# Europos Sąjungos C 260/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 260 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. spalio 19d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 260

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. spalio 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 260/1 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2005 dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 260/1

Specialioji ataskaita Nr. 4/2005 dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 19.10.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 4/2005

dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2005/C 260/01)

TURINYS

SANTRUMPOS

| I–VI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VI

| 1–15 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–15

| 1–9 | Faktinė informacija ir srities aprašymas |
| --- | --- |

1–9

| 10–15 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

10–15

| 16–59 | PASTABOS |
| --- | --- |

16–59

| 16–35 | Ar yra efektyvi ekonominio bendradarbiavimo Azijoje strategija? |
| --- | --- |

16–35

| 18–27 | Plati strategija greitai besikeičiančiame fone ... |
| --- | --- |

18–27

| 28–33 | ... netinkami tikslai ir rodikliai veiklos programoje ... |
| --- | --- |

28–33

| 34–35 | ... lemia didelę projektų ir programų, kurių efektyvumą sunku įvertinti, įvairovę |
| --- | --- |

34–35

| 36–59 | Ar Komisija efektyviai valdo ekonominio bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimą? |
| --- | --- |

36–59

| 38–49 | Dvišaliai projektai |
| --- | --- |

38–49

| 50–59 | Visos Azijos projektai |
| --- | --- |

50–59

| 60–72 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

60–72

| 60–65 | Išvados ir rekomendacijos dėl strategijos |
| --- | --- |

60–65

| 66–72 | Išvados ir rekomendacijos dėl įgyvendinimo |
| --- | --- |

66–72

Komisijos atsakymai

SANTRUMPOS

| AES | Azijos ir Europos susitikimas |
| --- | --- |
| AIDCO | EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba (arba EuropeAid) |
| ALA | Azija ir Lotynų Amerika |
| BPV | Biudžetas pagal veiklas |
| BRIS | Bendra RELEX informacijos sistema |
| DPPPP | Daugiašalės prekybos politikos paramos projektas |
| EK | Europos Komisija |
| EKĮRP | ES Kinijos įmonių reformos projektas |
| ES | Europos Sąjunga |
| EVIC | Europos verslo informacijos centras |
| INT | Intelektinės nuosavybės teisės |
| IT & R | Informacinės technologijos ir ryšiai |
| MPK | Mažų projektų kompleksas |
| MVĮ | Maža ar vidutinė įmonė |
| NOP | Nacionalinė orientacinė programa |
| PAVA | Pietryčių Azijos valstybių asociacija |
| PCV | Projekto ciklų valdymas |
| PPO | Pasaulio prekybos organizacija |
| PVO | Projektų valdymo organizacija |
| RELEX | Išorės santykių generalinis direktoratas |
| RSD | Regioninis strategijos dokumentas |
| SM | Susitarimo memorandumas |
| SMSD | Skurdo mažinimo strategijos dokumentas |
| SŪRS | Sunkus ūminis respiracinis sindromas |
| ŠSD | Šalies strategijos dokumentai |
| VPV | Valdymas pagal veiklas |

AES

Azijos ir Europos susitikimas

AIDCO

EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba (arba EuropeAid)

ALA

Azija ir Lotynų Amerika

BPV

Biudžetas pagal veiklas

BRIS

Bendra RELEX informacijos sistema

DPPPP

Daugiašalės prekybos politikos paramos projektas

EK

Europos Komisija

EKĮRP

ES Kinijos įmonių reformos projektas

ES

Europos Sąjunga

EVIC

Europos verslo informacijos centras

INT

Intelektinės nuosavybės teisės

IT & R

Informacinės technologijos ir ryšiai

MPK

Mažų projektų kompleksas

MVĮ

Maža ar vidutinė įmonė

NOP

Nacionalinė orientacinė programa

PAVA

Pietryčių Azijos valstybių asociacija

PCV

Projekto ciklų valdymas

PPO

Pasaulio prekybos organizacija

PVO

Projektų valdymo organizacija

RELEX

Išorės santykių generalinis direktoratas

RSD

Regioninis strategijos dokumentas

SM

Susitarimo memorandumas

SMSD

Skurdo mažinimo strategijos dokumentas

SŪRS

Sunkus ūminis respiracinis sindromas

ŠSD

Šalies strategijos dokumentai

VPV

Valdymas pagal veiklas

SANTRAUKA

| I. | Lėšas ekonominiam bendradarbiavimui Azijoje reglamentuoja Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92, kuris nustatė pagrindinius tikslus (mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo gerinimas; institucinės struktūros gerinimas; taip pat parama įmonėms per prekybos skatinimą, mokymo ir techninės paramos schemas) ir apibrėžė sritis, kuriose galima išleisti ES lėšas (1–4 dalys). |
| --- | --- |

I.

Lėšas ekonominiam bendradarbiavimui Azijoje reglamentuoja Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92, kuris nustatė pagrindinius tikslus (mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo gerinimas; institucinės struktūros gerinimas; taip pat parama įmonėms per prekybos skatinimą, mokymo ir techninės paramos schemas) ir apibrėžė sritis, kuriose galima išleisti ES lėšas (1–4 dalys).

| II. | Ekonominis bendradarbiavimas Azijoje vykdomas dviem skirtingais būdais: per dvišalius projektus tarp Komisijos ir atskirų šalių naudos gavėjų bei regionines programas, apimančias subregionus, arba apimančias visą Aziją, kurios vadinamos „visos Azijos programomis“ (5–9 dalys). |
| --- | --- |

II.

Ekonominis bendradarbiavimas Azijoje vykdomas dviem skirtingais būdais: per dvišalius projektus tarp Komisijos ir atskirų šalių naudos gavėjų bei regionines programas, apimančias subregionus, arba apimančias visą Aziją, kurios vadinamos „visos Azijos programomis“ (5–9 dalys).

| III. | Audito Rūmai ištyrė Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti paramą, susijusią su ekonominio bendradarbiavimo veikla Azijoje, o taip pat, ar Komisija efektyviai valdo paramos įgyvendinimą (10–15 dalys). |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai ištyrė Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti paramą, susijusią su ekonominio bendradarbiavimo veikla Azijoje, o taip pat, ar Komisija efektyviai valdo paramos įgyvendinimą (10–15 dalys).

| IV. | Strategijos atžvilgiu Audito Rūmai nustatė:






  — | išlaidos nepakankamai sutelktos: nustatyta, kad tiek politika, tiek veiklos strategijos yra labai plačios, todėl atsirado daug įvairių projektų, apimančių daug skirtingų sričių ir kartais turinčių per daug ambicingus tikslus (16–26 dalys), |
| --- | --- | --- |

IV.

Strategijos atžvilgiu Audito Rūmai nustatė:

—

išlaidos nepakankamai sutelktos: nustatyta, kad tiek politika, tiek veiklos strategijos yra labai plačios, todėl atsirado daug įvairių projektų, apimančių daug skirtingų sričių ir kartais turinčių per daug ambicingus tikslus (16–26 dalys),

| — | nenuoseklūs tikslai nuo politikos iki darbinio lygmens, o taip pat poveikio ir rezultatų rodikliai, kurie daugiau dėmesio skiria politiniam procesui, o ne išlaidų rezultatui (28–33 dalys), |
| --- | --- |

—

nenuoseklūs tikslai nuo politikos iki darbinio lygmens, o taip pat poveikio ir rezultatų rodikliai, kurie daugiau dėmesio skiria politiniam procesui, o ne išlaidų rezultatui (28–33 dalys),

| — | todėl buvo sunku įvertinti bendrą paramos poveikį, nes yra nepakankamas pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti bendrą efektyvumą ir skirtų pinigų sukurtą vertę (34–35 dalys). |
| --- | --- |

—

todėl buvo sunku įvertinti bendrą paramos poveikį, nes yra nepakankamas pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti bendrą efektyvumą ir skirtų pinigų sukurtą vertę (34–35 dalys).

| V. | Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo išlaidų valdymo atžvilgiu Audito Rūmai nustatė, kad:






  — | vykdant dvišalius projektus buvo rimtų vėlavimų nuo identifikavimo etapo iki projektų pradžios, taip pat jų įgyvendinimo laikotarpiu. Tai sumažino projektų rezultatus ir poveikį, o kai kuriais atvejais tapo jų atsisakymo priežastimi. Priežiūros lygis ne visada buvo patenkinamas, o įvertinimai, kai juos atlikdavo, ne visada buvo atliekami laiku. Abejojama, ar įmanoma užtikrinti beveik pusės audituotų projektų tvarumą (38–49 dalys), |
| --- | --- | --- |

V.

Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo išlaidų valdymo atžvilgiu Audito Rūmai nustatė, kad:

—

vykdant dvišalius projektus buvo rimtų vėlavimų nuo identifikavimo etapo iki projektų pradžios, taip pat jų įgyvendinimo laikotarpiu. Tai sumažino projektų rezultatus ir poveikį, o kai kuriais atvejais tapo jų atsisakymo priežastimi. Priežiūros lygis ne visada buvo patenkinamas, o įvertinimai, kai juos atlikdavo, ne visada buvo atliekami laiku. Abejojama, ar įmanoma užtikrinti beveik pusės audituotų projektų tvarumą (38–49 dalys),

| — | Visos Azijos projektams buvo taikoma varginanti ir sudėtinga prašymų procedūra, o delegacijos nesuteikė prašytojams potencialiai vertingos paramos. Audituotų projektų rezultatai buvo teigiami, antai buvo pasiektas didelis naudos gavėjų skaičius. Projektų priežiūra iš esmės buvo gera. Tačiau nebuvo aišku, ar bus užtikrintas jų tvarumas (50–59 dalys). |
| --- | --- |

—

Visos Azijos projektams buvo taikoma varginanti ir sudėtinga prašymų procedūra, o delegacijos nesuteikė prašytojams potencialiai vertingos paramos. Audituotų projektų rezultatai buvo teigiami, antai buvo pasiektas didelis naudos gavėjų skaičius. Projektų priežiūra iš esmės buvo gera. Tačiau nebuvo aišku, ar bus užtikrintas jų tvarumas (50–59 dalys).

| VI. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija:






  — | parengtų aiškią strategiją, kurioje būtų atsižvelgta į ekonominio bendradarbiavimo bei jo tikslų specifiką ir kurioje būtų naudojami rodikliai, leidžiantys tinkamai vykdyti priežiūrą ir pažangos vertinimą. Komisija turėtų užtikrinti veiklos ataskaitų logiką ir nuoseklumą Valdymo pagal veiklas (VPV) proceso, kuris leistų geriau sutelkti dėmesį į šio pobūdžio bendradarbiavimo specifinius poreikius ir iššūkius, kontekste (61, 63, 65 dalys), |
| --- | --- | --- |

VI.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija:

—

parengtų aiškią strategiją, kurioje būtų atsižvelgta į ekonominio bendradarbiavimo bei jo tikslų specifiką ir kurioje būtų naudojami rodikliai, leidžiantys tinkamai vykdyti priežiūrą ir pažangos vertinimą. Komisija turėtų užtikrinti veiklos ataskaitų logiką ir nuoseklumą Valdymo pagal veiklas (VPV) proceso, kuris leistų geriau sutelkti dėmesį į šio pobūdžio bendradarbiavimo specifinius poreikius ir iššūkius, kontekste (61, 63, 65 dalys),

| — | nustatytų korekcinius veiksmus, kurių reikia, kad būtų pagerintos dvišalių projektų patvirtinimo, įgyvendinimo, priežiūros ir įvertinimo procedūros, užtikrinant tvarumą (68 dalis), |
| --- | --- |

—

nustatytų korekcinius veiksmus, kurių reikia, kad būtų pagerintos dvišalių projektų patvirtinimo, įgyvendinimo, priežiūros ir įvertinimo procedūros, užtikrinant tvarumą (68 dalis),

| — | peržiūrėtų visos Azijos programoms nustatytas prašymų procedūras, taip pat delegacijos vaidmenį, kad užtikrintų, jog jos nebūtų nepagrįstai sudėtingos, ir taip padėtų skatinti prašymų pateikimą (70–71 dalys), |
| --- | --- |

—

peržiūrėtų visos Azijos programoms nustatytas prašymų procedūras, taip pat delegacijos vaidmenį, kad užtikrintų, jog jos nebūtų nepagrįstai sudėtingos, ir taip padėtų skatinti prašymų pateikimą (70–71 dalys),

| — | išplėstų sėkmingos visos Azijos projektų priežiūros sistemos taikymą kitiems projektams (72 dalis). |
| --- | --- |

—

išplėstų sėkmingos visos Azijos projektų priežiūros sistemos taikymą kitiems projektams (72 dalis).

ĮVADAS

Faktinė informacija ir srities aprašymas

| 1. | Azijoje gyvena 56 % visų pasaulio gyventojų ir jai tenka 25 % pasaulio BVP. ES ekonominiai ir prekybiniai santykiai su Azija yra labai svarbūs. Azija pagal svarbą dabar yra ES trečia prekybos ir ketvirta investicijų partnerė. ES importas iš Azijos viršija 230 milijardų eurų, o eksportas į šį regioną viršija 140 milijardų (1). |
| --- | --- |

1.

Azijoje gyvena 56 % visų pasaulio gyventojų ir jai tenka 25 % pasaulio BVP. ES ekonominiai ir prekybiniai santykiai su Azija yra labai svarbūs. Azija pagal svarbą dabar yra ES trečia prekybos ir ketvirta investicijų partnerė. ES importas iš Azijos viršija 230 milijardų eurų, o eksportas į šį regioną viršija 140 milijardų (1).

| 2. | ES bendradarbiavimas su Azija prasidėjo 1976 m., tuo pačiu metu, kaip ir bendradarbiavimas su Lotynų Amerika ir Viduržemio jūros šalimis. Iki 2004 m. ES bendradarbiavimas su Azija iš viso sudarė daugiau kaip 7 800 milijonus eurų ir vidutiniškai didėjo nuo 50 milijonų iki 400 milijonų eurų kasmet. |
| --- | --- |

2.

ES bendradarbiavimas su Azija prasidėjo 1976 m., tuo pačiu metu, kaip ir bendradarbiavimas su Lotynų Amerika ir Viduržemio jūros šalimis. Iki 2004 m. ES bendradarbiavimas su Azija iš viso sudarė daugiau kaip 7 800 milijonus eurų ir vidutiniškai didėjo nuo 50 milijonų iki 400 milijonų eurų kasmet.

| 3. | ES ekonominį bendradarbiavimą Azijoje reglamentuoja Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92 (2). Jame teigiama, kad ekonominis bendradarbiavimas turi tarnauti bendriems ES ir jos šalių partnerių interesams, prisidėdamas prie vystymosi Azijos ir Lotynų Amerikos (ALA) šalyse, padėdamas joms kurti jų institucinius pajėgumus, kad būtų sukurta palankesnė investicijoms aplinka. Ypatingas dėmesys skiriamas ES valstybių narių verslininkų, technologijų ir darbo patirties vaidmeniui didinti, ypač privačiame sektoriuje bei mažose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ). Ekonominis bendradarbiavimas turi tris bendrus tikslus: gerinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą; gerinti institucinę struktūrą; bei remti įmones per prekybos skatinimo, mokymo ir techninės paramos schemas. Tarybos reglamente pabrėžiama, kad regioninis bendradarbiavimas, įskaitant regionines politikas, tarpregioninę prekybą ir regionines ekonominės integracijos institucijas, yra svarbus ekonominio bendradarbiavimo elementas. |
| --- | --- |

3.

ES ekonominį bendradarbiavimą Azijoje reglamentuoja Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92 (2). Jame teigiama, kad ekonominis bendradarbiavimas turi tarnauti bendriems ES ir jos šalių partnerių interesams, prisidėdamas prie vystymosi Azijos ir Lotynų Amerikos (ALA) šalyse, padėdamas joms kurti jų institucinius pajėgumus, kad būtų sukurta palankesnė investicijoms aplinka. Ypatingas dėmesys skiriamas ES valstybių narių verslininkų, technologijų ir darbo patirties vaidmeniui didinti, ypač privačiame sektoriuje bei mažose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ). Ekonominis bendradarbiavimas turi tris bendrus tikslus: gerinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą; gerinti institucinę struktūrą; bei remti įmones per prekybos skatinimo, mokymo ir techninės paramos schemas. Tarybos reglamente pabrėžiama, kad regioninis bendradarbiavimas, įskaitant regionines politikas, tarpregioninę prekybą ir regionines ekonominės integracijos institucijas, yra svarbus ekonominio bendradarbiavimo elementas.

| 4. | Komisija turi dvi pagrindines biudžeto eilutes/straipsnius (3), skirtus bendradarbiavimui Azijoje: „finansinis ir techninis“ bendradarbiavimas (B7–3 0 0/19 10 01); ir „politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas“ (B7–3 0 1/19 10 02) (žr. 1 lentelę toliau). Pagal šį biudžeto straipsnį 2000–2004 m. laikotarpiu Komisija paskyrė 509 milijonus eurų. Iš tikro lėšos, skirtos ekonominio bendradarbiavimo veiklai yra didesnės, nes kai kurie projektai, finansuoti iš bendros biudžetinės eilutės B7–3 0 0 taip pat yra ekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

4.

Komisija turi dvi pagrindines biudžeto eilutes/straipsnius (3), skirtus bendradarbiavimui Azijoje: „finansinis ir techninis“ bendradarbiavimas (B7–3 0 0/19 10 01); ir „politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas“ (B7–3 0 1/19 10 02) (žr. 1 lentelę toliau). Pagal šį biudžeto straipsnį 2000–2004 m. laikotarpiu Komisija paskyrė 509 milijonus eurų. Iš tikro lėšos, skirtos ekonominio bendradarbiavimo veiklai yra didesnės, nes kai kurie projektai, finansuoti iš bendros biudžetinės eilutės B7–3 0 0 taip pat yra ekonominio pobūdžio.

1 lentelė

Biudžeto eilutės

| | Finansinis ir techninis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis | Politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis | Iš viso | Politinio, ekonominio ir kultūrinio bendradarbiavimo nuo visų išlaidų dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Įsipareigojimų asignavimai | Įsipareigojimų asignavimai |
| Milijonais eurų | Milijonais eurų | Milijonais eurų | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Iš viso | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Finansinis ir techninis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis

Politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis

Iš viso

Politinio, ekonominio ir kultūrinio bendradarbiavimo nuo visų išlaidų dalis

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

Milijonais eurų

Milijonais eurų

Milijonais eurų

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Iš viso

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Remiantis šiais bendrais pagrindais, ES ekonominis bendradarbiavimas Azijoje vykdomas dviem skirtingais būdais. Yra dvišaliai projektai tarp Komisijos ir atskirų šalių naudos gavėjų (žr. 38 dalį); regioninės programos tarp Komisijos ir konkrečių subregionų, kaip PAVA (4), ir paklausa paremtos programos, apimančios visą Aziją (49 dalis). Pastarųjų programų naudos gavėjais gali būti bet kurios Azijos šalys, kaip nustatyta ALA reglamente, todėl visoje ataskaitoje jos vadinamos „visos Azijos programomis“. |
| --- | --- |

5.

Remiantis šiais bendrais pagrindais, ES ekonominis bendradarbiavimas Azijoje vykdomas dviem skirtingais būdais. Yra dvišaliai projektai tarp Komisijos ir atskirų šalių naudos gavėjų (žr. 38 dalį); regioninės programos tarp Komisijos ir konkrečių subregionų, kaip PAVA (4), ir paklausa paremtos programos, apimančios visą Aziją (49 dalis). Pastarųjų programų naudos gavėjais gali būti bet kurios Azijos šalys, kaip nustatyta ALA reglamente, todėl visoje ataskaitoje jos vadinamos „visos Azijos programomis“.

| 6. | Audito Rūmai apskaičiavo, kad dvišaliams ekonominio bendradarbiavimo projektams Azijoje skirtas finansavimas nuo 1995 iki 2002 m. (5) iš viso sudarė 343 milijonus eurų (žr. 2 lentelę), iš kurių 37 milijonai eurų buvo skirti projektams PAVA regione. |
| --- | --- |

6.

Audito Rūmai apskaičiavo, kad dvišaliams ekonominio bendradarbiavimo projektams Azijoje skirtas finansavimas nuo 1995 iki 2002 m. (5) iš viso sudarė 343 milijonus eurų (žr. 2 lentelę), iš kurių 37 milijonai eurų buvo skirti projektams PAVA regione.

2 lentelė

Ekonominio bendradarbiavimo projektų dalis pagal šalį

| Šalis | Suma (eurais) | Procentinė dalis |
| --- | --- | --- |
| Bangladešas | 947 000 | 0,3 % |
| Butanas | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunėjus | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodža | 0 | 0,0 % |
| Kinija | 99 634 648 | 29,1 % |
| Indija | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonezija | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laosas | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malaizija | 3 000 000 | 0,9 % |
| Birma | 0 | 0,0 % |
| Nepalas | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakistanas | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filipinai | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapūras | 500 000 | 0,1 % |
| Šri Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Tailandas | 8 674 000 | 2,5 % |
| Rytų Timoras | 0 | 0,0 % |
| Vietnamas | 70 811 380 | 20,7 % |
| Iš viso dvišalių projektų | 342 810 092 | 100,0 % |
| PAVA | 37 000 000 | |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Šalis

Suma (eurais)

Procentinė dalis

Bangladešas

947 000

0,3 %

Butanas

1 000 000

0,3 %

Brunėjus

1 973 400

0,6 %

Kambodža

0

0,0 %

Kinija

99 634 648

29,1 %

Indija

60 354 119

17,6 %

Indonezija

7 990 016

2,3 %

Laosas

8 000 000

2,3 %

Malaizija

3 000 000

0,9 %

Birma

0

0,0 %

Nepalas

15 000 000

4,4 %

Pakistanas

54 950 000

16,0 %

Filipinai

6 659 829

1,9 %

Singapūras

500 000

0,1 %

Šri Lanka

3 315 700

1,0 %

Tailandas

8 674 000

2,5 %

Rytų Timoras

0

0,0 %

Vietnamas

70 811 380

20,7 %

Iš viso dvišalių projektų

342 810 092

100,0 %

PAVA

37 000 000

Šaltinis: Audito Rūmai.

| 7. | Yra penkios skirtingos programos, kurios apima visą Aziją; konkrečiai ekonominiam bendradarbiavimui skirtos dvi programos yra Azija „Invest“ ir Azija „IT & R“
   (6). Ekonominį bendradarbiavimą tam tikru mastu taip pat remia ir Azija „ProEco“, Azija „Link“ bei Azija „Urbs“ programos. |
| --- | --- |

7.

