende tegelikku tunnustamist ning mitteformaalse ja informaalse õppimise tõendamist. |
| --- | --- |

—

kohandudes uute ametialaste vajaduste, põhipädevuste ja tulevaste kutseoskuste nõuetega, parandades selleks kvalifikatsioonide määratlust ja läbipaistvust, nende tegelikku tunnustamist ning mitteformaalse ja informaalse õppimise tõendamist.

TULETAVAD MEELDE, ET:

| 1. | Osana Kopenhaageni protsessist kutsuti Maastrichti 2004. aasta detsembri kommünikees keskenduma “kutsehariduse ja -väljaõppe ühendamisele teadmistepõhise majanduse tööturu nõuetega kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele” ja arendama Euroopa kvalifikatsioonide raamistikku, mis “peamiselt toetub pädevusele ja õpitulemustele”. |
| --- | --- |

1.

Osana Kopenhaageni protsessist kutsuti Maastrichti 2004. aasta detsembri kommünikees keskenduma “kutsehariduse ja -väljaõppe ühendamisele teadmistepõhise majanduse tööturu nõuetega kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele” ja arendama Euroopa kvalifikatsioonide raamistikku, mis “peamiselt toetub pädevusele ja õpitulemustele”.

| 2. | Osana tööprogrammist “Haridus ja koolitus 2010” kutsuti 2004. aasta ühises vahearuandes (3) üles tihedamale partnerlusele (riiklikule, piirkondlikule, kohalikule ja valdkondlikule), et arendada paindlikke ja tõhusaid haridus- ja koolitussüsteeme ning Euroopa kvalifikatsioonide raamistikku, mille kohta komisjon peab praegu konsultatsioone. |
| --- | --- |

2.

Osana tööprogrammist “Haridus ja koolitus 2010” kutsuti 2004. aasta ühises vahearuandes (3) üles tihedamale partnerlusele (riiklikule, piirkondlikule, kohalikule ja valdkondlikule), et arendada paindlikke ja tõhusaid haridus- ja koolitussüsteeme ning Euroopa kvalifikatsioonide raamistikku, mille kohta komisjon peab praegu konsultatsioone.

RÕHUTAVAD, ET:

| 1. | Järeldustes nimetatud “oskused ja pädevused” hõlmavad kõikide õppimisvormide ja -tasemete erinevaid tulemusi, sealhulgas formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise tulemusi. Luues aluse majanduskasvuks, aitavad oskused ja pädevused kaasa isiklikule eneseteostusele, kodanikuaktiivsusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Need aitavad parandada ka kohanemisvõimet, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse kasvu. |
| --- | --- |

1.

Järeldustes nimetatud “oskused ja pädevused” hõlmavad kõikide õppimisvormide ja -tasemete erinevaid tulemusi, sealhulgas formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise tulemusi. Luues aluse majanduskasvuks, aitavad oskused ja pädevused kaasa isiklikule eneseteostusele, kodanikuaktiivsusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Need aitavad parandada ka kohanemisvõimet, innovatsiooni ja ettevõtlikkuse kasvu.

| 2. | ELi majanduse tulemuslikkus suureneks tootlikkuse suurendamise, ettevõtluse ning teadusuuringute ja uuenduste kasutuselevõtuga. |
| --- | --- |

2.

ELi majanduse tulemuslikkus suureneks tootlikkuse suurendamise, ettevõtluse ning teadusuuringute ja uuenduste kasutuselevõtuga.

RÕHUTAVAD, ET:

| 1. | Töötajate oskuste ja pädevuste täienemine parandab tootlikkust. Oskuslik tööjõud on paremini võimeline reageerima muutustele dünaamilises teadmistepõhises majanduses, samas kui paremate oskustega ja pädevamad inimesed on tõenäolisemalt sotsiaalselt integreeritud, rahulolevad ja aktiivsed kodanikud. |
| --- | --- |

1.