Yra penkios skirtingos programos, kurios apima visą Aziją; konkrečiai ekonominiam bendradarbiavimui skirtos dvi programos yra Azija „Invest“ ir Azija „IT & R“
   (6). Ekonominį bendradarbiavimą tam tikru mastu taip pat remia ir Azija „ProEco“, Azija „Link“ bei Azija „Urbs“ programos.

| 8. | Azija „Invest“ programa pradėta įgyvendinti 1997 m. Per penkerių metų laikotarpį Komisijos indėlis (7) sudarė 42 milijonus eurų. Programa šiuo metu yra antrame įgyvendinimo etape nuo 2003 iki 2007 m., o indėlis sudaro 41 milijoną eurų. Programos finansuojamų projektų tikslas yra „skatinti tiesioginį verslo bendradarbiavimą tarp ekonominių operatorių ES ir Azijoje, daugiausiai dėmesio skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms bei remiant dinamišką privatų sektorių Azijoje“. Ji pritraukia partnerius tiek ES valstybėse narėse, tiek Azijos šalyse. |
| --- | --- |

8.

Azija „Invest“ programa pradėta įgyvendinti 1997 m. Per penkerių metų laikotarpį Komisijos indėlis (7) sudarė 42 milijonus eurų. Programa šiuo metu yra antrame įgyvendinimo etape nuo 2003 iki 2007 m., o indėlis sudaro 41 milijoną eurų. Programos finansuojamų projektų tikslas yra „skatinti tiesioginį verslo bendradarbiavimą tarp ekonominių operatorių ES ir Azijoje, daugiausiai dėmesio skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms bei remiant dinamišką privatų sektorių Azijoje“. Ji pritraukia partnerius tiek ES valstybėse narėse, tiek Azijos šalyse.

| 9. | Azija „IT & R“ programa buvo vykdoma nuo 1999 iki 2003 m. Komisijos indėlis sudarė 35 milijonus eurų. Antras etapas buvo patvirtintas 2003 m. lapkričio 3 d. sekantiems metams, o indėlis sudarė 10 milijonų eurų. Azija „IT & R“ programos bendras tikslas (8) buvo „sukurti plačius, intensyvius ir ilgalaikius technologinius ir ekonominius santykius tarp Azijos ir Europos, kuriuose klestėtų subalansuotos partnerystės ir bendros inovacijos“. Tai apima partnerius tiek ES valstybėse narėse, tiek Azijos šalyse. |
| --- | --- |

9.

Azija „IT & R“ programa buvo vykdoma nuo 1999 iki 2003 m. Komisijos indėlis sudarė 35 milijonus eurų. Antras etapas buvo patvirtintas 2003 m. lapkričio 3 d. sekantiems metams, o indėlis sudarė 10 milijonų eurų. Azija „IT & R“ programos bendras tikslas (8) buvo „sukurti plačius, intensyvius ir ilgalaikius technologinius ir ekonominius santykius tarp Azijos ir Europos, kuriuose klestėtų subalansuotos partnerystės ir bendros inovacijos“. Tai apima partnerius tiek ES valstybėse narėse, tiek Azijos šalyse.

Audito apimtis ir metodas

| 10. | Praeityje Audito Rūmų atlikti auditai didžiausią dėmesį skirdavo finansiniam ir techniniam bendradarbiavimui. Ekonominis bendradarbiavimas vyksta greitai besivystančiame tarptautinės prekybos fone. Audito Rūmų atliekamo audito pagrindinis dėmesys skiriamas jo keliamiems specifiniams valdymo iššūkiams ir kylantiems pavojams. |
| --- | --- |

10.

Praeityje Audito Rūmų atlikti auditai didžiausią dėmesį skirdavo finansiniam ir techniniam bendradarbiavimui. Ekonominis bendradarbiavimas vyksta greitai besivystančiame tarptautinės prekybos fone. Audito Rūmų atliekamo audito pagrindinis dėmesys skiriamas jo keliamiems specifiniams valdymo iššūkiams ir kylantiems pavojams.

| 11. | Auditas apėmė dvišalius projektus ir du regioninių programų tipus: apimančius visą Aziją (visos Azijos programos) ir apimančius subregionus (PAVA programos), pagrindinį dėmesį skiriant pirmosioms. |
| --- | --- |

11.

Auditas apėmė dvišalius projektus ir du regioninių programų tipus: apimančius visą Aziją (visos Azijos programos) ir apimančius subregionus (PAVA programos), pagrindinį dėmesį skiriant pirmosioms.

| 12. | Šio audito tikslas buvo įvertinti Komisijos vykdomą ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymą, ištiriant:






  — | Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti paramą, ir |
| --- | --- | --- |

12.

Šio audito tikslas buvo įvertinti Komisijos vykdomą ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymą, ištiriant:

—

Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti paramą, ir

| — | ar Komisija efektyviai valdo paramos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

ar Komisija efektyviai valdo paramos įgyvendinimą.

| 13. | Išlaidos individualiems projektams buvo audituotos trijose šalyse naudos gavėjose – Indijoje, Vietname ir Kinijoje. Šios išlaidos sudaro (žr. 2 lentelę) 67 % visų dvišalių projektų, o taip pat žymią visos Azijos projektų dalį (50 %, žr. 3 lentelę). |
| --- | --- |

13.

Išlaidos individualiems projektams buvo audituotos trijose šalyse naudos gavėjose – Indijoje, Vietname ir Kinijoje. Šios išlaidos sudaro (žr. 2 lentelę) 67 % visų dvišalių projektų, o taip pat žymią visos Azijos projektų dalį (50 %, žr. 3 lentelę).

3 lentelė

Visos Azijos patvirtintų projektų dalis pagal šalį 2002 m.

| Šalis | Azijos „Invest“ programa
  (eurais) | Azijos „IT & C“ programa
  (eurais) | Iš viso
  (eurais) | Procentinė dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladešas | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Butanas | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunėjus | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodža | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kinija | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Indija | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonezija | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laosas | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malaizija | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepalas | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakistanas | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filipinai | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapūras | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Šri Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Tailandas | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Rytų Timoras | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnamas | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Iš viso | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Šalis

Azijos „Invest“ programa

(eurais)

Azijos „IT & C“ programa

(eurais)

Iš viso

(eurais)

Procentinė dalis

Bangladešas

0

319 872

319 872

1,1 %

Butanas

0

0

0

0,0 %

Brunėjus

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodža

0

754 701

754 701

2,5 %

Kinija

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Indija

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonezija

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laosas

0

200 000

200 000

0,7 %

Malaizija

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepalas

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakistanas

0

746 667

746 667

2,5 %

Filipinai

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapūras

100 993

0

100 993

0,3 %

Šri Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Tailandas

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Rytų Timoras

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnamas

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Iš viso

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Šaltinis: Audito Rūmai.

| 14. | Detaliam auditui numatyta dvišalių projektų imtis apėmė dviejų tipų programas ir projektus, skirtus ekonominiam bendradarbiavimui, kas leido nustatyti pagrindines valdymo problemas. Imtį daugiausiai sudarė vykdomi projektai, tačiau buvo taip pat audituota nemažai užbaigtų projektų (žr. 4 lentelę). Buvo atliktas 14 dvišalių projektų detalus auditas, kuris apėmė 37 % šio tipo išlaidų pasirinktose šalyse (žr. 5 lentelę). Iš visos Azijos projektų detaliai patikrinti buvo 39 projektai, sudarantys 25 % visos jų vertės (žr. 6 lentelę). Išsamus Azija „Invest“ ir Azija „IT & R“ programų audituotų projektų sąrašas pateikiamas 7 lentelėje. |
| --- | --- |

14.

Detaliam auditui numatyta dvišalių projektų imtis apėmė dviejų tipų programas ir projektus, skirtus ekonominiam bendradarbiavimui, kas leido nustatyti pagrindines valdymo problemas. Imtį daugiausiai sudarė vykdomi projektai, tačiau buvo taip pat audituota nemažai užbaigtų projektų (žr. 4 lentelę). Buvo atliktas 14 dvišalių projektų detalus auditas, kuris apėmė 37 % šio tipo išlaidų pasirinktose šalyse (žr. 5 lentelę). Iš visos Azijos projektų detaliai patikrinti buvo 39 projektai, sudarantys 25 % visos jų vertės (žr. 6 lentelę). Išsamus Azija „Invest“ ir Azija „IT & R“ programų audituotų projektų sąrašas pateikiamas 7 lentelėje.

4 lentelė

Audito metu aplankyti dvišaliai ir kiti regioniniai projektai

| Projekto Nr. | Projekto pavadinimas | Suma
  (eurais) | Statusas audito apsilankymo metu |
| --- | --- | --- | --- |
| Dvišaliai projektai |
| Indija |
| IND/ESAID/D/6/1997/0229 | ES-Indijos jūrų transporto projektas | 8 000 000 | Baigtas |
| IDD/RELEX/1997/0481 | ES-Indijos civilinės aviacijos projektas | 18 000 000 | Vykdomas |
| IDD/RELEX/2001/0001 | Indijos Mažų projektų kompleksas | 4 200 000 | Vykdomas |
| IND/RELEX/2001/0009 | Europos verslo informacijos centras (EVIC) | 279 170 | Baigtas |
| IND/RELEX/1997/0120 | ES Indijos INT | 950 000 | Neįgyvendintas |
| | Iš viso | 31 429 170 | |
| Vietnamas |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Daugiašalė prekybos politikos parama (DPPP) | 3 100 000 | Vykdomas |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | EVIC Vietnamas | 993 080 | Baigtas |
| VNM/RELEX/2001/0032 | EK Vietnamas audiovizualiniame sektoriuje | 950 000 | Vykdomas |
| | Iš viso | 5 043 080 | |
| Kinija |
| CHD/RELEX/1995/0111 | ES-Kinijos intelektinės nuosavybės teisių bendradarbiavimo programa (INT Kinija) | 5 600 000 | Vykdomas |
| CHD/RELEX/1998/2202 | PPO bendroji programa ES paramai dėl Kinijos priėmimo į PPO (I etapas) | 3 600 000 | Baigtas |
| CHD/RELEX/1999/2071 | ES Kinijos Finansinių paslaugų bendradarbiavimo projektas | 8 500 000 | Vykdomas |
| CHD/RELEX/2000/2018 | ES Kinijos Įmonių reformos projektas (EKĮRP) | 8 500 000 | Vykdomas |
| CHD/RELEX/2000/2021 | ES Kinijos Mažų projektų kompleksas | 8 000 000 | Vykdomas |
| ASIE/CHD/2002/0418 | ES Kinijos PPO projektas (II etapas) | 15 000 000 | Vykdomas |
| | Iš viso | 49 200 000 | |
| Regioniniai projektai |
| ASIE/1998/004-949 (EC) | ES-PAVA Intelektinių nuosavybės teisių bendradarbiavimo programa (II etapas) | 5 000 000 | Vykdomas |
| ASIE/1996/004-641 (EC) | ES-PAVA Regioninio bendradarbiavimo programa standartų ir kokybės klausimais (9) | 9 000 000 | Rengiamas |
| ALA 94/15 | PAVA-EK COGEN programa III etapas (9) | 5 000 000 | Vykdomas |
| | Iš viso | 19 000 000 | |
| AES Patikėjimo teisės fondas |
| TF 051 834 | Valstybei priklausančių įmonių priežiūra, naujų steigimas ir transformacija | 400 000 USD | Vykdomas |
| TF 052 334 | Valstybės tarnybos padalinio reformos tyrimas | 600 000 USD | Vykdomas |
| | Iš viso | 1 000 000 USD | |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Projekto Nr.

Projekto pavadinimas

Suma

(eurais)

Statusas audito apsilankymo metu

Dvišaliai projektai

Indija

IND/ESAID/D/6/1997/0229

ES-Indijos jūrų transporto projektas

8 000 000

Baigtas

IDD/RELEX/1997/0481

ES-Indijos civilinės aviacijos projektas

18 000 000

Vykdomas

IDD/RELEX/2001/0001

Indijos Mažų projektų kompleksas

4 200 000

Vykdomas

IND/RELEX/2001/0009

Europos verslo informacijos centras (EVIC)

279 170

Baigtas

IND/RELEX/1997/0120

ES Indijos INT

950 000

Neįgyvendintas

Iš viso

31 429 170

Vietnamas

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Daugiašalė prekybos politikos parama (DPPP)

3 100 000

Vykdomas

VNM/RELEX/H01/2000/2242

EVIC Vietnamas

993 080

Baigtas

VNM/RELEX/2001/0032

EK Vietnamas audiovizualiniame sektoriuje

950 000

Vykdomas

Iš viso

5 043 080

Kinija

CHD/RELEX/1995/0111

ES-Kinijos intelektinės nuosavybės teisių bendradarbiavimo programa (INT Kinija)

5 600 000

Vykdomas

CHD/RELEX/1998/2202

PPO bendroji programa ES paramai dėl Kinijos priėmimo į PPO (I etapas)

3 600 000

Baigtas

CHD/RELEX/1999/2071

ES Kinijos Finansinių paslaugų bendradarbiavimo projektas

8 500 000

Vykdomas

CHD/RELEX/2000/2018

ES Kinijos Įmonių reformos projektas (EKĮRP)

8 500 000

Vykdomas

CHD/RELEX/2000/2021

ES Kinijos Mažų projektų kompleksas

8 000 000

Vykdomas

ASIE/CHD/2002/0418

ES Kinijos PPO projektas (II etapas)

15 000 000

Vykdomas

Iš viso

49 200 000

Regioniniai projektai

ASIE/1998/004-949 (EC)

ES-PAVA Intelektinių nuosavybės teisių bendradarbiavimo programa (II etapas)

5 000 000

Vykdomas

ASIE/1996/004-641 (EC)

ES-PAVA Regioninio bendradarbiavimo programa standartų ir kokybės klausimais (9)

9 000 000

Rengiamas

ALA 94/15

PAVA-EK COGEN programa III etapas (9)

5 000 000

Vykdomas

Iš viso

19 000 000

AES Patikėjimo teisės fondas

TF 051 834

Valstybei priklausančių įmonių priežiūra, naujų steigimas ir transformacija

400 000 USD

Vykdomas

TF 052 334

Valstybės tarnybos padalinio reformos tyrimas

600 000 USD

Vykdomas

Iš viso

1 000 000 USD

Šaltinis: Audito Rūmai.

5 lentelė

Audituotų dvišalių projektų palyginimas su visų projektų skaičiumi

| | Ekonominio bendradarbiavimo pobūdžio projektų skaičius šalyje | Ekonominio bendradarbiavimo pobūdžio projektų šalyje sumos
  (eurais) | Aplankytų projektų skaičius | Aplankytų projektų sumos
  (eurais) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnamas | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kinija | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Iš viso | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Ekonominio bendradarbiavimo pobūdžio projektų skaičius šalyje

Ekonominio bendradarbiavimo pobūdžio projektų šalyje sumos

(eurais)

Aplankytų projektų skaičius

Aplankytų projektų sumos

(eurais)

Indija

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnamas

21

70 811 380

3

5 043 080

Kinija

23

99 634 648

6

49 200 000

Iš viso

62

230 800 147

14

85 672 250

Šaltinis: Audito Rūmai.

6 lentelė

Audituotų visos Azijos projektų palyginimas su visų projektų skaičiumi

| Azija „Invest“ programa (10) (finansuoti projektai pradėti nuo 1999 iki 2002 m.) | Azija „IT & C“ programa (finansuoti projektai pradėti nuo 2000 iki 2003 m.) |
| --- | --- |
| Šalis | Visų projektų skaičius | Suma
  (eurais) | Audituotų projektų skaičius | Audituotų projektų suma
  (eurais) | Visas projektų skaičius | Suma
  (eurais) | Audituotų projektų skaičius | Audituotų projektų suma
  (eurais) |
| Indija | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnamas | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kinija | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| JK | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Prancūzija | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Iš viso | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Azija „Invest“ programa (10) (finansuoti projektai pradėti nuo 1999 iki 2002 m.)

Azija „IT & C“ programa (finansuoti projektai pradėti nuo 2000 iki 2003 m.)

Šalis

Visų projektų skaičius

Suma

(eurais)

Audituotų projektų skaičius

Audituotų projektų suma

(eurais)

Visas projektų skaičius

Suma

(eurais)

Audituotų projektų skaičius

Audituotų projektų suma

(eurais)

Indija

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnamas

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kinija

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

JK

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Prancūzija

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Iš viso

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Šaltinis: Audito Rūmai.

7 lentelė

Apsilankymo metu audituoti visos Azijos projektai

| Projekto Nr. | Projekto pavadinimas | Suma
  (eurais) | Statusas audito apsilankymo metu |
| --- | --- | --- | --- |
| Azija „Invest“ programa |
| 108 55 | ISO 9000 sertifikatas Ho Chi Minh City Elektronikos ir informacinių technologijų asociacijai | 83 001 | Baigtas |
| 108 69 | Vietnamo instruktorių ir vadovų apmokymas kokybės valdymo klausimais | 104 200 | Baigtas |
| 108 77 | Vietnamo avalynės pramonės tvarus vystymasis | 86 954 | Baigtas |
| 108 86 | HACCP įgyvendinimas Indijos maisto pramonėje | 120 000 | Baigtas |
| 108 88 | Indijos MVĮ parengimas ES sertifikavimui | 21 343 | Baigtas |
| 108 101 | Pajėgumai verslui | 59 369 | Baigtas |
| 108 135 | Geros gamybos praktikos apmokymas – HACCP metodai ir maisto produktai, susiję su ES teisės aktais | 102 705 | Vykdomas |
| 108 138 | Kokybės valdymas grafinės žiniasklaidos pramonėje | 120 000 | Baigtas |
| 108 144 | Neardančio testavimo įdiegimas suvirinimo srityje Vietname | 98 171 | Vykdomas |
| 108 149 | Aplinkosauginio valdymo plano ir praktikos įdiegimas viešbučiams ir kurortams Vietname | 118 076 | Baigtas |
| 108 150 | Inžinierinių konsultavimo paslaugų gebėjimų stiprinimas Vietname | 99 755 | Baigtas |
| 108 151 | El. valdymo vadovas | 112 555 | Vykdomas |
| 108 153 | Sino-Euro savivaldybės nuotekų valymo įrenginių optimizuotas modelis ir darbas | 65 689 | Baigtas |
| 108 157 | Susipažinimas su kalba ir verslu tekstilės ir rūbų sektoriuje | 58 800 | Baigtas |
| 108 166 | Kinijos IT rinka | 87 657 | Vykdomas |
| 108 175 | Susipažinimo su Kinijos verslu seminarai daugintojams JK | 31 487 | Baigtas |
| 108 176 | Reino Alpių SVĮ apmokymas Azijai | 54 629 | Vykdomas |
| 108 184 | Nuo švaresnės produkcijos iki vieningos verslo atsakomybės – vienerių metų trukmės konkurencingumo mokymo programa Kinijos tekstilės įmonėms | 105 674 | Baigtas |
| 108 185 | Šiuolaikiniai valdymo metodai Kinijos tiekėjams automobilių pramonėje | 97 258 | Baigtas |
| Azija „IT & R“ programa |
| 01 01 | Tęstinumo modeliavimo meistrai iš Europos | 200 000 | Vykdomas |
| 01 06 | Lokalizacijos ir žmonių kalbos technologijų pajėgumų pasidalijimas | 200 000 | Vykdomas |
| 02 26 | CCI tinklų kūrimas ir el. prekybos budrumas | 184 730 | Baigtas |
| 12 03 | Europos lygio magistrantūros IT kursų pervedimas | 200 000 | Vykdomas |
| 12 05 | MIPAA daugialypės terpės platforma tinkamai architektūrai | 189 000 | Baigtas |
| 12 14 | Informacinių technologijų ir ryšių įgūdžiai efektyviam mikrofinansų sektoriui pietų Azijoje | 400 000 | Vykdomas |
| 21 06 | Profesionalų rengimui skirtų internetinių mokymo paketų kūrimas | 196 734 | Vykdomas |
| 21 13 | Interneto politikos ir reglamentavimo reformos skatinimas Vietname | 200 000 | Vykdomas |
| 22 02 | El. verslo sprendimai rinkodaros žvalgybai tekstilės pramonėje | 198 418 | Baigtas |
| 22 11 | Informacijos ir reglamentavimo dialogo skatinimas Kinijoje | 200 000 | Panaikintas |
| 22 14 | Indijos ir Europos sistemų panaudojamumo partnerystė | 199 944 | Vykdomas |
| 22 29 | Informacinės technologijos ir ryšiai įspėjimams apie gamtines nelaimes ir jų švelninimas | 200 000 | Vykdomas |
| 23 11 | SPIN ASIA „Spintronic“ novatoriškos technologijos Azijai | 400 000 | Vykdomas |
| 23 18 | Informacinių technologijų ir ryšių įgūdžių perdavimas mikrofinansų sektoriui Kinijoje | 400 000 | Vykdomas |
| 23 19 | WEBPOT Internetinis optimizavimo įrankis moksliniams tyrimams | 533 822 | Vykdomas |
| 23 20 | GENNERE Nefrologijos bendras epidemiologinis tinklas | 400 000 | Vykdomas |
| 23 50 | E3 Įrankių dėžė | 195 552 | Vykdomas |
| 23 58 | EDECAD Švietimo ir el. prekybos speciali komisija mažoms įmonėms | 377 235 | Vykdomas |
| 23 60 | Casa Azija virtuali | 200 000 | Baigtas |
| 23 67 | ELVIS El. mokymasis su virtualiais interaktyviais sintetiniais ženklais | 387 370 | Vykdomas |
| Šaltinis: Audito Rūmai. |

Projekto Nr.

Projekto pavadinimas

Suma

(eurais)

Statusas audito apsilankymo metu

Azija „Invest“ programa

108 55

ISO 9000 sertifikatas Ho Chi Minh City Elektronikos ir informacinių technologijų asociacijai

83 001

Baigtas

108 69

Vietnamo instruktorių ir vadovų apmokymas kokybės valdymo klausimais

104 200

Baigtas

108 77

Vietnamo avalynės pramonės tvarus vystymasis

86 954

Baigtas

108 86

HACCP įgyvendinimas Indijos maisto pramonėje

120 000

Baigtas

108 88

Indijos MVĮ parengimas ES sertifikavimui

21 343

Baigtas

108 101

Pajėgumai verslui

59 369

Baigtas

108 135

Geros gamybos praktikos apmokymas – HACCP metodai ir maisto produktai, susiję su ES teisės aktais

102 705

Vykdomas

108 138

Kokybės valdymas grafinės žiniasklaidos pramonėje

120 000

Baigtas

108 144

Neardančio testavimo įdiegimas suvirinimo srityje Vietname

98 171

Vykdomas

108 149

Aplinkosauginio valdymo plano ir praktikos įdiegimas viešbučiams ir kurortams Vietname

118 076

Baigtas

108 150

Inžinierinių konsultavimo paslaugų gebėjimų stiprinimas Vietname

99 755

Baigtas

108 151

El. valdymo vadovas

112 555

Vykdomas

108 153

Sino-Euro savivaldybės nuotekų valymo įrenginių optimizuotas modelis ir darbas

65 689

Baigtas

108 157

Susipažinimas su kalba ir verslu tekstilės ir rūbų sektoriuje

58 800

Baigtas

108 166

Kinijos IT rinka

87 657

Vykdomas

108 175

Susipažinimo su Kinijos verslu seminarai daugintojams JK

31 487

Baigtas

108 176

Reino Alpių SVĮ apmokymas Azijai

54 629

Vykdomas

108 184

Nuo švaresnės produkcijos iki vieningos verslo atsakomybės – vienerių metų trukmės konkurencingumo mokymo programa Kinijos tekstilės įmonėms

105 674

Baigtas

108 185

Šiuolaikiniai valdymo metodai Kinijos tiekėjams automobilių pramonėje

97 258

Baigtas

Azija „IT & R“ programa

01 01

Tęstinumo modeliavimo meistrai iš Europos

200 000

Vykdomas

01 06

Lokalizacijos ir žmonių kalbos technologijų pajėgumų pasidalijimas

200 000

Vykdomas

02 26

CCI tinklų kūrimas ir el. prekybos budrumas

184 730

Baigtas

12 03

Europos lygio magistrantūros IT kursų pervedimas

200 000

Vykdomas

12 05

MIPAA daugialypės terpės platforma tinkamai architektūrai

189 000

Baigtas

12 14

Informacinių technologijų ir ryšių įgūdžiai efektyviam mikrofinansų sektoriui pietų Azijoje

400 000

Vykdomas

21 06

Profesionalų rengimui skirtų internetinių mokymo paketų kūrimas

196 734

Vykdomas

21 13

Interneto politikos ir reglamentavimo reformos skatinimas Vietname

200 000

Vykdomas

22 02

El. verslo sprendimai rinkodaros žvalgybai tekstilės pramonėje

198 418

Baigtas

22 11

Informacijos ir reglamentavimo dialogo skatinimas Kinijoje

200 000

Panaikintas

22 14

Indijos ir Europos sistemų panaudojamumo partnerystė

199 944

Vykdomas

22 29

Informacinės technologijos ir ryšiai įspėjimams apie gamtines nelaimes ir jų švelninimas

200 000

Vykdomas

23 11

SPIN ASIA „Spintronic“ novatoriškos technologijos Azijai

400 000

Vykdomas

23 18

Informacinių technologijų ir ryšių įgūdžių perdavimas mikrofinansų sektoriui Kinijoje

400 000

Vykdomas

23 19

WEBPOT Internetinis optimizavimo įrankis moksliniams tyrimams

533 822

Vykdomas

23 20

GENNERE Nefrologijos bendras epidemiologinis tinklas

400 000

Vykdomas

23 50

E3 Įrankių dėžė

195 552

Vykdomas

23 58

EDECAD Švietimo ir el. prekybos speciali komisija mažoms įmonėms

377 235

Vykdomas

23 60

Casa Azija virtuali

200 000

Baigtas

23 67

ELVIS El. mokymasis su virtualiais interaktyviais sintetiniais ženklais

387 370

Vykdomas

Šaltinis: Audito Rūmai.

| 15. | Audito Rūmų atlikto audito metu taip pat buvo aplankyta Projektų valdymo organizacija (PVO), Europos partneriai Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje, bei Azijos partneriai ir PVO Indijoje, Vietname ir Kinijoje. Išankstinė misija taip pat buvo atlikta į Tailandą. |
| --- | --- |

15.

Audito Rūmų atlikto audito metu taip pat buvo aplankyta Projektų valdymo organizacija (PVO), Europos partneriai Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje, bei Azijos partneriai ir PVO Indijoje, Vietname ir Kinijoje. Išankstinė misija taip pat buvo atlikta į Tailandą.

PASTABOS

Ar yra efektyvi ekonominio bendradarbiavimo Azijoje strategija?

| 16. | Audito Rūmai ištyrė Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti ekonominio bendradarbiavimo išlaidas. Buvo tiriama, ar buvo parengta aiški strategija, leidžianti įvertinti efektyvaus paramos panaudojimo perspektyvą bei praktinį jos panaudojimą. |
| --- | --- |

16.

Audito Rūmai ištyrė Komisijos strategijos apimtį, leidžiančią efektyviausiai panaudoti ekonominio bendradarbiavimo išlaidas. Buvo tiriama, ar buvo parengta aiški strategija, leidžianti įvertinti efektyvaus paramos panaudojimo perspektyvą bei praktinį jos panaudojimą.

| 17. | Strategijoje reikia atskirti politikos strategiją, kurios rezultatas yra sprendimas paremti tam tikrą sritį ar temą, ir veiklos strategiją, kuri nustato, kaip turi būti praktiškai įgyvendinama politikos strategija. Šiuo atveju sprendimo rezultatas remti ekonominį bendradarbiavimą Azijoje buvo įtrauktas į Tarybos ALA reglamentą (EEB) Nr. 443/92 (kuris apima visą vystymosi paramą Azijoje ir Lotynų Amerikoje). Jis nustato pagrindinius tikslus ir pateikia sąrašą sričių, kuriose galima išleisti pinigus. Veiklos strategijos paskirtis yra nustatyti, kaip šie tikslai turėtų būti pasiekti, nustatyti išlaidų atžvilgiu kryptį ir pagrindinio dėmesio sritį. |
| --- | --- |

17.

Strategijoje reikia atskirti politikos strategiją, kurios rezultatas yra sprendimas paremti tam tikrą sritį ar temą, ir veiklos strategiją, kuri nustato, kaip turi būti praktiškai įgyvendinama politikos strategija. Šiuo atveju sprendimo rezultatas remti ekonominį bendradarbiavimą Azijoje buvo įtrauktas į Tarybos ALA reglamentą (EEB) Nr. 443/92 (kuris apima visą vystymosi paramą Azijoje ir Lotynų Amerikoje). Jis nustato pagrindinius tikslus ir pateikia sąrašą sričių, kuriose galima išleisti pinigus. Veiklos strategijos paskirtis yra nustatyti, kaip šie tikslai turėtų būti pasiekti, nustatyti išlaidų atžvilgiu kryptį ir pagrindinio dėmesio sritį.

Plati strategija greitai besikeičiančiame fone ...

| 18. | Ekonominio bendradarbiavimo koncepcija įtvirtinta ALA reglamentu (žr. 3 dalį). Reglamento 7 straipsnyje nustatytas paramos besivystančioms šalims tikslas „padėti kurti jų institucinius gebėjimus, kad būtų sukurta investicijoms ir vystymuisi palankesnė aplinka ... kaip galima labiau pasinaudojant tarptautinės prekybos, taip pat Europos vienos rinkos, augimo atveriamomis galimybėmis“. Valstybės narės taip pat turėtų gauti naudos „... gerinant ES valstybių narių verslininkų, technologijų ir darbo patirties vaidmenį, ypač privačiame sektoriuje bei mažose ir vidutinėse įmonėse“. Tai yra platūs tikslai greitai besivystančiame rinkos skatinamame fone, kuriame vis labiau dominuoja tarptautinė prekyba. Besivystančių šalių ir ES valstybių narių kaip partnerių įtraukimas praplečia paramos sritį, padidindamas kruopščios atrankos poreikį. |
| --- | --- |

18.

Ekonominio bendradarbiavimo koncepcija įtvirtinta ALA reglamentu (žr. 3 dalį). Reglamento 7 straipsnyje nustatytas paramos besivystančioms šalims tikslas „padėti kurti jų institucinius gebėjimus, kad būtų sukurta investicijoms ir vystymuisi palankesnė aplinka ... kaip galima labiau pasinaudojant tarptautinės prekybos, taip pat Europos vienos rinkos, augimo atveriamomis galimybėmis“. Valstybės narės taip pat turėtų gauti naudos „... gerinant ES valstybių narių verslininkų, technologijų ir darbo patirties vaidmenį, ypač privačiame sektoriuje bei mažose ir vidutinėse įmonėse“. Tai yra platūs tikslai greitai besivystančiame rinkos skatinamame fone, kuriame vis labiau dominuoja tarptautinė prekyba. Besivystančių šalių ir ES valstybių narių kaip partnerių įtraukimas praplečia paramos sritį, padidindamas kruopščios atrankos poreikį.

| 19. | Reglamento 8 straipsnis nustato tris sektorius, kuriuose galima panaudoti paramą. Pirmasis yra „mokslinio ir technologinio potencialo bei ekonominės, socialinės ir kultūrinės aplinkos gerinimas per mokymo schemas ir darbo patirties sklaidą“, kuris „... paprastai yra skirtas vadovams, ekonominių spendimų priėmėjams, ir turi apimti visas ekonomines, technines ir mokslines sritis ...“. Antrasis sektorius yra „institucinės struktūros gerinimas ... kad ekonominis, teisinis, administracinis ir socialinis klimatas būtų palankus vystymuisi“. Trečiasis yra „parama įmonėms per prekybos skatinimo, mokymo ir techninės pagalbos schemas ... užmezgant kontaktus tarp įmonių ir per schemas palengvinančias jų bendradarbiavimą“. |
| --- | --- |

19.

Reglamento 8 straipsnis nustato tris sektorius, kuriuose galima panaudoti paramą. Pirmasis yra „mokslinio ir technologinio potencialo bei ekonominės, socialinės ir kultūrinės aplinkos gerinimas per mokymo schemas ir darbo patirties sklaidą“, kuris „... paprastai yra skirtas vadovams, ekonominių spendimų priėmėjams, ir turi apimti visas ekonomines, technines ir mokslines sritis ...“. Antrasis sektorius yra „institucinės struktūros gerinimas ... kad ekonominis, teisinis, administracinis ir socialinis klimatas būtų palankus vystymuisi“. Trečiasis yra „parama įmonėms per prekybos skatinimo, mokymo ir techninės pagalbos schemas ... užmezgant kontaktus tarp įmonių ir per schemas palengvinančias jų bendradarbiavimą“.

| 20. | ALA reglamento 8 straipsnio tikslai yra platūs, su daugybe įvairių naudos gavėjų ir projektų. Nesant konkrečių objektų, kuriems skiriama parama, atrankos atitinkamos įgyvendinimo strategijos ribose, kyla pavojus, kad nebus galima Įvertinti bendros pažangos ir išlaidų poveikio, ir todėl nėra pagrindo, kuris leistų užtikrinti tinkamą finansinį ES lėšų valdymą. Dar daugiau, Azija yra didžiulis regionas, kuriame yra trys iš penkių daugiausiai gyventojų turinčių pasaulio šalių, ir ketvirta pagal dydį ekonomika, kuri vystosi greitai tiek ekonominiu, tiek pagrindinės krypties vystymosi atžvilgiu. |
| --- | --- |

20.

ALA reglamento 8 straipsnio tikslai yra platūs, su daugybe įvairių naudos gavėjų ir projektų. Nesant konkrečių objektų, kuriems skiriama parama, atrankos atitinkamos įgyvendinimo strategijos ribose, kyla pavojus, kad nebus galima Įvertinti bendros pažangos ir išlaidų poveikio, ir todėl nėra pagrindo, kuris leistų užtikrinti tinkamą finansinį ES lėšų valdymą. Dar daugiau, Azija yra didžiulis regionas, kuriame yra trys iš penkių daugiausiai gyventojų turinčių pasaulio šalių, ir ketvirta pagal dydį ekonomika, kuri vystosi greitai tiek ekonominiu, tiek pagrindinės krypties vystymosi atžvilgiu.

| 21. | Komisijos Azijai skirta bendra strategija yra nustatyta jos 1994 m. komunikate Tarybai „Naujos Azijos strategijos link“ (11), atnaujintame 2001 m. komunikatu „Europa ir Azija: strateginiai pagrindai sustiprintoms partnerystėms“ (12). |
| --- | --- |

21.

Komisijos Azijai skirta bendra strategija yra nustatyta jos 1994 m. komunikate Tarybai „Naujos Azijos strategijos link“ (11), atnaujintame 2001 m. komunikatu „Europa ir Azija: strateginiai pagrindai sustiprintoms partnerystėms“ (12).

| 22. | Komisijos 1994 m. komunikate pripažįstami „svarbūs pokyčiai“ ir tikėtinas ekonominis augimas Azijos regione, o taip pat, kad Europos Sąjungai skubiai reikia „stiprinti savo ekonominį buvimą Azijoje, siekiant išsaugoti vadovaujantį vaidmenį pasaulio ekonomikoje ... [ir] užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgiama į jos interesus“. Europos sėkmė „daugiausiai priklauso nuo sprendimų, priimamų ... privačiame sektoriuje“, kur Europos Sąjungos vaidmuo yra „nugalėti kliūtis Europos prekybai ir investicijoms, skatinant palankią teisinę aplinką Azijoje“. Tam reikia daugiau „proaktyvių (į ateitį orientuotų) strategijų: pabrėžiant nuodugnesnį ir tikslingesnį ekonominio bendradarbiavimo panaudojimą, kad būtų skatinama Europos prekyba ir investicijos“. Todėl vystant Azijos šalių naudos gavėjų ekonomikas, pabrėžiama būtinybė apsaugoti ES įtaką ir Europos bendrovėms teikiamas rinkos galimybes. |
| --- | --- |

22.

Komisijos 1994 m. komunikate pripažįstami „svarbūs pokyčiai“ ir tikėtinas ekonominis augimas Azijos regione, o taip pat, kad Europos Sąjungai skubiai reikia „stiprinti savo ekonominį buvimą Azijoje, siekiant išsaugoti vadovaujantį vaidmenį pasaulio ekonomikoje ... [ir] užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgiama į jos interesus“. Europos sėkmė „daugiausiai priklauso nuo sprendimų, priimamų ... privačiame sektoriuje“, kur Europos Sąjungos vaidmuo yra „nugalėti kliūtis Europos prekybai ir investicijoms, skatinant palankią teisinę aplinką Azijoje“. Tam reikia daugiau „proaktyvių (į ateitį orientuotų) strategijų: pabrėžiant nuodugnesnį ir tikslingesnį ekonominio bendradarbiavimo panaudojimą, kad būtų skatinama Europos prekyba ir investicijos“. Todėl vystant Azijos šalių naudos gavėjų ekonomikas, pabrėžiama būtinybė apsaugoti ES įtaką ir Europos bendrovėms teikiamas rinkos galimybes.

| 23. | Komunikate pripažįstamas ekonominio bendradarbiavimo specifinis pobūdis. Jis apibūdinamas, kaip „verslo ir teisinės aplinkos gerinimas šalyse partnerėse, kad būtų skatinama dvipusė prekyba ir investicijos, tiesiogiai dalyvaujant privačiam sektoriui, tiek Europos Sąjungos, tiek šalies partnerės naudai.“ Paties ekonominio bendradarbiavimo pobūdis kokybiškai skiriasi nuo finansinio ir techninio bendradarbiavimo, kuris sudaro didžiąją ES išlaidų dalį išorės veiksmų srityje. Todėl jam reikia specifinės priežiūros, kuri atspindėtų šios paramos specifinį pobūdį ir savybes. Tai nebuvo patvirtinta strategijų dokumentuose. |
| --- | --- |

23.

Komunikate pripažįstamas ekonominio bendradarbiavimo specifinis pobūdis. Jis apibūdinamas, kaip „verslo ir teisinės aplinkos gerinimas šalyse partnerėse, kad būtų skatinama dvipusė prekyba ir investicijos, tiesiogiai dalyvaujant privačiam sektoriui, tiek Europos Sąjungos, tiek šalies partnerės naudai.“ Paties ekonominio bendradarbiavimo pobūdis kokybiškai skiriasi nuo finansinio ir techninio bendradarbiavimo, kuris sudaro didžiąją ES išlaidų dalį išorės veiksmų srityje. Todėl jam reikia specifinės priežiūros, kuri atspindėtų šios paramos specifinį pobūdį ir savybes. Tai nebuvo patvirtinta strategijų dokumentuose.

| 24. | 2001 m. Komisijos komunikatas, atnaujinantis 1994 m. komunikatą, siekiant nustatyti „išsamius strateginius pagrindus mūsų santykiams su Azija ir jos subregionais ateinančiame dešimtmetyje.“ Ekonominio bendradarbiavimo atveju pagrindinis tikslas apibrėžiamas kaip „ES politinio ir ekonominio buvimo visame regione stiprinimas ... mūsų bendros prekybos ir naudos srautų (tolesnis stiprinimas) regione“. Vėlgi, pagrindinis dėmesys skiriamas ES bei šalies naudos gavėjos vystymosi tikslams. |
| --- | --- |

24.

2001 m. Komisijos komunikatas, atnaujinantis 1994 m. komunikatą, siekiant nustatyti „išsamius strateginius pagrindus mūsų santykiams su Azija ir jos subregionais ateinančiame dešimtmetyje.“ Ekonominio bendradarbiavimo atveju pagrindinis tikslas apibrėžiamas kaip „ES politinio ir ekonominio buvimo visame regione stiprinimas ... mūsų bendros prekybos ir naudos srautų (tolesnis stiprinimas) regione“. Vėlgi, pagrindinis dėmesys skiriamas ES bei šalies naudos gavėjos vystymosi tikslams.

| 25. | Komunikate pripažįstama, kad turimi ištekliai riboti, ir teigiama, kad Komisija privalo sutelkti juos į „mažesnį skaičių paprastesnių veiklų, skirtų pagrindiniams prioritetams ... ir užtikrinti, kad šios veiklos būtų įgyvendintos greitai ir efektyviai.“ Paramos sėkmė turi būti įvertinta remiantis „tam tikrais paprastais (kad ir labiau kokybiniais) rodikliais ... (kaip antai) ... ES prekybos ir investicijų santykių su Azija raida“. Audito Rūmai nerado įrodymų, kad parama būtų skiriama nedideliam pagrindinių prioritetų skaičiui (žr. 35dalį), o Komisijos nustatyti poveikio ir rezultatų rodikliai, labiau priklauso nuo proceso, o ne rezultatų (žr. 32–33 dalis). |
| --- | --- |

25.

Komunikate pripažįstama, kad turimi ištekliai riboti, ir teigiama, kad Komisija privalo sutelkti juos į „mažesnį skaičių paprastesnių veiklų, skirtų pagrindiniams prioritetams ... ir užtikrinti, kad šios veiklos būtų įgyvendintos greitai ir efektyviai.“ Paramos sėkmė turi būti įvertinta remiantis „tam tikrais paprastais (kad ir labiau kokybiniais) rodikliais ... (kaip antai) ... ES prekybos ir investicijų santykių su Azija raida“. Audito Rūmai nerado įrodymų, kad parama būtų skiriama nedideliam pagrindinių prioritetų skaičiui (žr. 35dalį), o Komisijos nustatyti poveikio ir rezultatų rodikliai, labiau priklauso nuo proceso, o ne rezultatų (žr. 32–33 dalis).

| 26. | Komunikate pabrėžiama, kad ekonominė parama turėtų būti „modulinė“, t. y. konkrečiai skirta atskirų šalių aplinkybėms ir poreikiams. Pačios šalies strategijos dokumentai (ŠSD), kurių paskirtis apimti visus vystymosi poreikius, turėtų nustatyti konkrečią ekonominio bendradarbiavimo strategiją. Tačiau praktikoje taip nėra: detaliai audituotų trijų šalių – Indijos, Vietnamo ir Kinijos – ŠSD ekonominis aspektas buvo netinkamai atskirtas nuo pagrindinės krypties vystymosi problemų, nepakankamai detalus ir neišsamus, o todėl negalėjo užtikrinti praktinės strategijos, kuri padėtų nukreipti paramą. |
| --- | --- |

26.