Töötajate oskuste ja pädevuste täienemine parandab tootlikkust. Oskuslik tööjõud on paremini võimeline reageerima muutustele dünaamilises teadmistepõhises majanduses, samas kui paremate oskustega ja pädevamad inimesed on tõenäolisemalt sotsiaalselt integreeritud, rahulolevad ja aktiivsed kodanikud.

| 2. | Teadmistepõhises ühiskonnas ja majanduses on vaja kohasel tasemel põhipädevusi, sealhulgas kodanike digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi ning suutlikkust vajadusel omandada kõrgema taseme oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

2.

Teadmistepõhises ühiskonnas ja majanduses on vaja kohasel tasemel põhipädevusi, sealhulgas kodanike digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi ning suutlikkust vajadusel omandada kõrgema taseme oskusi ja pädevusi.

| 3. | Majanduskasvu ei ole võimalik saavutada, kui investeerimine oskustesse ja pädevustesse on piiratud ainult kõrgeltharitutega. Märkimisväärset majanduslikku tulu võib samuti saavutada põhipädevuste parandamise abil ja tegeledes vähese kvalifikatsiooni ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade vajadustelega, sealhulgas kasutades paremini olemasolevaid oskusi ja pädevusi, näiteks vanema elanikkonna oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

3.

Majanduskasvu ei ole võimalik saavutada, kui investeerimine oskustesse ja pädevustesse on piiratud ainult kõrgeltharitutega. Märkimisväärset majanduslikku tulu võib samuti saavutada põhipädevuste parandamise abil ja tegeledes vähese kvalifikatsiooni ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade vajadustelega, sealhulgas kasutades paremini olemasolevaid oskusi ja pädevusi, näiteks vanema elanikkonna oskusi ja pädevusi.

LEPIVAD KOKKU, ET:

| 1. | Oskuste ja pädevuste suurendamine on elukestvat õpet käsitlevate strateegiate tähtsaim element. Sinna hulka peaks kuuluma põhipädevuste omandamine ning põhiharidus- ja koolitussüsteemide tõhus kasutamine, mille tulemusena tekib üksikisikuid, kes on altid oma oskusi ja pädevusi uuendama ja täiendama kogu elu jooksul. Tõhustada tuleks kutsehariduse ja üldhariduse võrdset austamist ja nendevahelisi seoseid. Samamoodi on oluline elukestev juhendamine, et toetada üksikisikuid uute oskuste ja pädevuste omandamisel ja nende uuendamisel. |
| --- | --- |

1.

Oskuste ja pädevuste suurendamine on elukestvat õpet käsitlevate strateegiate tähtsaim element. Sinna hulka peaks kuuluma põhipädevuste omandamine ning põhiharidus- ja koolitussüsteemide tõhus kasutamine, mille tulemusena tekib üksikisikuid, kes on altid oma oskusi ja pädevusi uuendama ja täiendama kogu elu jooksul. Tõhustada tuleks kutsehariduse ja üldhariduse võrdset austamist ja nendevahelisi seoseid. Samamoodi on oluline elukestev juhendamine, et toetada üksikisikuid uute oskuste ja pädevuste omandamisel ja nende uuendamisel.

| 2. | Määrav osa oskusi ja pädevusi käsitlevate tõhusate strateegiate tagamisel on haridus- ja koolitusministritel. Selle saavutamiseks on oluline tihe koostöö kõikide asjaomaste ministrite vahel. |
| --- | --- |

2.

Määrav osa oskusi ja pädevusi käsitlevate tõhusate strateegiate tagamisel on haridus- ja koolitusministritel. Selle saavutamiseks on oluline tihe koostöö kõikide asjaomaste ministrite vahel.

| 3. | Haridus- ja koolituspoliitika peaksid samuti sisaldama tulevikku suunatud lähenemist, et prognoosida oskuste-, pädevuste- ja ametialaseid vajadusi ühiskonnas ja majanduses. |
| --- | --- |

3.

Haridus- ja koolituspoliitika peaksid samuti sisaldama tulevikku suunatud lähenemist, et prognoosida oskuste-, pädevuste- ja ametialaseid vajadusi ühiskonnas ja majanduses.

| 4. | Asjassepuutuvad ministeeriumid peaksid seetõttu veenma majanduspartnereid, tööturu osapooli ja teisi sidusgruppe, sealhulgas teadusasutusi, aktiivselt osalema valdkondlike oskuste ja pädevuste vajaduste määratlemisel. Selline partnerlus saab tõsta tootlikkust, vähendada puudust oskustööjõu järele ja ergutada tööandjaid oma tööjõudu harima ja välja õpetama. |
| --- | --- |

4.

Asjassepuutuvad ministeeriumid peaksid seetõttu veenma majanduspartnereid, tööturu osapooli ja teisi sidusgruppe, sealhulgas teadusasutusi, aktiivselt osalema valdkondlike oskuste ja pädevuste vajaduste määratlemisel. Selline partnerlus saab tõsta tootlikkust, vähendada puudust oskustööjõu järele ja ergutada tööandjaid oma tööjõudu harima ja välja õpetama.

| 5. | Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku loomise tulemusel peaks suurenema läbipaistvus, tööturul vajaminevate oskuste ja pädevuste tunnustamine ning Euroopa tasandi valdkondadel peaks olema võimalik lahendada hariduse ja koolitusega seotud väljakutseid. |
| --- | --- |

5.

Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku loomise tulemusel peaks suurenema läbipaistvus, tööturul vajaminevate oskuste ja pädevuste tunnustamine ning Euroopa tasandi valdkondadel peaks olema võimalik lahendada hariduse ja koolitusega seotud väljakutseid.

| 6. | Uuenduslikud õppemeetodid, näiteks info- ja sidetehnoloogia kasutamine, võimaldavad laiemat osalemist elukestvas õppes ja nii vähendada sotsiaalset tõrjutust ning parandada töö ja eraelu tasakaalu. Töötajatele saab paindlikku koolitust hõlpsamalt pakkuda koolitajate parema koostöö ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri tõhusama kasutamise abil. |
| --- | --- |

6.

Uuenduslikud õppemeetodid, näiteks info- ja sidetehnoloogia kasutamine, võimaldavad laiemat osalemist elukestvas õppes ja nii vähendada sotsiaalset tõrjutust ning parandada töö ja eraelu tasakaalu. Töötajatele saab paindlikku koolitust hõlpsamalt pakkuda koolitajate parema koostöö ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri tõhusama kasutamise abil.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜHESKOOS:

| 1. | tegelema osana “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammist valdkondlike oskuste küsimusega oskuste ja pädevuste suurendamise kontekstis; |
| --- | --- |

1.

tegelema osana “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammist valdkondlike oskuste küsimusega oskuste ja pädevuste suurendamise kontekstis;

| 2. | kasutama ühenduse tulevasi haridus- ja koolitusalaseid õigusakte, et toetada oskustele ja pädevustele valdkonnapõhiste lähenemiste arendamist seoses nii kutsehariduse ja väljaõppe kui kõrgharidusega. |
| --- | --- |

2.

kasutama ühenduse tulevasi haridus- ja koolitusalaseid õigusakte, et toetada oskustele ja pädevustele valdkonnapõhiste lähenemiste arendamist seoses nii kutsehariduse ja väljaõppe kui kõrgharidusega.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | tagama asjakohaste ministeeriumide vahel tõhusa koostöö oskusi ja pädevusi käsitlevate strateegiate arendamiseks, sealhulgas Lissaboni strateegiaga seotud iga-aastaste riiklike aruannete ettevalmistamisel ning osana nende riiklike elukestva õppe strateegiatest; |
| --- | --- |

1.