Komunikate pabrėžiama, kad ekonominė parama turėtų būti „modulinė“, t. y. konkrečiai skirta atskirų šalių aplinkybėms ir poreikiams. Pačios šalies strategijos dokumentai (ŠSD), kurių paskirtis apimti visus vystymosi poreikius, turėtų nustatyti konkrečią ekonominio bendradarbiavimo strategiją. Tačiau praktikoje taip nėra: detaliai audituotų trijų šalių – Indijos, Vietnamo ir Kinijos – ŠSD ekonominis aspektas buvo netinkamai atskirtas nuo pagrindinės krypties vystymosi problemų, nepakankamai detalus ir neišsamus, o todėl negalėjo užtikrinti praktinės strategijos, kuri padėtų nukreipti paramą.

| 27. | Komisija savo komunikatuose pabrėžia, kad projektuose būtinas regioninis matmuo, kad būtų skatinamas regioninis bendradarbiavimas. Nors dėl jų pobūdžio nesitikima, kad pagrindinis dvišalių projektų dėmesys turi būti sutelktas į regioną, praktikoje kai kuriuose projektuose taip buvo daroma. Taip dažniausiai nebuvo individualių visos Azijos projektų ir programų, kaip visumos, atžvilgiu. |
| --- | --- |

27.

Komisija savo komunikatuose pabrėžia, kad projektuose būtinas regioninis matmuo, kad būtų skatinamas regioninis bendradarbiavimas. Nors dėl jų pobūdžio nesitikima, kad pagrindinis dvišalių projektų dėmesys turi būti sutelktas į regioną, praktikoje kai kuriuose projektuose taip buvo daroma. Taip dažniausiai nebuvo individualių visos Azijos projektų ir programų, kaip visumos, atžvilgiu.

... netinkami tikslai ir rodikliai veiklos programoje ...

| 28. | Nuo 2001 m. Komisija palaipsniui įveda naują valdymo metodą – Valdymą pagal veiklas (VPV) – skirtą pagerinti išteklių prioritetizavimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už juos. VPV yra metodas, kurio pagalba Komisija praktiškai įgyvendina savo veiklos strategiją. Biudžetas pagal veiklas (BPV) yra VPV biudžetinis komponentas. 2004 m. biudžetas buvo pirmasis biudžetas, patvirtintas pagal BPV metodiką. Išteklių skyrimas turėtų nuosekliai atitikti politinius prioritetus, o valdymo ištekliai turėtų nuosekliai derėti su iš anksto nustatytais tikslais. Biudžetinėje struktūroje „santykiai su Azija“ apibrėžiami, kaip atskira veikla (biudžeto skyrius 19.10), o „Politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis“ yra vienas iš penkių ekonominiam bendradarbiavimui skirtų biudžeto straipsnių. |
| --- | --- |

28.

Nuo 2001 m. Komisija palaipsniui įveda naują valdymo metodą – Valdymą pagal veiklas (VPV) – skirtą pagerinti išteklių prioritetizavimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už juos. VPV yra metodas, kurio pagalba Komisija praktiškai įgyvendina savo veiklos strategiją. Biudžetas pagal veiklas (BPV) yra VPV biudžetinis komponentas. 2004 m. biudžetas buvo pirmasis biudžetas, patvirtintas pagal BPV metodiką. Išteklių skyrimas turėtų nuosekliai atitikti politinius prioritetus, o valdymo ištekliai turėtų nuosekliai derėti su iš anksto nustatytais tikslais. Biudžetinėje struktūroje „santykiai su Azija“ apibrėžiami, kaip atskira veikla (biudžeto skyrius 19.10), o „Politinis, ekonominis ir kultūrinis bendradarbiavimas su Azijos besivystančiomis šalimis“ yra vienas iš penkių ekonominiam bendradarbiavimui skirtų biudžeto straipsnių.

| 29. | Kiekvieniems biudžetiniams metams parengiama veiklos programa, kurioje paremiami ir pagrindžiami prašomi biudžetiniai asignavimai, joje išdėstomi konkretūs tikslai, o taip pat rezultatų ir poveikio rodikliai. Išankstinio 2005 m. biudžeto projekto atveju veiklos programos buvo paskelbtos 2004 m. pradžioje (13). Audito Rūmai ištyrė veiklos programą, skirtą santykiams su Azija ekonominio bendradarbiavimo srityje, bei įvertino jos logiką, aiškumą, tikslų svarbumą ir rodiklių naudingumą. |
| --- | --- |

29.

Kiekvieniems biudžetiniams metams parengiama veiklos programa, kurioje paremiami ir pagrindžiami prašomi biudžetiniai asignavimai, joje išdėstomi konkretūs tikslai, o taip pat rezultatų ir poveikio rodikliai. Išankstinio 2005 m. biudžeto projekto atveju veiklos programos buvo paskelbtos 2004 m. pradžioje (13). Audito Rūmai ištyrė veiklos programą, skirtą santykiams su Azija ekonominio bendradarbiavimo srityje, bei įvertino jos logiką, aiškumą, tikslų svarbumą ir rodiklių naudingumą.

| 30. | Veiklos programos 3 dalyje išdėstytas pagrindinis veiklos tikslas, kaip nurodyta 2001 m. komunikate – „stiprinti ES politinį ir ekonominį buvimą visame regione ...“ – kartu su šešias prioritetais. Su ekonominiu bendradarbiavimu susijęs prioritetas yra „stiprinti bendrą prekybą ir investicijų srautus regione“. |
| --- | --- |

30.

Veiklos programos 3 dalyje išdėstytas pagrindinis veiklos tikslas, kaip nurodyta 2001 m. komunikate – „stiprinti ES politinį ir ekonominį buvimą visame regione ...“ – kartu su šešias prioritetais. Su ekonominiu bendradarbiavimu susijęs prioritetas yra „stiprinti bendrą prekybą ir investicijų srautus regione“.

| 31. | Veiklos programos 4 dalyje išdėstyti konkretūs veikos tikslai, rodikliai, rezultatai ir pasekmės. Tai tampa veiklos pagrindu atrenkant objektus ES išlaidoms, vykdant jų priežiūrą ir įvertinant jų įgyvendinimą, taip užtikrinant tinkamą finansinį valdymą. Ekonominis bendradarbiavimas nėra VPV tikslas, o priklauso ketvirtajam uždaviniui: „Sutartų politikos pagrindų kontekste stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su Azijos partneriais politikos, ekonomikos ir kultūros srityse“. Tai susiję su strateginiu uždaviniu „Skatinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi besivystančiose šalyse“, kuris neatspindi nei pagrindinio uždavinio, nei atitinkamų prioritetų (žr. ankstesnę dalį). |
| --- | --- |

31.

Veiklos programos 4 dalyje išdėstyti konkretūs veikos tikslai, rodikliai, rezultatai ir pasekmės. Tai tampa veiklos pagrindu atrenkant objektus ES išlaidoms, vykdant jų priežiūrą ir įvertinant jų įgyvendinimą, taip užtikrinant tinkamą finansinį valdymą. Ekonominis bendradarbiavimas nėra VPV tikslas, o priklauso ketvirtajam uždaviniui: „Sutartų politikos pagrindų kontekste stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su Azijos partneriais politikos, ekonomikos ir kultūros srityse“. Tai susiję su strateginiu uždaviniu „Skatinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi besivystančiose šalyse“, kuris neatspindi nei pagrindinio uždavinio, nei atitinkamų prioritetų (žr. ankstesnę dalį).

| 32. | Pateikiamas tik vienas poveikio rodiklis: „Bendros deklaracijos, bendros pozicijos ir bendros darbotvarkės pagrindiniais tarptautiniais, politiniais ir ekonominiais klausimais, kurie buvo iškelti AES ministrų ir aukščiausio lygio susitikimų metu 2004 m.“ (14). Nors jis gerai atitinka VPV tikslus, tačiau neišmatuoja nei paramos poveikio, kurios didelė dalis išleidžiama mažiems projektams, nei bendros prekybos ir investicijų srautų pagrindinio prioriteto (kurie abu yra objektyvūs ir išmatuojami). |
| --- | --- |

32.

Pateikiamas tik vienas poveikio rodiklis: „Bendros deklaracijos, bendros pozicijos ir bendros darbotvarkės pagrindiniais tarptautiniais, politiniais ir ekonominiais klausimais, kurie buvo iškelti AES ministrų ir aukščiausio lygio susitikimų metu 2004 m.“ (14). Nors jis gerai atitinka VPV tikslus, tačiau neišmatuoja nei paramos poveikio, kurios didelė dalis išleidžiama mažiems projektams, nei bendros prekybos ir investicijų srautų pagrindinio prioriteto (kurie abu yra objektyvūs ir išmatuojami).

| 33. | Rezultatų rodikliai, atsižvelgiant į 2004 finansinius metus (kurių yra devyni), daugiausiai apima dalyvavimą susitikimuose ar komitetuose, kurie gali atspindėti pagrindinius politinius rūpesčius ir veiksmus, tačiau vėlgi nėra pagrindinis išlaidų tikslas ar paskata. Be to, rodikliai daugiausiai susiję su pačiu procesu – įvykstančiu susitikimu, o ne jo rezultatu – laukiamu rezultatu. |
| --- | --- |

33.

Rezultatų rodikliai, atsižvelgiant į 2004 finansinius metus (kurių yra devyni), daugiausiai apima dalyvavimą susitikimuose ar komitetuose, kurie gali atspindėti pagrindinius politinius rūpesčius ir veiksmus, tačiau vėlgi nėra pagrindinis išlaidų tikslas ar paskata. Be to, rodikliai daugiausiai susiję su pačiu procesu – įvykstančiu susitikimu, o ne jo rezultatu – laukiamu rezultatu.

... lemia didelę projektų ir programų, kurių efektyvumą sunku įvertinti, įvairovę

| 34. | Nesant konkrečių veiklos strategijų tiek Komisijos, tiek konkrečios šalies lygmenyje, praktikoje atsirado labai didelės apimties ir įvairūs projektai visoje geografinėje vietovėje (žr. 39 ir 50 dalis). Nepakankama objektų atranka Azijos didelių, greitai augančių ekonominių, greitai didėjančios tarptautinės prekybos ir ženklių užjūrio investicijų fone, reiškia, kad bendrą paramos poveikį yra sunku įvertinti ar aktyviai valdyti. Todėl yra nepakankamas pagrindas įvertinti išlaidų efektyvumą, taip pat nustatyti, ar buvo efektyviai panaudotos išleistos lėšos. |
| --- | --- |

34.

Nesant konkrečių veiklos strategijų tiek Komisijos, tiek konkrečios šalies lygmenyje, praktikoje atsirado labai didelės apimties ir įvairūs projektai visoje geografinėje vietovėje (žr. 39 ir 50 dalis). Nepakankama objektų atranka Azijos didelių, greitai augančių ekonominių, greitai didėjančios tarptautinės prekybos ir ženklių užjūrio investicijų fone, reiškia, kad bendrą paramos poveikį yra sunku įvertinti ar aktyviai valdyti. Todėl yra nepakankamas pagrindas įvertinti išlaidų efektyvumą, taip pat nustatyti, ar buvo efektyviai panaudotos išleistos lėšos.

| 35. | Netinkamą ir nenuoseklią veiklos strategiją lėmė iš dalies specifinis ekonominio bendradarbiavimo pobūdis, skirtas atnešti naudos ES partneriams, kiek ir Azijos partneriams. Iš tikro, pagrindinis tikslas stiprinti prekybą ir investicijų srautus labai priklauso nuo politinių iniciatyvų, tokių, kaip dvišalės ar daugiašalės derybos (pvz., Pasaulio prekybos organizacija). Praktikoje vystymosi paramos pagrindų, skirtų mažiems projektams, panaudojimas vis turtingesnėmis tampančiose šalyse (priešingai, nei dideli dvišaliai projektai) turi nedidelį išmatuojamą poveikį bendrų tikslų pasiekimui. Dar daugiau, sparčiai žengiančiame IT prekių ir paslaugų prekybos pasaulyje negalima efektyviai spręsti klausimų, taikant tradicines ir sąlyginai ilgas projektų parengimo, patvirtinimo bei įgyvendinimo procedūras, naudojamas vystymosi paramos srityje. |
| --- | --- |

35.

Netinkamą ir nenuoseklią veiklos strategiją lėmė iš dalies specifinis ekonominio bendradarbiavimo pobūdis, skirtas atnešti naudos ES partneriams, kiek ir Azijos partneriams. Iš tikro, pagrindinis tikslas stiprinti prekybą ir investicijų srautus labai priklauso nuo politinių iniciatyvų, tokių, kaip dvišalės ar daugiašalės derybos (pvz., Pasaulio prekybos organizacija). Praktikoje vystymosi paramos pagrindų, skirtų mažiems projektams, panaudojimas vis turtingesnėmis tampančiose šalyse (priešingai, nei dideli dvišaliai projektai) turi nedidelį išmatuojamą poveikį bendrų tikslų pasiekimui. Dar daugiau, sparčiai žengiančiame IT prekių ir paslaugų prekybos pasaulyje negalima efektyviai spręsti klausimų, taikant tradicines ir sąlyginai ilgas projektų parengimo, patvirtinimo bei įgyvendinimo procedūras, naudojamas vystymosi paramos srityje.

Ar Komisija efektyviai valdo ekonominio bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimą?

| 36. | Norėdami parengti išvadą šio audito tikslo atžvilgiu, Audito Rūmai ištyrė, kokia apimtimi Komisijos vadovai:






  — | nustatė prašymų procedūrą, kuri skatintų ir palengvintų prašymų pateikimą, |
| --- | --- | --- |

36.

Norėdami parengti išvadą šio audito tikslo atžvilgiu, Audito Rūmai ištyrė, kokia apimtimi Komisijos vadovai:

—

nustatė prašymų procedūrą, kuri skatintų ir palengvintų prašymų pateikimą,

| — | užtikrina, kad sprendimai dėl projektų priimami, o patys projektai įgyvendinami laiku, |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad sprendimai dėl projektų priimami, o patys projektai įgyvendinami laiku,

| — | nuolat vykdo projektų priežiūrą ir laiku imasi korekcinių veiksmų, |
| --- | --- |

—

nuolat vykdo projektų priežiūrą ir laiku imasi korekcinių veiksmų,

| — | užtikrina, kad projektai duotų realius rezultatus bei teigiamą poveikį ir būtų tvarūs, |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad projektai duotų realius rezultatus bei teigiamą poveikį ir būtų tvarūs,

| — | vykdo reikiamus įvertinimus. |
| --- | --- |

—

vykdo reikiamus įvertinimus.

| 37. | Ekonominio bendradarbiavimo veiklą sudaro du skirtingi įgyvendinimo metodai: dvišaliai projektai tarp Komisijos ir šalių partnerių, bei visos Azijos programos (žr. 38 ir 50 dalis). Dėl jų skirtingo pobūdžio ir kartais specifinių susijusių klausimų, ataskaitoje išvados apie šiuos du metodus pateikiamos atskirai. |
| --- | --- |

37.

Ekonominio bendradarbiavimo veiklą sudaro du skirtingi įgyvendinimo metodai: dvišaliai projektai tarp Komisijos ir šalių partnerių, bei visos Azijos programos (žr. 38 ir 50 dalis). Dėl jų skirtingo pobūdžio ir kartais specifinių susijusių klausimų, ataskaitoje išvados apie šiuos du metodus pateikiamos atskirai.

Dvišaliai projektai

| 38. | Dvišalių projektų atveju Finansavimo susitarimas sudaromas tarp Komisijos ir šalies naudos gavėjos vyriausybės. Iki dabartinio Finansinio reglamento įsigaliojimo projektus paprastai įgyvendino Projektų valdymo organizacija (PVO), kuriai dažniausiai vadovaudavo bendri direktoriai iš Europos Sąjungos ir Azijos.

  1 langelis – Projektų pavyzdžiai ir jų tikslai





  1. | Indijoje buvo įgyvendinamas civilinės aviacijos projektas. Bendri tikslai buvo pagerinti aviacijos saugą ir palengvinti verslo kontaktus tarp ES ir Indijos bendrovių. Kitas projektas buvo susijęs su Mažų projektų kompleksu, kurio bendras tikslas buvo remti vykstantį Indijos ekonomikos ir valdymo sistemos reformų procesą per sustiprintą pilietinės visuomenės partnerių įtraukimą. |
| --- | --- | --- |

38.

Dvišalių projektų atveju Finansavimo susitarimas sudaromas tarp Komisijos ir šalies naudos gavėjos vyriausybės. Iki dabartinio Finansinio reglamento įsigaliojimo projektus paprastai įgyvendino Projektų valdymo organizacija (PVO), kuriai dažniausiai vadovaudavo bendri direktoriai iš Europos Sąjungos ir Azijos.

1 langelis – Projektų pavyzdžiai ir jų tikslai





  1.

Indijoje buvo įgyvendinamas civilinės aviacijos projektas. Bendri tikslai buvo pagerinti aviacijos saugą ir palengvinti verslo kontaktus tarp ES ir Indijos bendrovių. Kitas projektas buvo susijęs su Mažų projektų kompleksu, kurio bendras tikslas buvo remti vykstantį Indijos ekonomikos ir valdymo sistemos reformų procesą per sustiprintą pilietinės visuomenės partnerių įtraukimą.

| 2. | Vietname didžiausias dvišalis projektas buvo Daugiašalės prekybos politikos. Bendri tikslai buvo remti Vietnamo perėjimą į rinkos ekonomiką ir prisidėti prie integracijos į regioninius bei globalius ekonominius ir prekybos tinklus. |
| --- | --- |

2.

Vietname didžiausias dvišalis projektas buvo Daugiašalės prekybos politikos. Bendri tikslai buvo remti Vietnamo perėjimą į rinkos ekonomiką ir prisidėti prie integracijos į regioninius bei globalius ekonominius ir prekybos tinklus.

| 3. | Kinijoje buvo projektas (EKĮRP) įmonių reformai, kurio konkretus tikslas – vis didėjantis MVĮ sektoriaus indėlis į kaimo gerovę ir užimtumą. Kito projekto bendras tikslas buvo prisidėti prie tinkamo, skaidraus ir efektyvaus finansinių paslaugų sektoriaus, stiprinti bendrą prekybą ir investicijų srautus regione, o taip pat prisidėti prie demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės plėtotės. |
| --- | --- |

3.

Kinijoje buvo projektas (EKĮRP) įmonių reformai, kurio konkretus tikslas – vis didėjantis MVĮ sektoriaus indėlis į kaimo gerovę ir užimtumą. Kito projekto bendras tikslas buvo prisidėti prie tinkamo, skaidraus ir efektyvaus finansinių paslaugų sektoriaus, stiprinti bendrą prekybą ir investicijų srautus regione, o taip pat prisidėti prie demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės plėtotės.

| 39. | Audituotose šalyse buvo įvairių ekonominio bendradarbiavimo projektų (visi duomenys 4 lentelėje), kurie nebuvo sutelkti konkrečiai sričiai ar temai. Daugeliu atvejų projektai turėjo labai ribotas lėšas, skirtas spręsti labai sudėtingus ir sunkius tikslus didelėse ir daug gyventojų turinčiose šalyse. Apskritai projektai suteikė galimybę tęstiniam dialogui ekonominio bendradarbiavimo klausimais, tačiau pačių projektų poveikis daugeliu atvejų iš dalies nebuvo ženklus (žr. 44 dalį). |
| --- | --- |

39.

Audituotose šalyse buvo įvairių ekonominio bendradarbiavimo projektų (visi duomenys 4 lentelėje), kurie nebuvo sutelkti konkrečiai sričiai ar temai. Daugeliu atvejų projektai turėjo labai ribotas lėšas, skirtas spręsti labai sudėtingus ir sunkius tikslus didelėse ir daug gyventojų turinčiose šalyse. Apskritai projektai suteikė galimybę tęstiniam dialogui ekonominio bendradarbiavimo klausimais, tačiau pačių projektų poveikis daugeliu atvejų iš dalies nebuvo ženklus (žr. 44 dalį).

Vėluojantys ir kartais apleisti projektai

| 40. | Sparčiai besivystančiame ekonominio bendradarbiavimo pasaulyje Azijoje nepaprastai svarbu, kad projektai būtų planuojami, patvirtinami ir įgyvendinami per patį trumpiausią laiką. Nereikalingi vėlavimai kelia pavojų, kad projektai bus nereikalingi arba juos reiks ženkliai pertvarkyti, pagrindžiančių sąnaudų prielaidos pasikeis, o biudžetiniai įsipareigojimai bus be reikalo suvaržyti. To pasėkoje procesą pasidaro sunku ir brangu valdyti, o projektai tampa mažiau efektyvūs. |
| --- | --- |

40.

Sparčiai besivystančiame ekonominio bendradarbiavimo pasaulyje Azijoje nepaprastai svarbu, kad projektai būtų planuojami, patvirtinami ir įgyvendinami per patį trumpiausią laiką. Nereikalingi vėlavimai kelia pavojų, kad projektai bus nereikalingi arba juos reiks ženkliai pertvarkyti, pagrindžiančių sąnaudų prielaidos pasikeis, o biudžetiniai įsipareigojimai bus be reikalo suvaržyti. To pasėkoje procesą pasidaro sunku ir brangu valdyti, o projektai tampa mažiau efektyvūs.

| 41. | Dvišaliai projektai atrenkami kiekvienu atveju atskirai, o ne per standartizuotą paraiškų procedūrą (15). Dėl procesų pobūdžio, gali netrumpai užtrukti nuo projekto nustatymo iki projekto įgyvendinimo pradžios. Auditas tyrė kokia apimtimi projektai buvo be reikalo uždelsti. |
| --- | --- |

41.

Dvišaliai projektai atrenkami kiekvienu atveju atskirai, o ne per standartizuotą paraiškų procedūrą (15). Dėl procesų pobūdžio, gali netrumpai užtrukti nuo projekto nustatymo iki projekto įgyvendinimo pradžios. Auditas tyrė kokia apimtimi projektai buvo be reikalo uždelsti.

| 42. | Visi projektai nukentėjo nuo ilgų vėlavimų iki įgyvendinimo dėl įvairių priežasčių: reorganizacijų ir personalo kaitos Komisijos centrinėse tarnybose Briuselyje, sumaišties tarp Komisijos centrinių tarnybų ir jos delegacijų dėl atsakomybės sričių po decentralizacijos, sudėtingų procedūrų, problemų su projektams pasirinktomis struktūromis, bei sunkumų samdant tinkamai kvalifikuotus ir patyrusius ES ekspertus.