tagama asjakohaste ministeeriumide vahel tõhusa koostöö oskusi ja pädevusi käsitlevate strateegiate arendamiseks, sealhulgas Lissaboni strateegiaga seotud iga-aastaste riiklike aruannete ettevalmistamisel ning osana nende riiklike elukestva õppe strateegiatest;

| 2. | kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavadega looma riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja valdkondlikul tasandil partnerlusi tähtsaimate sidusgruppidega, sealhulgas tööandjate ja ametiühingutega. Sellised partnerlused peaksid looma süsteemi, mis vastab nõudlusele, võtab arvesse pikaajalisi vajadusi oskuste ja pädevuste järele, julgustab investeerima oskustesse ja pädevustesse ning tegeleb ebasoodsas olukorras olevate rühmade erivajadustega; |
| --- | --- |

2.

kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavadega looma riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja valdkondlikul tasandil partnerlusi tähtsaimate sidusgruppidega, sealhulgas tööandjate ja ametiühingutega. Sellised partnerlused peaksid looma süsteemi, mis vastab nõudlusele, võtab arvesse pikaajalisi vajadusi oskuste ja pädevuste järele, julgustab investeerima oskustesse ja pädevustesse ning tegeleb ebasoodsas olukorras olevate rühmade erivajadustega;

| 3. | algatama hariduse ja koolituse pakkujate vahel koostööd olemasolevate info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuride kasutamiseks, et laiendada osalemist elukestvas õppes ja parandada oma kodanike e-oskusi. |
| --- | --- |

3.

algatama hariduse ja koolituse pakkujate vahel koostööd olemasolevate info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuride kasutamiseks, et laiendada osalemist elukestvas õppes ja parandada oma kodanike e-oskusi.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| 1. | koondama 2006. aastal need liikmesriigid, kes soovivad osana töökavast “Haridus ja koolitus 2010” arendada valdkondlike oskuste rühmaõpet; |
| --- | --- |

1.

koondama 2006. aastal need liikmesriigid, kes soovivad osana töökavast “Haridus ja koolitus 2010” arendada valdkondlike oskuste rühmaõpet;

| 2. | kutsuma Euroopa Kutseõppe Arenduskeskust ja vajadusel Euroopa Koolitusfondi üles lõpetama 2006. aastal ülevaate erinevatest valdkondlikest lähenemistest oskustele ja pädevustele kogu ELis ning ühinevates ja kandidaatriikides. |
| --- | --- |

2.

kutsuma Euroopa Kutseõppe Arenduskeskust ja vajadusel Euroopa Koolitusfondi üles lõpetama 2006. aastal ülevaate erinevatest valdkondlikest lähenemistest oskustele ja pädevustele kogu ELis ning ühinevates ja kandidaatriikides.

---

(1)  Dok 7619/1/05.

(2)  Dok 10205/05 (avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas).

(3)  Dok 6905/04

---

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/5

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb Euroopa noorte probleemide lahendamist — Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine

(2005/C 292/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

MEENUTAVAD

Euroopa Komisjoni 2001. aasta novembri valget raamatut “Uus hoog Euroopa noortele” (1), mille nõukogu kinnitas oma 14. veebruari 2002. aasta järeldustes (2) ja 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (3), millega kehtestati Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistik.

Euroopa noortepakt võeti vastu kevadisel Euroopa Ülemkogul 22.—23. märtsil 2005 Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamise ühe vahendina. Pakt keskendub kolmele valdkonnale: tööhõive, integratsioon ja sotsiaalolude parandamine; haridus, koolitus ja liikuvus; töö- ja pereelu ühitamine (4).

TERVITAVAD komisjoni teatist Euroopa noortepoliitika kohta “Euroopa noorte probleemide lahendamine — Euroopa noortepakti rakendamine ja kodanikuaktiivsuse edendamine” (5).

RÕHUTAVAD:

| 1. | Noorte kodanikuaktiivsus on demokraatliku ühiskonna ja osalusühiskonna ehitamise võtmeks kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

1.

Noorte kodanikuaktiivsus on demokraatliku ühiskonna ja osalusühiskonna ehitamise võtmeks kõikidel tasanditel.

| 2. | Noored ja noorteorganisatsioonid etendavad Euroopa Liidu arengus olulist osa, sealhulgas aidates kaasa Lissaboni strateegia tööhõive ja majanduskasvu eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

2.

Noored ja noorteorganisatsioonid etendavad Euroopa Liidu arengus olulist osa, sealhulgas aidates kaasa Lissaboni strateegia tööhõive ja majanduskasvu eesmärkide saavutamisele.

| 3. | Lissaboni strateegia tööhõivealaste eesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks peavad noored olema täielikult ühiskonda integreeritud ning seetõttu:






  — | tuleb noori toetada tööturule pääsemisel ning julgustada nende loovuse ja ettevõtlusoskuste arendamist; |
| --- | --- | --- |

3.

Lissaboni strateegia tööhõivealaste eesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks peavad noored olema täielikult ühiskonda integreeritud ning seetõttu:

—

tuleb noori toetada tööturule pääsemisel ning julgustada nende loovuse ja ettevõtlusoskuste arendamist;

| — | tuleb noori varustada teadmiste, oskuste ja pädevustega kõrgekvaliteedilise ja asjakohase hariduse, koolituse ja liikuvusega seotud kogemuste kaudu nii formaalses kui ka mitteformaalses sektoris; |
| --- | --- |

—

tuleb noori varustada teadmiste, oskuste ja pädevustega kõrgekvaliteedilise ja asjakohase hariduse, koolituse ja liikuvusega seotud kogemuste kaudu nii formaalses kui ka mitteformaalses sektoris;

| — | peab noortel olema võimalik ühitada töö- ja pereelu. |
| --- | --- |

—

peab noortel olema võimalik ühitada töö- ja pereelu.

| 4. | Ühenduse vahenditel, mis toetavad majanduskasvu ja tööhõive alast Lissaboni partnerlust, nagu töökava “Haridus ja koolitus 2010” ning tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse strateegiad, on oluline osa Euroopa noortepakti eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse vahenditel, mis toetavad majanduskasvu ja tööhõive alast Lissaboni partnerlust, nagu töökava “Haridus ja koolitus 2010” ning tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse strateegiad, on oluline osa Euroopa noortepakti eesmärkide saavutamisel.

| 5. | Poliitikakujundajad peavad noorte erivajadusi arvestama kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil selliselt, et tugevdatakse noorte mõõdet kõikides asjakohastes poliitikates. |
| --- | --- |

5.

Poliitikakujundajad peavad noorte erivajadusi arvestama kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil selliselt, et tugevdatakse noorte mõõdet kõikides asjakohastes poliitikates.

| 6. | Noorte ja noorteorganisatsioonidega tuleb konsulteerida ning nad tuleb aktiivselt kaasata neid mõjutavate poliitikameetmete väljaarendamisse, rakendamisse ja järelevalvesse, aidates sellega kaasa noorte kodanikuaktiivsuse suurendamisele. |
| --- | --- |

6.

Noorte ja noorteorganisatsioonidega tuleb konsulteerida ning nad tuleb aktiivselt kaasata neid mõjutavate poliitikameetmete väljaarendamisse, rakendamisse ja järelevalvesse, aidates sellega kaasa noorte kodanikuaktiivsuse suurendamisele.

| 7. | Noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejaid tuleb nõuetekohaselt koolitada ja neile nõuetekohane kvalifikatsioon anda, et tagada noortele tõhus toetus. |
| --- | --- |

7.

Noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejaid tuleb nõuetekohaselt koolitada ja neile nõuetekohane kvalifikatsioon anda, et tagada noortele tõhus toetus.

MÄRGIVAD, ET Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistik koosneb nüüd kolmest harust:

| — | noorte kodanikuaktiivsuse toetamine noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi abil; |
| --- | --- |

—

noorte kodanikuaktiivsuse toetamine noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi abil;

| — | Euroopa noortepakt, mis rõhutab noorte temaatikat Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive alase partnerluse põhivaldkondades; |
| --- | --- |

—

Euroopa noortepakt, mis rõhutab noorte temaatikat Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive alase partnerluse põhivaldkondades;

| — | noorte mõõtme kaasamine teistesse asjakohastesse Euroopa poliitikatesse. |
| --- | --- |

—

noorte mõõtme kaasamine teistesse asjakohastesse Euroopa poliitikatesse.