  2 langelis – Vėlavimas iki įgyvendinimo





  1. | Civilinės aviacijos projektui Indijoje iš pradžių buvo Indijos vyriausybės (IV) pasirašytas Susitarimo memorandumas (SM). Gavus IV sutikimą dar buvo uždelsta pusantrų metų, kol Komisija pakeitė Susitarimo memorandumą Finansavimo susitarimu, nes vėliau dar užtruko šiek tiek laiko, kol Civilinės aviacijos ministerija suprato ir pripažino pasikeitimą. Projektas buvo parengtas 1997 m., tačiau kadangi visos šalys pasirašė Finansavimo susitarimą tik 2000 m. pabaigoje, reikėjo atnaujinti pirmines sąlygas, kad šios atspindėtų pokyčius ūkio šakos aplinkoje. Todėl įgyvendinimas prasidėjo tik 2001 m. vasario mėn. |
| --- | --- | --- |

42.

Visi projektai nukentėjo nuo ilgų vėlavimų iki įgyvendinimo dėl įvairių priežasčių: reorganizacijų ir personalo kaitos Komisijos centrinėse tarnybose Briuselyje, sumaišties tarp Komisijos centrinių tarnybų ir jos delegacijų dėl atsakomybės sričių po decentralizacijos, sudėtingų procedūrų, problemų su projektams pasirinktomis struktūromis, bei sunkumų samdant tinkamai kvalifikuotus ir patyrusius ES ekspertus.

2 langelis – Vėlavimas iki įgyvendinimo





  1.

Civilinės aviacijos projektui Indijoje iš pradžių buvo Indijos vyriausybės (IV) pasirašytas Susitarimo memorandumas (SM). Gavus IV sutikimą dar buvo uždelsta pusantrų metų, kol Komisija pakeitė Susitarimo memorandumą Finansavimo susitarimu, nes vėliau dar užtruko šiek tiek laiko, kol Civilinės aviacijos ministerija suprato ir pripažino pasikeitimą. Projektas buvo parengtas 1997 m., tačiau kadangi visos šalys pasirašė Finansavimo susitarimą tik 2000 m. pabaigoje, reikėjo atnaujinti pirmines sąlygas, kad šios atspindėtų pokyčius ūkio šakos aplinkoje. Todėl įgyvendinimas prasidėjo tik 2001 m. vasario mėn.

| 2. | Visi Europos verslo informacijos centrų (EVIC) projektai Azijoje nukentėjo dėl vėlavimo iki projekto vykdymo pradžios. Reikėjo ilgų derybų, kad būtų gautas ALA komiteto sutikimas, nes valstybių narių atstovai buvo susirūpinę dėl EVIC vaidmens, lyginant šiuos centrus su jų nacionalinių ambasadų komerciniais skyriais. Tiek Indijoje, tiek Vietname buvo papildomai uždelsta, kol buvo sprendžiamos problemos dėl EVIC teisinio statuto. |
| --- | --- |

2.

Visi Europos verslo informacijos centrų (EVIC) projektai Azijoje nukentėjo dėl vėlavimo iki projekto vykdymo pradžios. Reikėjo ilgų derybų, kad būtų gautas ALA komiteto sutikimas, nes valstybių narių atstovai buvo susirūpinę dėl EVIC vaidmens, lyginant šiuos centrus su jų nacionalinių ambasadų komerciniais skyriais. Tiek Indijoje, tiek Vietname buvo papildomai uždelsta, kol buvo sprendžiamos problemos dėl EVIC teisinio statuto.

| 3. | Mažų projektų komplekso Kinijoje atveju Finansavimo susitarimas buvo pasirašytas 2001 m. kovo mėn., Europos Sąjungos direktoriaus šiam projektui sutartis įsigaliojo 2003 m. birželio mėn., o pirmas komunikatas dėl pasiūlymų pateikimo pasirodė tik 2003 m. lapkričio mėn. Pagrindinė vėlavimo priežastis buvo sunkumai pasamdant Europos Sąjungos direktorių šiam projektui dėl nepatenkinamos pagrindinės sutarties, kuria reikėjo remtis. |
| --- | --- |

3.

Mažų projektų komplekso Kinijoje atveju Finansavimo susitarimas buvo pasirašytas 2001 m. kovo mėn., Europos Sąjungos direktoriaus šiam projektui sutartis įsigaliojo 2003 m. birželio mėn., o pirmas komunikatas dėl pasiūlymų pateikimo pasirodė tik 2003 m. lapkričio mėn. Pagrindinė vėlavimo priežastis buvo sunkumai pasamdant Europos Sąjungos direktorių šiam projektui dėl nepatenkinamos pagrindinės sutarties, kuria reikėjo remtis.

Projektai vėlavo, o kartais jų buvo atsisakyta ...

| 43. | Taip pat buvo ženkliai vėluojama įgyvendinimo metu dešimtyje iš 14 audituotų dvišalių projektų. Tam buvo nemažai priežasčių: nereikalingas projektų sudėtingumas; nepakankama PVO patirtis; dažna personalo kaita Komisijoje; problemos su sutartiniais dalykais ir lėtos procedūros.

  3 langelis – Vėlavimai įgyvendinimo metu





  1. | ES ir Indijos jūrų projekto sutartis buvo pasirašyta 1999 m. gegužės mėn., o vėliau pratęsta iki 2003 m. gruodžio mėn. Apmokymai nepagrįstai buvo uždelsti iki programos pabaigos. Komisijos būstinėje projektas buvo paskirtas keturiems skirtingiems atsakingiems pareigūnams iš eilės, o tai taip pat prisidėjo prie vėlavimo įgyvendinimo metu. |
| --- | --- | --- |

43.

Taip pat buvo ženkliai vėluojama įgyvendinimo metu dešimtyje iš 14 audituotų dvišalių projektų. Tam buvo nemažai priežasčių: nereikalingas projektų sudėtingumas; nepakankama PVO patirtis; dažna personalo kaita Komisijoje; problemos su sutartiniais dalykais ir lėtos procedūros.

3 langelis – Vėlavimai įgyvendinimo metu





  1.

ES ir Indijos jūrų projekto sutartis buvo pasirašyta 1999 m. gegužės mėn., o vėliau pratęsta iki 2003 m. gruodžio mėn. Apmokymai nepagrįstai buvo uždelsti iki programos pabaigos. Komisijos būstinėje projektas buvo paskirtas keturiems skirtingiems atsakingiems pareigūnams iš eilės, o tai taip pat prisidėjo prie vėlavimo įgyvendinimo metu.

| 2. | Kinijoje INT projektas buvo įgyvendintas be didesnio vėlavimo. Projektas buvo pratęstas iki 2005 m. gruodžio mėn., tačiau PVO sutartis buvo pratęsta tik iki 2003 m. gruodžio mėn., o tai lėmė koordinavimo problemas tarp skirtingų agentūrų naudos gavėjų. |
| --- | --- |

2.

Kinijoje INT projektas buvo įgyvendintas be didesnio vėlavimo. Projektas buvo pratęstas iki 2005 m. gruodžio mėn., tačiau PVO sutartis buvo pratęsta tik iki 2003 m. gruodžio mėn., o tai lėmė koordinavimo problemas tarp skirtingų agentūrų naudos gavėjų.

| 3. | ES ir Indijos INT projektas iš viso nebuvo įgyvendintas. Problemos kilo dėl aiškių tolesnių veiksmų trūkumo iš Komisijos pusės dėl personalo kaitos ir Europos Sąjungos PVO nepakankamos patirties derinio. |
| --- | --- |

3.

ES ir Indijos INT projektas iš viso nebuvo įgyvendintas. Problemos kilo dėl aiškių tolesnių veiksmų trūkumo iš Komisijos pusės dėl personalo kaitos ir Europos Sąjungos PVO nepakankamos patirties derinio.

... todėl sumažėjo rezultatai ir poveikis

| 44. | Norint įvertinti projekto pažangą ir sėkmę, pačioje pradžioje reikia nustatyti tinkamus tikslus. Praktikoje Audito Rūmai nustatė, kad tikslai, kaip pavyzdžiui apmokyti tam tikrą skaičių žmonių iki užsibrėžto lygio, ne visada buvo aiškiai įvardinti, ir todėl nebuvo objektyvaus pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima spręsti apie rezultatus ar veiklą. Spręsdami apie projektus pagal tikrus arba spėjamus kriterijus, Audito Rūmai nustatė, kad kai kurie projektai buvo aiškiai nesėkmingi, tačiau kiti pasisekė.

  4 langelis – Projekto tikslai nepasiekti





  1. | DPPP efektyvumą sumažino problemos dėl konkursų, o taip pat neplanuotas laiko tarpas iki kol prasidėjo projekto sekantis etapas. |
| --- | --- | --- |

44.

Norint įvertinti projekto pažangą ir sėkmę, pačioje pradžioje reikia nustatyti tinkamus tikslus. Praktikoje Audito Rūmai nustatė, kad tikslai, kaip pavyzdžiui apmokyti tam tikrą skaičių žmonių iki užsibrėžto lygio, ne visada buvo aiškiai įvardinti, ir todėl nebuvo objektyvaus pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima spręsti apie rezultatus ar veiklą. Spręsdami apie projektus pagal tikrus arba spėjamus kriterijus, Audito Rūmai nustatė, kad kai kurie projektai buvo aiškiai nesėkmingi, tačiau kiti pasisekė.

4 langelis – Projekto tikslai nepasiekti





  1.

DPPP efektyvumą sumažino problemos dėl konkursų, o taip pat neplanuotas laiko tarpas iki kol prasidėjo projekto sekantis etapas.

| 2. | Dėl neefektyvios įgyvendinimo agentūros audiovizualinio projekto Vietname realūs rezultatai buvo labai kuklūs: buvo surengtas tik vienas seminaras, o skatinimo veikla Europoje ir Vietname buvo labai ribota. |
| --- | --- |

2.

Dėl neefektyvios įgyvendinimo agentūros audiovizualinio projekto Vietname realūs rezultatai buvo labai kuklūs: buvo surengtas tik vienas seminaras, o skatinimo veikla Europoje ir Vietname buvo labai ribota.

| 3. | Finansinių paslaugų programos Kinijoje rezultatai buvo nepakankami ir netinkami, juos lėmė nepakankamai aiškus Finansavimo susitarimas. |
| --- | --- |

3.

Finansinių paslaugų programos Kinijoje rezultatai buvo nepakankami ir netinkami, juos lėmė nepakankamai aiškus Finansavimo susitarimas.

5 langelis – Sėkmingi projektai





  1.

| 1. | Civilinės aviacijos projekto Indijoje tikslai buvo puikiai įgyvendinami. Finansavimo pasiūlymas numatė, kad bus apmokyti maždaug 900 žmonių. Audito metu realus apmokytų asmenų skaičius buvo 2 315 inžinierių, vadovų, ekspertų, techninių darbuotojų ir pilotų: 97 % dalyvių apmokymo veiklą įvertino kaip gerą arba labai gerą. |
| --- | --- |

Civilinės aviacijos projekto Indijoje tikslai buvo puikiai įgyvendinami. Finansavimo pasiūlymas numatė, kad bus apmokyti maždaug 900 žmonių. Audito metu realus apmokytų asmenų skaičius buvo 2 315 inžinierių, vadovų, ekspertų, techninių darbuotojų ir pilotų: 97 % dalyvių apmokymo veiklą įvertino kaip gerą arba labai gerą.

| 2. | Vietname EVIC poveikis buvo teigiamas. Nors Finansavimo pasiūlyme ar Finansavimo susitarime nebuvo nustatyti jokie tikslai, projekto metu nagrinėti 1 007 užklausimai, surengti 107 renginiai/seminarai, buvo 5 599 registruotų dalyvių, ir parengti 315 komunikatų spaudai. Seminarais buvo patenkinti 82 % dalyvių, o 75 % jų buvo patenkinti informavimo paslaugomis. |
| --- | --- |

2.

Vietname EVIC poveikis buvo teigiamas. Nors Finansavimo pasiūlyme ar Finansavimo susitarime nebuvo nustatyti jokie tikslai, projekto metu nagrinėti 1 007 užklausimai, surengti 107 renginiai/seminarai, buvo 5 599 registruotų dalyvių, ir parengti 315 komunikatų spaudai. Seminarais buvo patenkinti 82 % dalyvių, o 75 % jų buvo patenkinti informavimo paslaugomis.

Priežiūra ne visada patenkinama

| 45. | Efektinga priežiūra yra proceso sekimas, problemų nustatymas ir savalaikių korekcinių veiksmų panaudojimas. Ji turėtų būti tinkamai dokumentuota, kad būtų registruotas atliktas darbas ir bet kokie vėliau atlikti veiksmai. Audito Rūmai įvertino Komisijos vykdytos kiekvieno iš pasirinktų projektų priežiūros kokybę. Finansavimo susitarimai numato, kad PVO turėtų Komisijai nuolat teikti ataskaitas apie projekto įgyvendinimo pažangą. Daugelio projektų atveju buvo sukurtos sistemos įvertinti ir stebėti pažangą bei suteikti pagrindą pažangos ataskaitoms, kurias, savo ruožtu, Komisija peržiūrėjo ir įvertino. |
| --- | --- |

45.

Efektinga priežiūra yra proceso sekimas, problemų nustatymas ir savalaikių korekcinių veiksmų panaudojimas. Ji turėtų būti tinkamai dokumentuota, kad būtų registruotas atliktas darbas ir bet kokie vėliau atlikti veiksmai. Audito Rūmai įvertino Komisijos vykdytos kiekvieno iš pasirinktų projektų priežiūros kokybę. Finansavimo susitarimai numato, kad PVO turėtų Komisijai nuolat teikti ataskaitas apie projekto įgyvendinimo pažangą. Daugelio projektų atveju buvo sukurtos sistemos įvertinti ir stebėti pažangą bei suteikti pagrindą pažangos ataskaitoms, kurias, savo ruožtu, Komisija peržiūrėjo ir įvertino.

| 46. | Komisijos vykdyta priežiūra ne visada buvo nuosekli ar visiškai sėkminga. Kai kuriais atvejais ji buvo nepakankama, todėl problemos nebuvo nustatytos, o kitais atvejais buvo per daug kišamasi į kasdienį projekto vykdymą. Tai trukdo įgyvendinimui, kelia pavojų, kad nebus nustatytos aukštesnio lygio problemos, o taip pat tai neefektyvus Komisijos ribotų išteklių panaudojimas. Net kai yra vykdoma priežiūra, ne visada esama rašytinių įrodymų apie tai, kas įvyko.

  6 langelis – Nenuosekli priežiūra





  1. | EVIC Indijoje atveju iš Komisijos rinkmenų nebuvo aišku, kokia priežiūra buvo vykdoma. EVIC Vietname atveju nebuvo aiškių įrodymų, kad Komisija vykdė priežiūrą, išskyrus vieną Komisijos centrinių tarnybų apsilankymą Filipinuose, Tailande, Vietname ir Kambodžoje. |
| --- | --- | --- |

46.

Komisijos vykdyta priežiūra ne visada buvo nuosekli ar visiškai sėkminga. Kai kuriais atvejais ji buvo nepakankama, todėl problemos nebuvo nustatytos, o kitais atvejais buvo per daug kišamasi į kasdienį projekto vykdymą. Tai trukdo įgyvendinimui, kelia pavojų, kad nebus nustatytos aukštesnio lygio problemos, o taip pat tai neefektyvus Komisijos ribotų išteklių panaudojimas. Net kai yra vykdoma priežiūra, ne visada esama rašytinių įrodymų apie tai, kas įvyko.

6 langelis – Nenuosekli priežiūra





  1.

EVIC Indijoje atveju iš Komisijos rinkmenų nebuvo aišku, kokia priežiūra buvo vykdoma. EVIC Vietname atveju nebuvo aiškių įrodymų, kad Komisija vykdė priežiūrą, išskyrus vieną Komisijos centrinių tarnybų apsilankymą Filipinuose, Tailande, Vietname ir Kambodžoje.

| 2. | Indijoje EK delegacijos vykdoma Mažų projektų komplekso (MPK) priežiūra buvo netinkama ir nesisteminga: projektuose nebuvo reikalaujama pateikti jokių pažangos ataskaitų, o tai sumažino priežiūros efektyvumo pagrindą. |
| --- | --- |

2.

Indijoje EK delegacijos vykdoma Mažų projektų komplekso (MPK) priežiūra buvo netinkama ir nesisteminga: projektuose nebuvo reikalaujama pateikti jokių pažangos ataskaitų, o tai sumažino priežiūros efektyvumo pagrindą.

| 3. | Kinijos Finansinių paslaugų projekte nebuvo jokių įrodymų apie EK delegacijos vykdytą nuolatinę priežiūrą. Tačiau delegacija viršijo savo funkcijas vykdydama priežiūrą ir pradėjo vadovauti projekto įgyvendinimui. |
| --- | --- |

3.

Kinijos Finansinių paslaugų projekte nebuvo jokių įrodymų apie EK delegacijos vykdytą nuolatinę priežiūrą. Tačiau delegacija viršijo savo funkcijas vykdydama priežiūrą ir pradėjo vadovauti projekto įgyvendinimui.

Tvarumas kelia abejonių

| 47. | Visi ES finansuojami projektai turi būti tvarūs: veikla laikoma tvaria, kai ji gali suteikti naudą tikslinei grupei ilgą laiką po to, kai pasibaigia pagrindinė parama. Tai galima pasiekti pradėjus finansuoti projektą iš jo paties lėšų arba gavus šalies naudos gavėjos vyriausybės įsipareigojimą tęsti finansavimą. Audito Rūmai ištyrė, ar projektams buvo parengtas tvarumo planas, o taip pat, ar projekto metu buvo skiriamas deramas dėmesys tvarumo klausimui. Praktikoje tvarumas dažnai priklauso nuo to, ar projekto metu pasiekiama pakankama pažanga: turėtų būti suteikiama pakankamai laiko pasiekti projekto tikslus, nes neužbaigtas projektas paprastai nebus tvarus. Šešiuose iš 14 audituotų projektų kilo abejonių dėl tvarumo potencialo.

  7 langelis – Tvarumas





  1. | EKĮRP atveju nebuvo parengtas tvarumo planas likus aštuoniems mėnesiams iki projekto pabaigos. Nebuvo aišku, kaip veikla bus tęsiama, kai pasibaigs ES finansinė parama. |
| --- | --- | --- |

47.

Visi ES finansuojami projektai turi būti tvarūs: veikla laikoma tvaria, kai ji gali suteikti naudą tikslinei grupei ilgą laiką po to, kai pasibaigia pagrindinė parama. Tai galima pasiekti pradėjus finansuoti projektą iš jo paties lėšų arba gavus šalies naudos gavėjos vyriausybės įsipareigojimą tęsti finansavimą. Audito Rūmai ištyrė, ar projektams buvo parengtas tvarumo planas, o taip pat, ar projekto metu buvo skiriamas deramas dėmesys tvarumo klausimui. Praktikoje tvarumas dažnai priklauso nuo to, ar projekto metu pasiekiama pakankama pažanga: turėtų būti suteikiama pakankamai laiko pasiekti projekto tikslus, nes neužbaigtas projektas paprastai nebus tvarus. Šešiuose iš 14 audituotų projektų kilo abejonių dėl tvarumo potencialo.

7 langelis – Tvarumas





  1.

EKĮRP atveju nebuvo parengtas tvarumo planas likus aštuoniems mėnesiams iki projekto pabaigos. Nebuvo aišku, kaip veikla bus tęsiama, kai pasibaigs ES finansinė parama.

| 2. | Finansinių paslaugų projekte nebuvo parengtas tvarumo planas, o kai kuri veikla, kuriai buvo teikiamas prioritetas, buvo trumpalaikio pobūdžio, rasti sprendimai buvo skirti spręsti einamąsias problemas, o ne įgyvendinti ilgalaikes struktūras. |
| --- | --- |

2.

Finansinių paslaugų projekte nebuvo parengtas tvarumo planas, o kai kuri veikla, kuriai buvo teikiamas prioritetas, buvo trumpalaikio pobūdžio, rasti sprendimai buvo skirti spręsti einamąsias problemas, o ne įgyvendinti ilgalaikes struktūras.

Trūkstamas įvertinimas

| 48. | Įvertinimas yra esminis Komisijos tinkamo finansinio valdymo metodo elementas, kuris apima „sprendimą apie intervencijas pagal jų rezultatus, poveikius ir poreikius, kuriuos jos turi patenkinti“ (16). Jis skirtas įvertinti, kaip įgyvendinti tikslai ir paaiškinti pagrindžiančius priežastinius mechanizmus. Tiek valdyme, tiek rezultatuose nustatytos problemos ar silpnybės turėtų tapti Komisijos vykdomų korekcinių veiksmų pagrindu. |
| --- | --- |

48.

Įvertinimas yra esminis Komisijos tinkamo finansinio valdymo metodo elementas, kuris apima „sprendimą apie intervencijas pagal jų rezultatus, poveikius ir poreikius, kuriuos jos turi patenkinti“ (16). Jis skirtas įvertinti, kaip įgyvendinti tikslai ir paaiškinti pagrindžiančius priežastinius mechanizmus. Tiek valdyme, tiek rezultatuose nustatytos problemos ar silpnybės turėtų tapti Komisijos vykdomų korekcinių veiksmų pagrindu.

| 49. | Audituotų dvišalių projektų Finansavimo susitarimuose sistemingai nebuvo numatyti nepriklausomi įvertinimai, taip pat nebuvo jokių įrodymų apie kriterijus, pagal kuriuos buvo sprendžiama, kuriuos projektus reiktų įvertinti. Net ir tais atvejais, kai jie buvo numatyti, ne visada jie buvo atliekami laiku, todėl sumažėjo jų efektyvumas arba jo visai nebuvo.