Programm “Noored” ja tulevane programm “Aktiivsed noored” täiendavad seda raamistikku.

LEPIVAD KOKKU:

| 1. | Tuleb jätkata tööd kodanikuaktiivsuse toetamisel noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi raames kokkulepitud prioriteetide kaudu, milleks on: osalemine, teavitamine, vabatahtlik tegevus ja paremad teadmised noortevaldkonnas, sealhulgas Euroopa noortepaktis tõstatatud teemade tundmise parandamine. |
| --- | --- |

1.

Tuleb jätkata tööd kodanikuaktiivsuse toetamisel noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi raames kokkulepitud prioriteetide kaudu, milleks on: osalemine, teavitamine, vabatahtlik tegevus ja paremad teadmised noortevaldkonnas, sealhulgas Euroopa noortepaktis tõstatatud teemade tundmise parandamine.

| 2. | Euroopa noortepakti eesmärke püütakse saavutada majanduskasvu ja tööhõive alase Lissaboni partnerluse raames. |
| --- | --- |

2.

Euroopa noortepakti eesmärke püütakse saavutada majanduskasvu ja tööhõive alase Lissaboni partnerluse raames.

| 3. | Noorte mõõtme väljatöötamisel teistes asjakohastes Euroopa poliitikates peetakse esmatähtsaks diskrimineerimise vastast võitlust, tervislikke eluviise, sealhulgas sporti ja teadusuuringuid noortevaldkonnas. |
| --- | --- |

3.

Noorte mõõtme väljatöötamisel teistes asjakohastes Euroopa poliitikates peetakse esmatähtsaks diskrimineerimise vastast võitlust, tervislikke eluviise, sealhulgas sporti ja teadusuuringuid noortevaldkonnas.

| 4. | Koostööraamistiku rakendamisel tuleks:






  — | tagada vastastikune täiendavus ja ühtsus kolme haru vahel; |
| --- | --- | --- |

4.

Koostööraamistiku rakendamisel tuleks:

—

tagada vastastikune täiendavus ja ühtsus kolme haru vahel;

| — | konsulteerida noorte ja noorteorganisatsioonidega Euroopa noortefoorumi, riiklike noortenõukogude või sarnaste organite kaudu ning samuti arendada dialoogi mitteorganiseerunud noortega; |
| --- | --- |

—

konsulteerida noorte ja noorteorganisatsioonidega Euroopa noortefoorumi, riiklike noortenõukogude või sarnaste organite kaudu ning samuti arendada dialoogi mitteorganiseerunud noortega;

| — | järgida iga haru mehhanisme ja kehtivaid ajakavasid; |
| --- | --- |

—

järgida iga haru mehhanisme ja kehtivaid ajakavasid;

| — | võidelda igasuguse sool, rassilisel või etnilisel päritolul, usutunnistusel või veendumusel, puudel või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu. |
| --- | --- |

—

võidelda igasuguse sool, rassilisel või etnilisel päritolul, usutunnistusel või veendumusel, puudel või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | jätkama noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi raames kokku lepitud ühiste eesmärkide rakendamist; |
| --- | --- |

1.

jätkama noortevaldkonna avatud konsultatsioonimeetodi raames kokku lepitud ühiste eesmärkide rakendamist;

| 2. | tagama Lissaboni strateegia rakendamisel tõhusate järelmeetmete võtmise seoses Euroopa noortepaktiga, näiteks püstitades mõõdetavaid eesmärke; |
| --- | --- |

2.

tagama Lissaboni strateegia rakendamisel tõhusate järelmeetmete võtmise seoses Euroopa noortepaktiga, näiteks püstitades mõõdetavaid eesmärke;

| 3. | arendama noorte ja noorteorganisatsioonidega neid mõjutavate poliitiliste meetmete teemal struktureeritud dialoogi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasates noortevaldkonnas töötavad teadlased. |
| --- | --- |

3.

arendama noorte ja noorteorganisatsioonidega neid mõjutavate poliitiliste meetmete teemal struktureeritud dialoogi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasates noortevaldkonnas töötavad teadlased.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| 1. | arendama noortega neid mõjutavate poliitiliste meetmete teemal struktureeritud dialoogi Euroopa tasandil, näiteks kasutades uuenduslikult infotehnoloogiat ning pidades korrapäraseid konverentse noorte, nende organisatsioonide, noortevaldkonnas töötavate teadlaste ja poliitikakujundajate vahel; |
| --- | --- |

1.

arendama noortega neid mõjutavate poliitiliste meetmete teemal struktureeritud dialoogi Euroopa tasandil, näiteks kasutades uuenduslikult infotehnoloogiat ning pidades korrapäraseid konverentse noorte, nende organisatsioonide, noortevaldkonnas töötavate teadlaste ja poliitikakujundajate vahel;

| 2. | arendama, edendama ja soodustama juurdepääsu Euroopa noorteportaalile, EURESele, PLOTEUSele ja EURODESKile, et aidata noortel kõige paremini ära kasutada välismaal töötamise, vabatahtlikuna tegutsemise ja õppimise võimalusi; |
| --- | --- |

2.

arendama, edendama ja soodustama juurdepääsu Euroopa noorteportaalile, EURESele, PLOTEUSele ja EURODESKile, et aidata noortel kõige paremini ära kasutada välismaal töötamise, vabatahtlikuna tegutsemise ja õppimise võimalusi;

| 3. | tagama Lissaboni strateegia rakendamisel tõhusate järelmeetmete võtmise seoses Euroopa noortepaktiga. |
| --- | --- |

3.

tagama Lissaboni strateegia rakendamisel tõhusate järelmeetmete võtmise seoses Euroopa noortepaktiga.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | julgustama noorte, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamist näiteks noortepassi väljatöötamise teel ning kaaludes selle lisamist Europassi ning kaaluma sellise õppimise tunnustamist, võttes arvesse riikide eripära ning lähtudes liikmesriikide pädevustest; |
| --- | --- |

1.

julgustama noorte, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides osalejate mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamist näiteks noortepassi väljatöötamise teel ning kaaludes selle lisamist Europassi ning kaaluma sellise õppimise tunnustamist, võttes arvesse riikide eripära ning lähtudes liikmesriikide pädevustest;

| 2. | määrama kindlaks noorte liikuvuse takistused ning vahetama, arendama ja rakendama noorte liikuvuse alaseid häid tavasid, et muuta neil Euroopa Liidus ja väljaspool töötamine, vabatahtlikuna tegutsemine, erialane täiendamine ja õppimine lihtsamaks; |
| --- | --- |

2.

määrama kindlaks noorte liikuvuse takistused ning vahetama, arendama ja rakendama noorte liikuvuse alaseid häid tavasid, et muuta neil Euroopa Liidus ja väljaspool töötamine, vabatahtlikuna tegutsemine, erialane täiendamine ja õppimine lihtsamaks;

| 3. | kasutama kõige paremal viisil ära ühenduse ja liikmesriikide poliitikate, programmide ja muude vahendite raames pakutavaid võimalusi, et edendada noorte kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust, tööalast konkurentsivõimet ja haridustaset; |
| --- | --- |

3.

kasutama kõige paremal viisil ära ühenduse ja liikmesriikide poliitikate, programmide ja muude vahendite raames pakutavaid võimalusi, et edendada noorte kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust, tööalast konkurentsivõimet ja haridustaset;

| 4. | andma hinnangut Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistikule 2009. aastal. |
| --- | --- |

4.

andma hinnangut Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistikule 2009. aastal.

---

(1)  14441/01 — KOM(2001) 681 (lõplik).

(2)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 6.

(3)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2—5.

(4)  7619/1/05. Järeldus 37.

(5)  9679/05 — KOM(2005) 206 (lõplik).