  8 langelis – Projektų įvertinimo trūkumai





  1. | Finansavimo susitarimai nenumatė trijų INT programų nepriklausomų įvertinimų. |
| --- | --- | --- |

49.

Audituotų dvišalių projektų Finansavimo susitarimuose sistemingai nebuvo numatyti nepriklausomi įvertinimai, taip pat nebuvo jokių įrodymų apie kriterijus, pagal kuriuos buvo sprendžiama, kuriuos projektus reiktų įvertinti. Net ir tais atvejais, kai jie buvo numatyti, ne visada jie buvo atliekami laiku, todėl sumažėjo jų efektyvumas arba jo visai nebuvo.

8 langelis – Projektų įvertinimo trūkumai





  1.

Finansavimo susitarimai nenumatė trijų INT programų nepriklausomų įvertinimų.

| 2. | Indijoje pirminis penkerių metų susitarimas dėl Civilinės aviacijos projekto numatė, kad praėjus dvejiems metams nuo įgyvendinimo pradžios turėtų būti atlikta vidurio laikotarpio peržiūra. Vėliau projektas buvo padalintas į dvi sutartis su 12 mėnesių pradžios etapu, po kurio ėjo trejų metų įgyvendinimo etapas. Naujame susitarime dėl įgyvendinimo etapo išliko sąlyga, kad praėjus dvejiems metams nuo projekto įgyvendinimo pradžios turėtų būti atlikta vidurio laikotarpio peržiūra. Tačiau, nors penkerių metų projektų vidurio laikotarpio peržiūra po dvejų metų yra tinkama, ji per daug vėlyva trejų metų trukmės projektui, nes nelieka pakankamai laiko įgyvendinti taisomąsias priemones. |
| --- | --- |

2.

Indijoje pirminis penkerių metų susitarimas dėl Civilinės aviacijos projekto numatė, kad praėjus dvejiems metams nuo įgyvendinimo pradžios turėtų būti atlikta vidurio laikotarpio peržiūra. Vėliau projektas buvo padalintas į dvi sutartis su 12 mėnesių pradžios etapu, po kurio ėjo trejų metų įgyvendinimo etapas. Naujame susitarime dėl įgyvendinimo etapo išliko sąlyga, kad praėjus dvejiems metams nuo projekto įgyvendinimo pradžios turėtų būti atlikta vidurio laikotarpio peržiūra. Tačiau, nors penkerių metų projektų vidurio laikotarpio peržiūra po dvejų metų yra tinkama, ji per daug vėlyva trejų metų trukmės projektui, nes nelieka pakankamai laiko įgyvendinti taisomąsias priemones.

Visos Azijos projektai

| 50. | Visos Azijos programos (žr. 5, 7–9 dalis) yra padalintos į daugybę instrumentų ar komponentų, kurių pagrindu vykdoma daug nedidelės vertės projektų. Tipinio projekto vertė yra 100 000–200 000 eurų. Jį bendrai finansuoja Azijos ar Europos Sąjungos partneriai, kurie suteikia 50 % lėšų. Projektai yra pagrįsti poreikiu, o finansavimo prašymus pareiškėjai pateikia pasiūlymų forma. Todėl yra finansuojami labai įvairūs projektai. Išsamus sąrašas pateikiamas 7 lentelėje.

  9 langelis – Visos Azijos projektų pavyzdžiai





  1. | Azijos „IT & R“ projektas buvo skirtas efektyviai platinti pažangius ir specialiai sukurtus el. verslo instrumentus, kurie skatintų santykius tarp Indijos ir Europos Sąjungos operatorių tekstilės sektoriuje. |
| --- | --- | --- |

50.

Visos Azijos programos (žr. 5, 7–9 dalis) yra padalintos į daugybę instrumentų ar komponentų, kurių pagrindu vykdoma daug nedidelės vertės projektų. Tipinio projekto vertė yra 100 000–200 000 eurų. Jį bendrai finansuoja Azijos ar Europos Sąjungos partneriai, kurie suteikia 50 % lėšų. Projektai yra pagrįsti poreikiu, o finansavimo prašymus pareiškėjai pateikia pasiūlymų forma. Todėl yra finansuojami labai įvairūs projektai. Išsamus sąrašas pateikiamas 7 lentelėje.

9 langelis – Visos Azijos projektų pavyzdžiai





  1.

Azijos „IT & R“ projektas buvo skirtas efektyviai platinti pažangius ir specialiai sukurtus el. verslo instrumentus, kurie skatintų santykius tarp Indijos ir Europos Sąjungos operatorių tekstilės sektoriuje.

| 2. | Azijos „Invest“ projektas buvo skirtas skatinti Vietnamo avalynės pramonės tvarų augimą, įvedant ir perduodant produktų kūrimo technologijas, valdymo pajėgumų vystymą, o taip pat skatinti pagalbinės pramonės kūrimą. |
| --- | --- |

2.

Azijos „Invest“ projektas buvo skirtas skatinti Vietnamo avalynės pramonės tvarų augimą, įvedant ir perduodant produktų kūrimo technologijas, valdymo pajėgumų vystymą, o taip pat skatinti pagalbinės pramonės kūrimą.

| 3. | Azijos „Invest“ projekto metu buvo apmokyti eksporto patarėjai iš Britanijos organizacijų, kaip eksportuoti ir investuoti Kinijoje. |
| --- | --- |

3.

Azijos „Invest“ projekto metu buvo apmokyti eksporto patarėjai iš Britanijos organizacijų, kaip eksportuoti ir investuoti Kinijoje.

| 4. | Azijos „IT & R“ projektas buvo skirtas mažinti skurdą ir didinti galimybes Kinijos informacinių technologijų ir ryšių sektoriuje, panaudojant internetą, kaip informacijos platformą stiprinti ryšius ir mainus tarp Kinijos mikrofinansų dalyvių ir politikos formuotojų, o taip pat tarp vietos dalyvių ir užsienio organizacijų. |
| --- | --- |

4.

Azijos „IT & R“ projektas buvo skirtas mažinti skurdą ir didinti galimybes Kinijos informacinių technologijų ir ryšių sektoriuje, panaudojant internetą, kaip informacijos platformą stiprinti ryšius ir mainus tarp Kinijos mikrofinansų dalyvių ir politikos formuotojų, o taip pat tarp vietos dalyvių ir užsienio organizacijų.

| 5. | Azijos „Invest“ projektas buvo skirtas stiprinti pajėgumus, perduoti žinias ir praktines žinias (angl. know-how) apie aspektus, susijusius su Vietnamo viešbučių pramonės aplinkosauginiu valdymu. |
| --- | --- |

5.

Azijos „Invest“ projektas buvo skirtas stiprinti pajėgumus, perduoti žinias ir praktines žinias (angl. know-how) apie aspektus, susijusius su Vietnamo viešbučių pramonės aplinkosauginiu valdymu.

Prašymų procedūra varginanti ir sudėtinga

| 51. | Prašymų procedūros turėtų užtikrinti pakankamą pagrindimą pačių efektyviausių projektų atrankai ir apsaugoti Bendrijų finansinius interesus, tačiau neturėtų atgrasyti potencialių pareiškėjų nuo prašymų pateikimo dėl pernelyg sudėtingų procedūrų ir nereikalingų reikalavimų. Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ programų atveju du kartus metuose buvo kviečiama pateikti pasiūlymus, kada pareiškėjai teikė pasiūlymus, kuriuos vėliau vertino Komisija. Prašymų procesas yra formalizuotas: reikia užpildyti standartinę prašymo formą, o taip pat pateikti detalų biudžetą ir Partnerystės pareiškimą, pagal kurį skirtingi partneriai susitaria dėl geros partnerystės principų taikymo praktikoje. |
| --- | --- |

51.

Prašymų procedūros turėtų užtikrinti pakankamą pagrindimą pačių efektyviausių projektų atrankai ir apsaugoti Bendrijų finansinius interesus, tačiau neturėtų atgrasyti potencialių pareiškėjų nuo prašymų pateikimo dėl pernelyg sudėtingų procedūrų ir nereikalingų reikalavimų. Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ programų atveju du kartus metuose buvo kviečiama pateikti pasiūlymus, kada pareiškėjai teikė pasiūlymus, kuriuos vėliau vertino Komisija. Prašymų procesas yra formalizuotas: reikia užpildyti standartinę prašymo formą, o taip pat pateikti detalų biudžetą ir Partnerystės pareiškimą, pagal kurį skirtingi partneriai susitaria dėl geros partnerystės principų taikymo praktikoje.

| 52. | Komisija pareiškėjams pateikia aiškias ir detalias gaires, tame tarpe aštuonis aiškinamuosius priedus. Visgi prašymų procedūros reikalavimų įvykdymas suprantama bus varginantis nepatyrusiems pareiškėjams. Nors daugelis partnerių manė, kad gairiniai dokumentai padėjo, buvo detalūs ir logiški laikytis, dešimtyje iš trisdešimt devynių projektų manyta, kad juos buvo sudėtinga suprasti ir jų laikytis. Tai užima daug laiko, o todėl brangu ir sunku pareiškėjams parengti, gauti ir sutikrinti visą reikiamą informaciją, ypač jei ją dar reikia išversti. |
| --- | --- |

52.

Komisija pareiškėjams pateikia aiškias ir detalias gaires, tame tarpe aštuonis aiškinamuosius priedus. Visgi prašymų procedūros reikalavimų įvykdymas suprantama bus varginantis nepatyrusiems pareiškėjams. Nors daugelis partnerių manė, kad gairiniai dokumentai padėjo, buvo detalūs ir logiški laikytis, dešimtyje iš trisdešimt devynių projektų manyta, kad juos buvo sudėtinga suprasti ir jų laikytis. Tai užima daug laiko, o todėl brangu ir sunku pareiškėjams parengti, gauti ir sutikrinti visą reikiamą informaciją, ypač jei ją dar reikia išversti.

| 53. | Azijos partneriams taip pat kilo problemų dėl jų įstatų ar steigimo dokumentų pateikimo, kaip reikalauja prašymų procedūra, ypač kai kuriose Azijos šalyse, kur dokumentas tokia forma neegzistuoja. Reikalavimas, kad tarp šalių būtų sudaryti partnerystės susitarimai, kai kreipiamasi dėl projekto, taip pat kėlė problemų. Azijos partneriai paaiškino savo nenorą sudaryti tokius susitarimus, dar nežinant, ar jų prašymas bus sėkmingas. |
| --- | --- |

53.

Azijos partneriams taip pat kilo problemų dėl jų įstatų ar steigimo dokumentų pateikimo, kaip reikalauja prašymų procedūra, ypač kai kuriose Azijos šalyse, kur dokumentas tokia forma neegzistuoja. Reikalavimas, kad tarp šalių būtų sudaryti partnerystės susitarimai, kai kreipiamasi dėl projekto, taip pat kėlė problemų. Azijos partneriai paaiškino savo nenorą sudaryti tokius susitarimus, dar nežinant, ar jų prašymas bus sėkmingas.

| 54. | Nors programa yra skirta privačiam sektoriui, veikiančiam komercinėje rinkos skatinamoje aplinkoje, tačiau parama gali būti išmokėta tik „pelno nesiekiantiems verslo tarpininkams, skatinantiems prekybą ir investicijas tarp ES ir Azijos,“ t. y. valstybinėms ar nepelno organizacijoms, arba vietos valdžios institucijoms. Praktikoje projektai vykdomi su prekybos asociacijomis ar organizacijomis, kurios pačios oficialiai nesiekia pelno, tačiau yra finansuojamos privataus sektoriaus bendrovių, kad būtų skatinami komerciniais tikslais. Šis finansavimo apribojimas kelia pavojų, kad gali būti užkirstas kelias potencialiai vertingiems projektams, kuriuose dalyvauja tiesioginiai verslo partneriai, kurie, komercinės paslapties sumetimais, gali nenorėti naudotis tarpininkų ar prekybos asociacijų paslaugomis.

  10 langelis – Sėkmingi projektai





  1. | Azijos „IT & R“ projekte vienas pagrindinių pareiškėjų buvo aukštojo mokslo įstaiga Vietname, kurios tikslas buvo įvertinti esamus Europos magistrantūros lygio informacinių technologijų ir ryšių el. mokymosi kursus, siekiant įgyti svarią vietinę kompetenciją Vietname. Ši įstaiga pasidalino savo patirtimi. Įstaigos manymu prašymų procedūra užima daug laiko, nes prireikė trijų mėnesių parengti pasiūlymą. Įstaigos direktorius nuvyko į Europą pasiklausti, kaip užpildyti pasiūlymą. Įstaigai taip pat iškilo problema, nes jie parengė biudžetą pagal Komisijos seną šabloną, todėl jis nebuvo priimtas ir turėjo būti perdarytas. Įstaigos manymu gairinius dokumentus buvo sudėtinga suprasti, todėl jie turėjo kreiptis patarimo į kontaktinį subjektą Azijoje, kuris buvo sėkmingai patvirtintas. |
| --- | --- | --- |

54.

Nors programa yra skirta privačiam sektoriui, veikiančiam komercinėje rinkos skatinamoje aplinkoje, tačiau parama gali būti išmokėta tik „pelno nesiekiantiems verslo tarpininkams, skatinantiems prekybą ir investicijas tarp ES ir Azijos,“ t. y. valstybinėms ar nepelno organizacijoms, arba vietos valdžios institucijoms. Praktikoje projektai vykdomi su prekybos asociacijomis ar organizacijomis, kurios pačios oficialiai nesiekia pelno, tačiau yra finansuojamos privataus sektoriaus bendrovių, kad būtų skatinami komerciniais tikslais. Šis finansavimo apribojimas kelia pavojų, kad gali būti užkirstas kelias potencialiai vertingiems projektams, kuriuose dalyvauja tiesioginiai verslo partneriai, kurie, komercinės paslapties sumetimais, gali nenorėti naudotis tarpininkų ar prekybos asociacijų paslaugomis.

10 langelis – Sėkmingi projektai





  1.

Azijos „IT & R“ projekte vienas pagrindinių pareiškėjų buvo aukštojo mokslo įstaiga Vietname, kurios tikslas buvo įvertinti esamus Europos magistrantūros lygio informacinių technologijų ir ryšių el. mokymosi kursus, siekiant įgyti svarią vietinę kompetenciją Vietname. Ši įstaiga pasidalino savo patirtimi. Įstaigos manymu prašymų procedūra užima daug laiko, nes prireikė trijų mėnesių parengti pasiūlymą. Įstaigos direktorius nuvyko į Europą pasiklausti, kaip užpildyti pasiūlymą. Įstaigai taip pat iškilo problema, nes jie parengė biudžetą pagal Komisijos seną šabloną, todėl jis nebuvo priimtas ir turėjo būti perdarytas. Įstaigos manymu gairinius dokumentus buvo sudėtinga suprasti, todėl jie turėjo kreiptis patarimo į kontaktinį subjektą Azijoje, kuris buvo sėkmingai patvirtintas.

| 2. | Kita aukštojo mokslo įtaiga Vietname, turinti tris Azijos „Invest“ projektus srityse, susijusiuose su verslo valdymo administravimu, teigė, kad prašymų procedūros administracinė našta buvo per daug varginanti. Jie nusivylė, kad prašymų nebuvo galima pateikti internetu. Šis naudos gavėjas pateikė tris prašymus ir turėjo pateikti tuos pačius dokumentus tris kartus. Jiems kilo sunkumų pateikiant savo įstatus. |
| --- | --- |

2.

Kita aukštojo mokslo įtaiga Vietname, turinti tris Azijos „Invest“ projektus srityse, susijusiuose su verslo valdymo administravimu, teigė, kad prašymų procedūros administracinė našta buvo per daug varginanti. Jie nusivylė, kad prašymų nebuvo galima pateikti internetu. Šis naudos gavėjas pateikė tris prašymus ir turėjo pateikti tuos pačius dokumentus tris kartus. Jiems kilo sunkumų pateikiant savo įstatus.

| 3. | Kinijos pramonės asociacija, kurios projektas buvo skirtas apmokyti įmones, kaip valyti nuotekas, manė, kad darbas, kurį turėjo atlikti ryšium su prašymo pateikimu, buvo per daug varginantis. Jų pagrindinė problema buvo ta, kad veiklos planas buvo per daug detalus, labai varginantis pvz., vienam pareiškėjui reikėjo žinoti keletą mėnesių iš anksto, kas sakys kalbą. Kai kuriuos dokumentus reikėjo išversti iš kinų į anglų kalbą, o tai buvo brangu tiek laiko, tiek pinigų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.

Kinijos pramonės asociacija, kurios projektas buvo skirtas apmokyti įmones, kaip valyti nuotekas, manė, kad darbas, kurį turėjo atlikti ryšium su prašymo pateikimu, buvo per daug varginantis. Jų pagrindinė problema buvo ta, kad veiklos planas buvo per daug detalus, labai varginantis pvz., vienam pareiškėjui reikėjo žinoti keletą mėnesių iš anksto, kas sakys kalbą. Kai kuriuos dokumentus reikėjo išversti iš kinų į anglų kalbą, o tai buvo brangu tiek laiko, tiek pinigų atžvilgiu.

| 55. | EK delegacijų vaidmuo padedant potencialiems pareiškėjams nėra aiškiai apibrėžtas. Tinkamai nukreipta parama turėtų skatinti didesnį prašymų skaičių, spartinti prašymų procesą, gerinti prašymų kokybę ir padėti maksimizuoti projektų potencialą. Tačiau paramos suteikimas neturėtų kelti pavojaus delegacijų vaidmens objektyvumui įvertinant ir patvirtinant pasiūlymus. Taip pat neturėtų susidaryti įspūdis, kad delegacijų parama suteikia teisę į patvirtinimą. |
| --- | --- |

55.

EK delegacijų vaidmuo padedant potencialiems pareiškėjams nėra aiškiai apibrėžtas. Tinkamai nukreipta parama turėtų skatinti didesnį prašymų skaičių, spartinti prašymų procesą, gerinti prašymų kokybę ir padėti maksimizuoti projektų potencialą. Tačiau paramos suteikimas neturėtų kelti pavojaus delegacijų vaidmens objektyvumui įvertinant ir patvirtinant pasiūlymus. Taip pat neturėtų susidaryti įspūdis, kad delegacijų parama suteikia teisę į patvirtinimą.

| 56. | Praktikoje ne visos delegacijos suteikia paramą, tačiau jų vaidmuo įvertinant ir patvirtinant projektus apsiriboja pastabų dėl pasiūlymų pateikimu įvertinimo komitetui Komisijos centrinėse tarnybose Briuselyje. Esant tokiai padėčiai, potencialiems ir realiems ES programų naudos gavėjams atsakoma vertinga parama, kaip spręsti sudėtingo proceso klausimus, todėl daugėja vėlavimų ir trūkumų prašymuose, o patys pareiškėjai matyt yra atgrasomi. |
| --- | --- |

56.

Praktikoje ne visos delegacijos suteikia paramą, tačiau jų vaidmuo įvertinant ir patvirtinant projektus apsiriboja pastabų dėl pasiūlymų pateikimu įvertinimo komitetui Komisijos centrinėse tarnybose Briuselyje. Esant tokiai padėčiai, potencialiems ir realiems ES programų naudos gavėjams atsakoma vertinga parama, kaip spręsti sudėtingo proceso klausimus, todėl daugėja vėlavimų ir trūkumų prašymuose, o patys pareiškėjai matyt yra atgrasomi.

Projektai davė teigiamų rezultatų ...

| 57. | Nors aštuoni iš audituotų projektų buvo vis dar ankstyvoje stadijoje, todėl buvo per anksti vertinti jų rezultatus, dvidešimt aštuoniais atvejais projektuose buvo pastebėta ženkli pažanga ir naudingi rezultatai. Audituotose projektuose nebuvo susidurta su dideliu vėlavimu, jie buvo gerai valdomi sprendžiant išorės problemas, kaip SŪRS ir politiniai neapibrėžtumai. Atsižvelgiant į Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ individualių projektų nedidelę piniginę vertę, jų pasiektas naudos gavėjų skaičius yra didelis.

  11 langelis – Sėkmingi projektaiInžinierinio konsultavimo paslaugų pajėgumų stiprinimo Vietname 100 000 eurų vertės projektas, kuriuo siekta užtikrinti efektyvesnį projekto parengimą ir vietos priežiūros darbą, leido apmokyti 600 žmonių trijuose skirtinguose mokymo moduliuose, kurių kiekvienas truko maždaug dvi savaites. |
| --- | --- |

57.

Nors aštuoni iš audituotų projektų buvo vis dar ankstyvoje stadijoje, todėl buvo per anksti vertinti jų rezultatus, dvidešimt aštuoniais atvejais projektuose buvo pastebėta ženkli pažanga ir naudingi rezultatai. Audituotose projektuose nebuvo susidurta su dideliu vėlavimu, jie buvo gerai valdomi sprendžiant išorės problemas, kaip SŪRS ir politiniai neapibrėžtumai. Atsižvelgiant į Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ individualių projektų nedidelę piniginę vertę, jų pasiektas naudos gavėjų skaičius yra didelis.

11 langelis – Sėkmingi projektaiInžinierinio konsultavimo paslaugų pajėgumų stiprinimo Vietname 100 000 eurų vertės projektas, kuriuo siekta užtikrinti efektyvesnį projekto parengimą ir vietos priežiūros darbą, leido apmokyti 600 žmonių trijuose skirtinguose mokymo moduliuose, kurių kiekvienas truko maždaug dvi savaites.

... ir buvo vykdoma gera jų priežiūra ...

| 58. | Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ programoms įdiegtos nuolatinės priežiūros sistemos veikė puikiai. Partneriai teikė ketvirčio ataskaitas, o jas peržiūrėdavo Komisijos sudarytos komandos, kurios teikė trumpas pastabas apie ataskaitas. Abi komandos primindavo, kai ataskaita vėluodavo. Daugelis naudos gavėjų buvo patenkinti Briuselyje ir (ar) Bankoke esančių komandų vykdoma nuolatine priežiūra. Naudos gavėjai buvo ypač dėkingi už Azijos „IT & R“ priežiūrą, nes komanda visada užtikrino grįžtamąjį ryšį, tiek teigiamą, tiek neigiamą, apie pažangos ataskaitas, kai tuo tarpu Azija „Invest“ priežiūros grupė paprastai susisiekdavo su partneriais tik iškilus problemoms. |
| --- | --- |

58.

Azijos „Invest“ ir Azijos „IT & R“ programoms įdiegtos nuolatinės priežiūros sistemos veikė puikiai. Partneriai teikė ketvirčio ataskaitas, o jas peržiūrėdavo Komisijos sudarytos komandos, kurios teikė trumpas pastabas apie ataskaitas. Abi komandos primindavo, kai ataskaita vėluodavo. Daugelis naudos gavėjų buvo patenkinti Briuselyje ir (ar) Bankoke esančių komandų vykdoma nuolatine priežiūra. Naudos gavėjai buvo ypač dėkingi už Azijos „IT & R“ priežiūrą, nes komanda visada užtikrino grįžtamąjį ryšį, tiek teigiamą, tiek neigiamą, apie pažangos ataskaitas, kai tuo tarpu Azija „Invest“ priežiūros grupė paprastai susisiekdavo su partneriais tik iškilus problemoms.

... tačiau tvarumas vis dar kelia abejonių

| 59. | Prašymų procedūra numato, kad pareiškėjai turi pateikti informaciją apie savo turimus tvarumo planus. Daugelyje audituotų projektų Europoje tvarumo planas buvo įtrauktas į patį projektą, tačiau ne visada buvo aišku, ar bus užtikrintas tvarumas. Kai kuriais atvejais projektai buvo parengti remiantis prielaida, kad bus sekantis ES finansuojamas etapas, o tai reiškė, kad, pagal apibrėžimą, projektas nebuvo tvarus.

  12 langelis – Tvarumas





  1. | Ne į visus projektus Indijoje buvo įtrauktas tvarumo planas, o ten, kur jis buvo įtrauktas, jo kokybė buvo prasta. |
| --- | --- | --- |

59.

Prašymų procedūra numato, kad pareiškėjai turi pateikti informaciją apie savo turimus tvarumo planus. Daugelyje audituotų projektų Europoje tvarumo planas buvo įtrauktas į patį projektą, tačiau ne visada buvo aišku, ar bus užtikrintas tvarumas. Kai kuriais atvejais projektai buvo parengti remiantis prielaida, kad bus sekantis ES finansuojamas etapas, o tai reiškė, kad, pagal apibrėžimą, projektas nebuvo tvarus.

12 langelis – Tvarumas





  1.

Ne į visus projektus Indijoje buvo įtrauktas tvarumo planas, o ten, kur jis buvo įtrauktas, jo kokybė buvo prasta.

| 2. | Į daugelį projektų Vietname nebuvo įtraukti tvarumo planai, nors audito metu daugeliui projektų jie buvo intensyviai rengiami. Daugeliu atvejų abiejose šalyse projektų tvarumas atrodo priklauso nuo tolesnės finansinės paramos iš Komisijos. Iš tikro kai kuriais atvejais su tvarumo susijusi pagrindinė veikla atrodė yra naujų pasiūlymų pateikimas Komisijai. |
| --- | --- |

2.

Į daugelį projektų Vietname nebuvo įtraukti tvarumo planai, nors audito metu daugeliui projektų jie buvo intensyviai rengiami. Daugeliu atvejų abiejose šalyse projektų tvarumas atrodo priklauso nuo tolesnės finansinės paramos iš Komisijos. Iš tikro kai kuriais atvejais su tvarumo susijusi pagrindinė veikla atrodė yra naujų pasiūlymų pateikimas Komisijai.

| 3. | Daugelio visos Azijos projektų Kinijoje tvarumas atrodė visai neblogai. Ne į visus projektus buvo įtrauktas tvarumo planas, tačiau planai buvo kuriami arba buvo įrodymų, kad vykdomi tolesni veiksmai. Tik vienu atveju projekte buvo siekiama gauti tolesnį ES finansavimą kitiems projektams. |
| --- | --- |

3.

Daugelio visos Azijos projektų Kinijoje tvarumas atrodė visai neblogai. Ne į visus projektus buvo įtrauktas tvarumo planas, tačiau planai buvo kuriami arba buvo įrodymų, kad vykdomi tolesni veiksmai. Tik vienu atveju projekte buvo siekiama gauti tolesnį ES finansavimą kitiems projektams.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados ir rekomendacijos dėl strategijos

| 60. | Ekonominis bendradarbiavimas yra specifinė sritis EB vystymo programoms. Kadangi ekonominio bendradarbiavimo strategija yra išdėstyta įvairiuose šaltiniuose, nuoseklumą užtikrinti yra sunku. Siekiama padėti vystyti pačias Azijos šalių ekonomikas, plečiant ES įtaką ir prekybą. Nusitaikyta tiek į mažiausiai išsivysčiusias Azijos šalis, tiek į turinčias labiau išvystytas ekonomikas (žr. 16–27 dalis). |
| --- | --- |

60.

Ekonominis bendradarbiavimas yra specifinė sritis EB vystymo programoms. Kadangi ekonominio bendradarbiavimo strategija yra išdėstyta įvairiuose šaltiniuose, nuoseklumą užtikrinti yra sunku. Siekiama padėti vystyti pačias Azijos šalių ekonomikas, plečiant ES įtaką ir prekybą. Nusitaikyta tiek į mažiausiai išsivysčiusias Azijos šalis, tiek į turinčias labiau išvystytas ekonomikas (žr. 16–27 dalis).

| 61. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija bendrame vystymąsi remiančio bendradarbiavimo kontekste nustatytų nuoseklią ekonominio bendradarbiavimo strategiją, kuri pripažintų labai specifinį paramos pobūdį ir jos tikslą, aiškiai atskiriant tikslus, kurie bus įgyvendinti per derybas ir politinius veiksmus, nuo tų, kuriems dera skirti išlaidas projektams ir programoms. |
| --- | --- |

61.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija bendrame vystymąsi remiančio bendradarbiavimo kontekste nustatytų nuoseklią ekonominio bendradarbiavimo strategiją, kuri pripažintų labai specifinį paramos pobūdį ir jos tikslą, aiškiai atskiriant tikslus, kurie bus įgyvendinti per derybas ir politinius veiksmus, nuo tų, kuriems dera skirti išlaidas projektams ir programoms.

| 62. | Komisija pripažįsta reikalingumą atsižvelgti į atskirų šalių specifinius ekonominio bendradarbiavimo poreikius, tačiau nesugeba tai pakankamai atspindėti šalių strategijų dokumentuose. VPV veiklos programoje, kuri dabar yra tinkamo finansinio valdymo Komisijos taikomo metodo pagrindas, nesama jokio nuoseklaus ar logiško perėjimo nuo bendrų tikslų, per prioritetus, prie detalių tikslų. Rezultatų ir poveikio rodikliai, kurie turėtų sudaryti pažangos ir poveikio įvertinimo ir priežiūros pagrindą, daugiau skiria dėmesio procesui politiniame lygmenyje, o ne pačios paramos rezultatams (žr. 21–33 dalis). |
| --- | --- |

62.

Komisija pripažįsta reikalingumą atsižvelgti į atskirų šalių specifinius ekonominio bendradarbiavimo poreikius, tačiau nesugeba tai pakankamai atspindėti šalių strategijų dokumentuose. VPV veiklos programoje, kuri dabar yra tinkamo finansinio valdymo Komisijos taikomo metodo pagrindas, nesama jokio nuoseklaus ar logiško perėjimo nuo bendrų tikslų, per prioritetus, prie detalių tikslų. Rezultatų ir poveikio rodikliai, kurie turėtų sudaryti pažangos ir poveikio įvertinimo ir priežiūros pagrindą, daugiau skiria dėmesio procesui politiniame lygmenyje, o ne pačios paramos rezultatams (žr. 21–33 dalis).

| 63. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija šalių strategijų dokumentuose pakankamai skirtų dėmesio ekonominiam bendradarbiavimui, tačiau kartu atsižvelgtų į ryšį su pagrindinės krypties vystymosi poreikiais. Šis metodas turėtų būti specialiai parengtas, kad užtikrintų teisingą paramos mišinį konkrečioms aplinkybėms. Reikia imtis konkrečių pastangų, kad veiklos programoje būtų užtikrinta logika ir nuoseklumas. Reikia nustatyti rodiklius, kurie būtų objektyvūs, naudingi, išsamūs ir atspindėtų paramos rezultatus. |
| --- | --- |

63.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija šalių strategijų dokumentuose pakankamai skirtų dėmesio ekonominiam bendradarbiavimui, tačiau kartu atsižvelgtų į ryšį su pagrindinės krypties vystymosi poreikiais. Šis metodas turėtų būti specialiai parengtas, kad užtikrintų teisingą paramos mišinį konkrečioms aplinkybėms. Reikia imtis konkrečių pastangų, kad veiklos programoje būtų užtikrinta logika ir nuoseklumas. Reikia nustatyti rodiklius, kurie būtų objektyvūs, naudingi, išsamūs ir atspindėtų paramos rezultatus.

| 64. | Specialių ekonominio bendradarbiavimo veiklos strategijų nebuvimas sąlygoja platų projektų ir programų, išmėtytų po visą regioną, kuriame dominuoja nacionalinė ir globali prekyba, diapazoną. Nepakankamas sutelktumas reiškia, kad sunku įvertinti ekonominio bendradarbiavimo poveikį bei nustatyti ryšį su pagrindiniu prioritetu stiprinti bendrą prekybą ir investicijas, todėl nėra pakankamo pagrindo patikinti, kad ES lėšų panaudojimas buvo efektyvus ar gauta nauda atitiko išleistas lėšas (žr. 34–35 dalis). |
| --- | --- |

64.

Specialių ekonominio bendradarbiavimo veiklos strategijų nebuvimas sąlygoja platų projektų ir programų, išmėtytų po visą regioną, kuriame dominuoja nacionalinė ir globali prekyba, diapazoną. Nepakankamas sutelktumas reiškia, kad sunku įvertinti ekonominio bendradarbiavimo poveikį bei nustatyti ryšį su pagrindiniu prioritetu stiprinti bendrą prekybą ir investicijas, todėl nėra pakankamo pagrindo patikinti, kad ES lėšų panaudojimas buvo efektyvus ar gauta nauda atitiko išleistas lėšas (žr. 34–35 dalis).

| 65. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija užtikrintų paramos sutelktumą į aiškiai apibrėžtus ir įvertinamus tikslus, kurie būtų panaudoti, kaip pagrindas užtikrinti ir atsiskaityti už ES biudžeto tinkamą finansinį valdymą. |
| --- | --- |

65.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija užtikrintų paramos sutelktumą į aiškiai apibrėžtus ir įvertinamus tikslus, kurie būtų panaudoti, kaip pagrindas užtikrinti ir atsiskaityti už ES biudžeto tinkamą finansinį valdymą.

Išvados ir rekomendacijos dėl įgyvendinimo

| 66. | Audito Rūmų atliktas auditas atskleidė Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo trūkumus, dalis kurių kelią pavojų paramos efektyvumui. |
| --- | --- |

66.

Audito Rūmų atliktas auditas atskleidė Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo trūkumus, dalis kurių kelią pavojų paramos efektyvumui.

| 67. | Dvišaliuose projektuose susiduriama su nepriimtinai ilgais vėlavimais nuo identifikavimo etapo iki projektų įgyvendinimo pradžios dėl įvairių priežasčių. Daugeliu atvejų vėlavimai tęsėsi įgyvendinimo etapo metu, o tai sumažino projektų rezultatus ir poveikius. Priežiūros lygis ne visada buvo patenkinamas, išorės įvertinimai buvo ne visada atliekami laiku ir kilo abejonių dėl beveik pusės audituotų projektų tvarumo (žr. 38–49 dalis). |
| --- | --- |

67.

Dvišaliuose projektuose susiduriama su nepriimtinai ilgais vėlavimais nuo identifikavimo etapo iki projektų įgyvendinimo pradžios dėl įvairių priežasčių. Daugeliu atvejų vėlavimai tęsėsi įgyvendinimo etapo metu, o tai sumažino projektų rezultatus ir poveikius. Priežiūros lygis ne visada buvo patenkinamas, išorės įvertinimai buvo ne visada atliekami laiku ir kilo abejonių dėl beveik pusės audituotų projektų tvarumo (žr. 38–49 dalis).

| 68. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija nustatytų, kokių tipų korekciniai veiksmai reikalingi, kad būtų išspręstos problemos dvišaliuose projektuose ir užkirstas kelias panašioms problemoms planuojant ir įgyvendinant ateities projektus. Konkrečios sritys, į kurias reikia atkreipti dėmesį, yra užtikrinimas, kad skirtingų programų ir projektų tikslai būtų aiškūs ir realiai įvykdomi per planuotą laikotarpį, o taip pat, kad įvertinimai būtų atliekami ten, kur reikia, vadovaujantis aiškia strategija ir laiku. |
| --- | --- |

68.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija nustatytų, kokių tipų korekciniai veiksmai reikalingi, kad būtų išspręstos problemos dvišaliuose projektuose ir užkirstas kelias panašioms problemoms planuojant ir įgyvendinant ateities projektus. Konkrečios sritys, į kurias reikia atkreipti dėmesį, yra užtikrinimas, kad skirtingų programų ir projektų tikslai būtų aiškūs ir realiai įvykdomi per planuotą laikotarpį, o taip pat, kad įvertinimai būtų atliekami ten, kur reikia, vadovaujantis aiškia strategija ir laiku.

| 69. | Nustatyta, kad visos Azijos programų audituotų projektų atveju prašymų procedūra kai kuriems nedidelės apimties projektų pareiškėjams buvo varginanti ir sudėtinga, o aiškumo dėl EK delegacijų vaidmens padedant potencialiems naudos gavėjams parengti savo prašymus trūkumas reiškė, kad vertinga parama nebuvo suteikta. Nors audituotose projektuose buvo padaryta didelė pažanga ir gauti naudingi rezultatai, jie vargu ar bus tvarūs, nes daugeliui jų būtina tolesnė finansinė parama. Komisijos priežiūros sistemos buvo labai efektyvios (žr. 50–59 dalis). |
| --- | --- |

69.

Nustatyta, kad visos Azijos programų audituotų projektų atveju prašymų procedūra kai kuriems nedidelės apimties projektų pareiškėjams buvo varginanti ir sudėtinga, o aiškumo dėl EK delegacijų vaidmens padedant potencialiems naudos gavėjams parengti savo prašymus trūkumas reiškė, kad vertinga parama nebuvo suteikta. Nors audituotose projektuose buvo padaryta didelė pažanga ir gauti naudingi rezultatai, jie vargu ar bus tvarūs, nes daugeliui jų būtina tolesnė finansinė parama. Komisijos priežiūros sistemos buvo labai efektyvios (žr. 50–59 dalis).

| 70. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija peržiūrėtų savo prašymų procedūrą, siekdama subalansuoti ES finansinių interesų apsaugos poreikį, tačiau kartu skatintų kuo platesnį naudos gavėjų ir projektų diapazoną. Tai darydama, Komisija turėtų iš naujo svarstyti, ar parengti prašytojams skirtus logiškus pagrindus. Ji turėtų užtikrinti, kad prašomi dokumentai ar informacija būtų prieinami. Šiuo atžvilgiu būtų naudingas pavyzdinis užpildytas prašymas, pageidautina parengtas pagal kiekvienos šalies teisinius ir organizacinius reikalavimus. Komisija turėtų svarstyti, ar įsteigti su prašymais pateikiamų dokumentų centrinį registrą, kad tam pačiam naudos gavėjui vėl nereiktų jų teikti iš naujo kartu su būsimais prašymais. |
| --- | --- |

70.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija peržiūrėtų savo prašymų procedūrą, siekdama subalansuoti ES finansinių interesų apsaugos poreikį, tačiau kartu skatintų kuo platesnį naudos gavėjų ir projektų diapazoną. Tai darydama, Komisija turėtų iš naujo svarstyti, ar parengti prašytojams skirtus logiškus pagrindus. Ji turėtų užtikrinti, kad prašomi dokumentai ar informacija būtų prieinami. Šiuo atžvilgiu būtų naudingas pavyzdinis užpildytas prašymas, pageidautina parengtas pagal kiekvienos šalies teisinius ir organizacinius reikalavimus. Komisija turėtų svarstyti, ar įsteigti su prašymais pateikiamų dokumentų centrinį registrą, kad tam pačiam naudos gavėjui vėl nereiktų jų teikti iš naujo kartu su būsimais prašymais.

| 71. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad EK delegacijų vaidmuo padedant potencialiems naudos gavėjams apibrėžti projektus ir parengti prašymus būtų aiškiai apibrėžtas ir sustiprintas. Tikslas būtų skatinti kuo platesnį susidomėjimą programomis, o tuo pačių skatinti ir kuo didesnį potencialių naudos gavėjų ir pasiūlymų skaičių, padėti užtikrinti, kad prašymai būtų užpildyti ir parengti greitai, tuo būdu padedant užtikrinti pačių efektyviausių ir tinkamiausių projektų atranką. |
| --- | --- |

71.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad EK delegacijų vaidmuo padedant potencialiems naudos gavėjams apibrėžti projektus ir parengti prašymus būtų aiškiai apibrėžtas ir sustiprintas. Tikslas būtų skatinti kuo platesnį susidomėjimą programomis, o tuo pačių skatinti ir kuo didesnį potencialių naudos gavėjų ir pasiūlymų skaičių, padėti užtikrinti, kad prašymai būtų užpildyti ir parengti greitai, tuo būdu padedant užtikrinti pačių efektyviausių ir tinkamiausių projektų atranką.

| 72. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad visos Azijos projektų nuolatinės priežiūros sistema, įskaitant standartinės ataskaitos formatą, galėtų tapti naudingu pavyzdžiu visoms EK delegacijoms, vykdant tiek dvišalių, tiek visos Azijos projektų priežiūrą. |
| --- | --- |

72.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad visos Azijos projektų nuolatinės priežiūros sistema, įskaitant standartinės ataskaitos formatą, galėtų tapti naudingu pavyzdžiu visoms EK delegacijoms, vykdant tiek dvišalių, tiek visos Azijos projektų priežiūrą.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2005 m. liepos 14 d. įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Šaltinis: Europos Komisija, Strategijos dokumentas ir preliminarioji programa daugiašalėms programoms Azijoje 2005–2006 m., 11 psl. (2004 m. rugpjūtis).

1

Šaltinis

(2)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 443/92 dėl finansinės ir techninės paramos ir ekonominio bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis Azijoje ir Lotynų Amerikoje, 1992 m. vasario 25 d. (OL L 52, 1992 2 27, p. 1).

2

(3)  Komisijai įvedus veikla pagristą valdymą, santykiai su Azija dabar priskiriami veiklai 19 10, kuri skirstoma į: 19 10 01 Finansinį ir techninį bendradarbiavimą su Azijos besivystančiomis šalimis; 19 10 02 Politinį, ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą su Azijos besivystančiomis šalimis; 19 10 03 Parama išvarytiems žmonėms Azijos šalyse; 19 10 04 Reabilitacijos ir atstatymo operacijos Azijos besivystančiose šalyse; 19 10 06 Parama Afganistano reabilitacijai ir atstatymui.

3

(4)  Pietryčių Azijos valstybių asociacija. Ją sudaro 10 narių: Indonezija, Malaizija, Filipinai, Singapūras, Tailandas, Brunėjus, Vietnamas, Laosas, Birma/Mianmaras ir Kambodža.

4

(5)  Apskaičiuota pagal duomenis, surinktus iš įvairių šaltinių, taip pat delegacijos interneto svetainės, šalies strategijų dokumentų ir pan. Komisijos valdymo informacijos sistemos BRIS neįtraukė šios informacijos.

5

(6)  Kitos programos yra Asia Urbs programa, skatinanti tinklų kūrimą ir bendradarbiavimą tarp ES ir Azijos vietos valdžios institucijų; Asia Link programa, skatinanti tinklų kūrimą ir mainus tarp universitetų dviejose regionuose; ir Asia ProEco programa, skatinanti partnerystę aplinkosaugos srityje.

6

Asia Urbs programa

Asia Link programa

Asia ProEco programa

(7)  Šios programos yra bendrai finansuojamos, todėl tikroji programos vertė yra didesnė.

7

(8)  Kaip numatyta Finansiniame pasiūlyme, patvirtintame 1998 m. birželio 18 d.

8

(9)  Apžiūrėta tik išankstinio tyrimo metu.

9

Šaltinis: Audito Rūmai.

Šaltinis:

(10)  Azija „Invest“ programa: nebuvo atsižvelgta į Azija „Interprise“ projektų komponentus.

10

Šaltinis: Audito Rūmai.

Šaltinis:

(11)  KOM(94) 314 galutinis, 1994 m. liepos 13 d.

11

(12)  KOM(2001) 469 galutinis, 2001 m. rugsėjo 4 d.

12

(13)  Komisijos veiklos programa, lydinti išankstinį Europos Komisijos 2005 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą.

13

(14)  Užbaigtas „Daugiašalio metodo stiprinimas Azijos saugumo klausimų, globalaus ekonominio reglamentavimo (t. y. PPO ir globalaus finansinio reglamentavimo) ir kultūrinio matmens įtraukties atžvilgiu.“

14

(15)  Teoriškai prioritetinės intervencijos sritys nustatomos šalies strategijos dokumento proceso parama, bendradarbiaujant su šalimi partnere. Kai nustatoma sritis, Komisija pasamdo bendrovę atlikti įgyvendinamumo tyrimą, kurio pagrindu bus parengtas finansavimo pasiūlymas, kuriuo bus pasiūlytas projektas ir kaip jis turėtų būti įvykdytas. Projektus, kurie viršija 1 milijoną eurų, tvirtina ALA komitetas, sutarytas iš valstybių narių atstovų.