---

Komisjon

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/7

---

Euro vahetuskurss (1)

23. november 2005

(2005/C 292/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1776 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,78 |
| DKK | Taani kroon | 7,4610 |
| GBP | Inglise nael | 0,68460 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5162 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5491 |
| ISK | Islandi kroon | 74,23 |
| NOK | Norra kroon | 7,8630 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9551 |
| CYP | Küprose nael | 0,5736 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,240 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,55 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,9428 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6649 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,54 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,580 |
| TRY | Türgi liir | 1,6049 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5988 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3817 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,1301 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7035 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9954 |
| KRW | Korea won | 1 221,05 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,7651 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,5169 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4020 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 840,77 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,451 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,967 |
| RUB | Vene rubla | 33,8870 |
| THB | Tai baht | 48,488 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1776

JPY

Jaapani jeen

139,78

DKK

Taani kroon

7,4610

GBP

Inglise nael

0,68460

SEK

Rootsi kroon

9,5162

CHF

Šveitsi frank

1,5491

ISK

Islandi kroon

74,23

NOK

Norra kroon

7,8630

BGN

Bulgaaria lev

1,9551

CYP

Küprose nael

0,5736

CZK

Tšehhi kroon

29,240

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,55

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,9428

RON

Rumeenia leu

3,6649

SIT

Sloveenia talaar

239,54

SKK

Slovakkia kroon

38,580

TRY

Türgi liir

1,6049

AUD

Austraalia dollar

1,5988

CAD

Kanada dollar

1,3817

HKD

Hong Kongi dollar

9,1301

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7035

SGD

Singapuri dollar

1,9954

KRW

Korea won

1 221,05

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,7651

CNY

Hiina jüaan

9,5169

HRK

Horvaatia kuna

7,4020

IDR

Indoneesia ruupia

11 840,77

MYR

Malaisia ringit

4,451

PHP

Filipiini peeso

63,967

RUB

Vene rubla

33,8870

THB

Tai baht

48,488

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH)

(2005/C 292/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 18. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõte Plastal Germany GmbH (edaspidi “Plastal”), mis on Nordic Capital Fund V (Jersey) kontrolli all, omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu Saksamaa ettevõtte Dynamit Nobel Kunststoff GmbH ja selle tütarettevõtte Menzolit-Fibron GmbH (edaspidi “DNK”) üle nõukogu nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõte Plastal Germany GmbH (edaspidi “Plastal”), mis on Nordic Capital Fund V (Jersey) kontrolli all, omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu Saksamaa ettevõtte Dynamit Nobel Kunststoff GmbH ja selle tütarettevõtte Menzolit-Fibron GmbH (edaspidi “DNK”) üle nõukogu nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtete majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Plastal — autotööstuses kasutatavad termoplastosad |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtete majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Plastal — autotööstuses kasutatavad termoplastosad

| — | DNK — autotööstuses kasutatavad termoplastosad, auto-, elektri- ja üldtööstuses kasutatavad termokõvastuvad osad ning termokõvastuvad materjalid. |
| --- | --- |

—

DNK — autotööstuses kasutatavad termoplastosad, auto-, elektri- ja üldtööstuses kasutatavad termokõvastuvad osad ning termokõvastuvad materjalid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Need võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Need võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 24.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 292/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 292/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 292/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Kuehne + Nagel International AG (K+N, Šveits) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ACR Logistics Holdings BV (ACR, Holland) üle aktsiate ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

17. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Kuehne + Nagel International AG (K+N, Šveits) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ACR Logistics Holdings BV (ACR, Holland) üle aktsiate ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | K+N: logistika ettevõtja, mis tegeleb põhiliselt mere- ja õhusaadetistega ja lepingulise logistikaga; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

K+N: logistika ettevõtja, mis tegeleb põhiliselt mere- ja õhusaadetistega ja lepingulise logistikaga;

| — | ACR: lepinguline logistika. |
| --- | --- |

—

ACR: lepinguline logistika.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---