15

(16)  Komisijos pranešimas apie įvertinimą (SEC(2000) 1051).

16

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| IV. | Nuo 2000 m. Komisija vykdo išorės pagalbos valdymo reformą. Kartu įvedamos šalies ir regiono strateginės knygos bei daugiametės orientacinės programos.
  (Pirma ir antra įtraukos) – Dėl išlaidų prioritetų visuomet abipusiai susitariama su Azijos vyriausybėmis, kiek įmanoma atsižvelgiant į pilietinės visuomenės prioritetus ir tikslus. Įvesdama šalies ir regiono strategines knygas kartu su orientacinėmis programomis, Komisija siekia geriau sutelkti dėmesį į vystymuisi skirtas išlaidas, įskaitant ekonominiam bendradarbiavimui skiriamas išlaidas.
  (Trečia įtrauka) – Komisija pripažįsta, kad sunku išmatuoti bendrą pagalbos poveikį. Tai ypač sunku tuomet, kai projektų pobūdis daugiausia – techninė pagalba. Kalbant apie projektus, įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo aspektai yra visiškai oficialiai nustatyti. Taikant logiškų pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti. Tuomet tam patikrinti pasitelkiama nepriklausoma stebėsena, taip pat privalomi vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai. |
| --- | --- |

IV.

Nuo 2000 m. Komisija vykdo išorės pagalbos valdymo reformą. Kartu įvedamos šalies ir regiono strateginės knygos bei daugiametės orientacinės programos.

(Pirma ir antra įtraukos) – Dėl išlaidų prioritetų visuomet abipusiai susitariama su Azijos vyriausybėmis, kiek įmanoma atsižvelgiant į pilietinės visuomenės prioritetus ir tikslus. Įvesdama šalies ir regiono strategines knygas kartu su orientacinėmis programomis, Komisija siekia geriau sutelkti dėmesį į vystymuisi skirtas išlaidas, įskaitant ekonominiam bendradarbiavimui skiriamas išlaidas.

(Trečia įtrauka) – Komisija pripažįsta, kad sunku išmatuoti bendrą pagalbos poveikį. Tai ypač sunku tuomet, kai projektų pobūdis daugiausia – techninė pagalba. Kalbant apie projektus, įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo aspektai yra visiškai oficialiai nustatyti. Taikant logiškų pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti. Tuomet tam patikrinti pasitelkiama nepriklausoma stebėsena, taip pat privalomi vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai.

| V. | (Pirma įtrauka) – Vėlavimai tarp identifikavimo etapo ir projektų pradžios, taip pat vėlavimai, nustatyti projektų įgyvendinimo laikotarpiu, susiję su dvišaliais projektais, sudarytais prieš EB išorės pagalbos reformą. Įvykdžius šią reformą, įskaitant „EuropeAid“ įsteigimą (2001 m. sausio mėn.) ir pagalbos valdymo perdavimą Komisijos delegacijoms, taip pat priėmus naująjį Finansinį reglamentą (2003 m. sausio mėn.), projektų vėlavimai bus apriboti ir kontroliuojami.
  Šiuo metu, kuriant projektus, privaloma parengti stebėsenos, audito ir įvertinimo planą. Be to, nuo 2000 m. stebėseną sistemingai vykdo nepriklausomi ekspertai. Vykdant šią stebėseną, ekonominio bendradarbiavimo projektai Azijoje pasižymėjo tvarumo potencialu.
  (Antra įtrauka) – Paraiškų procedūroje, kuri vykdoma pagal finansinius reglamentus, skatinamas didesnis skaidrumas ir teisingumas. Paraiškų teikėjams parama teikiama rengiant viešas informacijos dienas, reguliariai atnaujinant tinklalapius, taip pat dažnai užduodamų klausimų skiltis. Todėl visos Azijos projektai gerai valdomi, ir nebuvo didesnių vėlavimų. Vykdant nepriklausomą stebėseną, iniciatyvos visoje Azijoje taip pat pasižymėjo tvarumu. |
| --- | --- |

V.

(Pirma įtrauka) – Vėlavimai tarp identifikavimo etapo ir projektų pradžios, taip pat vėlavimai, nustatyti projektų įgyvendinimo laikotarpiu, susiję su dvišaliais projektais, sudarytais prieš EB išorės pagalbos reformą. Įvykdžius šią reformą, įskaitant „EuropeAid“ įsteigimą (2001 m. sausio mėn.) ir pagalbos valdymo perdavimą Komisijos delegacijoms, taip pat priėmus naująjį Finansinį reglamentą (2003 m. sausio mėn.), projektų vėlavimai bus apriboti ir kontroliuojami.

Šiuo metu, kuriant projektus, privaloma parengti stebėsenos, audito ir įvertinimo planą. Be to, nuo 2000 m. stebėseną sistemingai vykdo nepriklausomi ekspertai. Vykdant šią stebėseną, ekonominio bendradarbiavimo projektai Azijoje pasižymėjo tvarumo potencialu.

(Antra įtrauka) – Paraiškų procedūroje, kuri vykdoma pagal finansinius reglamentus, skatinamas didesnis skaidrumas ir teisingumas. Paraiškų teikėjams parama teikiama rengiant viešas informacijos dienas, reguliariai atnaujinant tinklalapius, taip pat dažnai užduodamų klausimų skiltis. Todėl visos Azijos projektai gerai valdomi, ir nebuvo didesnių vėlavimų. Vykdant nepriklausomą stebėseną, iniciatyvos visoje Azijoje taip pat pasižymėjo tvarumu.

| VI. | (Pirma įtrauka) – Komisija ekonominį bendradarbiavimą laiko vienu iš savo pagalbos vystymuisi tarpusavyje susijusių komponentų ir yra įsipareigojusi jam skirti didelį dėmesį, formuluojant šalies strategines knygas ir nacionalines orientacines programas. Komisija stengsis ir toliau gerinti veiklos pareiškimo nuoseklumą ir tobulinti atitinkamus rodiklius.
  (Antra įtrauka) – Dėl 2002–2005 m. vykdytos EB išorės pagalbos reformos, visų pirma atsakomybę perdavus delegacijoms, pagerėjo ir toliau gerės dvišalių projektų įgyvendinimas ir stebėsena vietoje. Reikalavimas atlikti įvertinimą dabar sistemingai įtraukiamas į visų projektų finansavimo susitarimą.
  Projektų stebėsena ir įvertinimas pagerėjo privalomai taikant logiškų pagrindų priemonę. Ji padės papildomai pagerinti tvarumą.
  (Trečia įtrauka) – Peržiūrėjus AIDCO praktinį sutarčių procedūrų vadovą, supaprastės paraiškų dotacijoms, neviršijant Finansiniame reglamente nustatytos apimties, pateikimas ir paaiškės delegacijų vaidmuo atliekant įvertinimą.
  (Ketvirta įtrauka) – 2002 m. įdiegus į rezultatus orientuotos stebėsenos sistemą, gaunama standartizuota stebėsenos informacija apie projektus ir programas. |
| --- | --- |

VI.

(Pirma įtrauka) – Komisija ekonominį bendradarbiavimą laiko vienu iš savo pagalbos vystymuisi tarpusavyje susijusių komponentų ir yra įsipareigojusi jam skirti didelį dėmesį, formuluojant šalies strategines knygas ir nacionalines orientacines programas. Komisija stengsis ir toliau gerinti veiklos pareiškimo nuoseklumą ir tobulinti atitinkamus rodiklius.

(Antra įtrauka) – Dėl 2002–2005 m. vykdytos EB išorės pagalbos reformos, visų pirma atsakomybę perdavus delegacijoms, pagerėjo ir toliau gerės dvišalių projektų įgyvendinimas ir stebėsena vietoje. Reikalavimas atlikti įvertinimą dabar sistemingai įtraukiamas į visų projektų finansavimo susitarimą.

Projektų stebėsena ir įvertinimas pagerėjo privalomai taikant logiškų pagrindų priemonę. Ji padės papildomai pagerinti tvarumą.

(Trečia įtrauka) – Peržiūrėjus AIDCO praktinį sutarčių procedūrų vadovą, supaprastės paraiškų dotacijoms, neviršijant Finansiniame reglamente nustatytos apimties, pateikimas ir paaiškės delegacijų vaidmuo atliekant įvertinimą.

(Ketvirta įtrauka) – 2002 m. įdiegus į rezultatus orientuotos stebėsenos sistemą, gaunama standartizuota stebėsenos informacija apie projektus ir programas.

PASTABOS

| 20. | Komisija sutinka su Audito Rūmų teigimu, kad galimas netikslingos pagalbos pavojus kyla visose bendradarbiavimo srityse. Vykdydama išorės pagalbos reformą 2000 m. ir įvesdama šalies (regiono) strategines knygas kartu su strateginiais komunikatais dėl Azijos, Komisija dar kartą patvirtino, kad trumpalaikiai ir ilgalaikiai EB bendradarbiavimo Azijoje strateginiai tikslai turi likti dėmesio centre, taip mažinant pirmiau minėtus pavojus. |
| --- | --- |

20.

Komisija sutinka su Audito Rūmų teigimu, kad galimas netikslingos pagalbos pavojus kyla visose bendradarbiavimo srityse. Vykdydama išorės pagalbos reformą 2000 m. ir įvesdama šalies (regiono) strategines knygas kartu su strateginiais komunikatais dėl Azijos, Komisija dar kartą patvirtino, kad trumpalaikiai ir ilgalaikiai EB bendradarbiavimo Azijoje strateginiai tikslai turi likti dėmesio centre, taip mažinant pirmiau minėtus pavojus.

| 22. | Bendro intereso koncepcija negali būti interpretuojama kaip ES interesų gynimo priemonė. Komunikatas neleidžia daryti prielaidos, kad toks bendradarbiavimas gali būti interpretuojamas kaip iš esmės naudingas tik vienam partneriui. |
| --- | --- |

22.

Bendro intereso koncepcija negali būti interpretuojama kaip ES interesų gynimo priemonė. Komunikatas neleidžia daryti prielaidos, kad toks bendradarbiavimas gali būti interpretuojamas kaip iš esmės naudingas tik vienam partneriui.

| 23. | Ekonominio bendradarbiavimo tikslas – skatinti abipusę prekybą ir investicijas bei sudaryti tinkamą aplinką privačiajam sektoriui klestėti. Šia ir kita panašia veikla siekiama remti Azijos šalių vystymosi tikslus ir integraciją į pasaulio ekonomiką. Taigi ekonominiu bendradarbiavimu remiami ir skatinami su vystymusi Azijoje susiję Komisijos tikslai. |
| --- | --- |

23.

Ekonominio bendradarbiavimo tikslas – skatinti abipusę prekybą ir investicijas bei sudaryti tinkamą aplinką privačiajam sektoriui klestėti. Šia ir kita panašia veikla siekiama remti Azijos šalių vystymosi tikslus ir integraciją į pasaulio ekonomiką. Taigi ekonominiu bendradarbiavimu remiami ir skatinami su vystymusi Azijoje susiję Komisijos tikslai.

| 24. | Žr. atsakymą į 22 punktą. |
| --- | --- |

24.

Žr. atsakymą į 22 punktą.

| 25. | Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad rodiklių nustatymas ir stebėsena galėtų būti geresni, ir ėmėsi spręsti šį klausimą, rengdama 2005–2006 m. šalies (regiono) strategines knygas ir susijusias orientacines programas.
  Dabartinėse programavimo gairėse nustatyta, kad pagalba turi būti skiriama ribotam intervencijų skaičiui. Taip pat remdamasi įgyta patirtimi, nuo 2004 m. EB pradėjo mažinti visos Azijos programų apimtį nuo penkių iki trijų programų. |
| --- | --- |

25.

Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad rodiklių nustatymas ir stebėsena galėtų būti geresni, ir ėmėsi spręsti šį klausimą, rengdama 2005–2006 m. šalies (regiono) strategines knygas ir susijusias orientacines programas.

Dabartinėse programavimo gairėse nustatyta, kad pagalba turi būti skiriama ribotam intervencijų skaičiui. Taip pat remdamasi įgyta patirtimi, nuo 2004 m. EB pradėjo mažinti visos Azijos programų apimtį nuo penkių iki trijų programų.

| 26. | Komisija laikosi nuomonės, kad šalies strateginės knygos Azijoje aiškiai neatskiria ir neturėtų atskirti ekonominio bendradarbiavimo strategijos nuo finansinio ir techninio bendradarbiavimo strategijos, nes jos abi yra viena kitą stiprinančios priemonės siekiant ES strategijos Azijoje. Be to, į skurdžius gyventojus orientuotos ekonomikos ir skurdo mažinimo politikos sritys nacionaliniuose Azijos šalių naudos gavėjų planuose nėra atskirtos viena nuo kitos. Šių nuostatų laikomasi pastaruoju metu pasiūlytose išorės veiksmų priemonėse, kuriose finansinis ir techninis bendradarbiavimas nebeskiriamas nuo ekonominio. |
| --- | --- |

26.

Komisija laikosi nuomonės, kad šalies strateginės knygos Azijoje aiškiai neatskiria ir neturėtų atskirti ekonominio bendradarbiavimo strategijos nuo finansinio ir techninio bendradarbiavimo strategijos, nes jos abi yra viena kitą stiprinančios priemonės siekiant ES strategijos Azijoje. Be to, į skurdžius gyventojus orientuotos ekonomikos ir skurdo mažinimo politikos sritys nacionaliniuose Azijos šalių naudos gavėjų planuose nėra atskirtos viena nuo kitos. Šių nuostatų laikomasi pastaruoju metu pasiūlytose išorės veiksmų priemonėse, kuriose finansinis ir techninis bendradarbiavimas nebeskiriamas nuo ekonominio.

| 27. | Atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas dėl regioninio matmens, Komisija laikosi nuomonės, kad visos Azijos programos turėtų būti svarstomos programos lygiu. Skatinama pateikti paraiškas, apimančias daugiau nei vieną Azijos šalį, siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybiniam Azijos įmonių bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

27.

Atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas dėl regioninio matmens, Komisija laikosi nuomonės, kad visos Azijos programos turėtų būti svarstomos programos lygiu. Skatinama pateikti paraiškas, apimančias daugiau nei vieną Azijos šalį, siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybiniam Azijos įmonių bendradarbiavimui.

| 29. | Diegdama naują veikla pagrįsto valdymo ir biudžeto sudarymo pagal veiklas metodą, Komisija siekia patobulinti diskusijų apie biudžetą pobūdį, pavyzdžiui, dėl bendrų politinių prioritetų apibrėžimo, šių prioritetų poveikio dabartinei veiklai ir jais siekiamų tikslų įvertinimo ar atitinkamų išteklių suteikimo. Ši su politika tiesiogiai susijusi diskusija, kurią palankiai priėmė biudžeto valdymo institucija, turėtų sudaryti sąlygas sutelkti dėmesį į diskusijas apie konkrečią veiklą ir mažiau apie atskiras biudžeto eilutes. |
| --- | --- |

29.

Diegdama naują veikla pagrįsto valdymo ir biudžeto sudarymo pagal veiklas metodą, Komisija siekia patobulinti diskusijų apie biudžetą pobūdį, pavyzdžiui, dėl bendrų politinių prioritetų apibrėžimo, šių prioritetų poveikio dabartinei veiklai ir jais siekiamų tikslų įvertinimo ar atitinkamų išteklių suteikimo. Ši su politika tiesiogiai susijusi diskusija, kurią palankiai priėmė biudžeto valdymo institucija, turėtų sudaryti sąlygas sutelkti dėmesį į diskusijas apie konkrečią veiklą ir mažiau apie atskiras biudžeto eilutes.

| 31. | Komisija sutinka, kad tikslų apibūdinimas yra bendro pobūdžio ir galėtų būti tikslesnis. Į šią pastabą bus atsižvelgta tobulinant veiklos pareiškimą. |
| --- | --- |

31.

Komisija sutinka, kad tikslų apibūdinimas yra bendro pobūdžio ir galėtų būti tikslesnis. Į šią pastabą bus atsižvelgta tobulinant veiklos pareiškimą.

| 32. | Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone dėl poveikio rodiklių ir laikosi nuomonės, kad būtinas realistiškas požiūris į poveikio išmatavimą, kai atsižvelgiama į ribotą EB pagalbos apimtį ir esamas panašias valstybių narių vykdomas programas. EB pagalba gali padėti tik padidinti prekybą ir investicijas, nebūdama vienintelis jų generatorius. Komisija stengsis toliau tobulinti ir gerinti atitinkamus poveikio rodiklius. |
| --- | --- |

32.

Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone dėl poveikio rodiklių ir laikosi nuomonės, kad būtinas realistiškas požiūris į poveikio išmatavimą, kai atsižvelgiama į ribotą EB pagalbos apimtį ir esamas panašias valstybių narių vykdomas programas. EB pagalba gali padėti tik padidinti prekybą ir investicijas, nebūdama vienintelis jų generatorius. Komisija stengsis toliau tobulinti ir gerinti atitinkamus poveikio rodiklius.

| 33. | Veiklos pareiškime pateikiama informacija apie gautus rezultatus pagal kiekvieną pagrindinį tikslą ir tai, kaip jie susiję su pažanga siekiant tų tikslų. Komisija dirba, siekdama labiau su rezultatais susietų rodiklių. |
| --- | --- |

33.

Veiklos pareiškime pateikiama informacija apie gautus rezultatus pagal kiekvieną pagrindinį tikslą ir tai, kaip jie susiję su pažanga siekiant tų tikslų. Komisija dirba, siekdama labiau su rezultatais susietų rodiklių.

| 34.–35. | Iki 2001 m. politikos srities tikslai buvo tiesiogiai atspindimi projektuose ir programose. Nuo 2002 m., siekiant konkrečiau nustatyti paramos objektus, taip pat ekonominio bendradarbiavimo srityje, įdiegtos nacionalinės orientacinės programos, todėl sumažėjo intervencijų sektorių skaičius ir paaiškėjo tikslai, kurių siekiama kiekviename sektoriuje. Komisija pripažįsta, kad sunku išmatuoti bendrą pagalbos poveikį. Tai ypač sunku tuomet, kai projektų pobūdis daugiausia – techninė pagalba.
  Kalbant apie projektus, įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo apsektai yra visiškai oficialiai nustatyti. Naudojant logiškų pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti. Tuomet tam patikrinti pasitelkiami privalomi vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai. |
| --- | --- |

34.–35.

Iki 2001 m. politikos srities tikslai buvo tiesiogiai atspindimi projektuose ir programose. Nuo 2002 m., siekiant konkrečiau nustatyti paramos objektus, taip pat ekonominio bendradarbiavimo srityje, įdiegtos nacionalinės orientacinės programos, todėl sumažėjo intervencijų sektorių skaičius ir paaiškėjo tikslai, kurių siekiama kiekviename sektoriuje. Komisija pripažįsta, kad sunku išmatuoti bendrą pagalbos poveikį. Tai ypač sunku tuomet, kai projektų pobūdis daugiausia – techninė pagalba.

Kalbant apie projektus, įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo apsektai yra visiškai oficialiai nustatyti. Naudojant logiškų pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti. Tuomet tam patikrinti pasitelkiami privalomi vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai.

| 39. | Dvišaliai ekonominio bendradarbiavimo projektai atitinka ekonominio bendradarbiavimo prioritetus, kurie nustatomi pagal esamus atskirų šalių prioritetus bei jų skurdo mažinimo strategijos dokumentus ir nacionalinius plėtros planus. Kai įmanoma, Komisija bendradarbiauja su kitais pagalbos teikėjais, siekdama didesnio poveikio, ir taip užtikrina, kad ribotomis Bendrijos lėšomis būtų pasiektas didžiausias galimas poveikis.
  Daugelio ekonominio bendradarbiavimo projektų poveikį galima pastebėti tik per ilgalaikį laikotarpį. Visų būsimų projektų poveikis bus sistemingiau išmatuojamas su geresne stebėsena ir jau sukurtomis įvertinimo procedūromis. |
| --- | --- |

39.

Dvišaliai ekonominio bendradarbiavimo projektai atitinka ekonominio bendradarbiavimo prioritetus, kurie nustatomi pagal esamus atskirų šalių prioritetus bei jų skurdo mažinimo strategijos dokumentus ir nacionalinius plėtros planus. Kai įmanoma, Komisija bendradarbiauja su kitais pagalbos teikėjais, siekdama didesnio poveikio, ir taip užtikrina, kad ribotomis Bendrijos lėšomis būtų pasiektas didžiausias galimas poveikis.

Daugelio ekonominio bendradarbiavimo projektų poveikį galima pastebėti tik per ilgalaikį laikotarpį. Visų būsimų projektų poveikis bus sistemingiau išmatuojamas su geresne stebėsena ir jau sukurtomis įvertinimo procedūromis.

| 40.–41. | Pusiausvyra tarp projekto parengimo greičio ir jo kokybinio tobulinimo išlaikoma, kai yra šie etapai: a) nustatymo – susijusiam sektoriui įvertinti ir nustatyti pagrindines spręstinas problemas, tikėtinus naudos gavėjus ir galimus įgyvendinimo būdus; b) įvertinimo – kai nustatomi projekto elementai, visapusiškai įtraukiamos visos susijusios suinteresuotosios šalys, naudos gavėjai ir kiti paramos teikėjai bei su jais konsultuojamasi. Šiame etape dažnai atliekama ekonominė ir finansinė analizė, poveikio aplinkai bei lyčių lygybei įvertinimas. Projektai pradedami įgyvendinti numatant pradinį laikotarpį (paprastai 6 mėnesių), per kurį patikrinamas siūlomos veiklos savalaikiškumas ir ekonomiškumas. |
| --- | --- |

40.–41.

Pusiausvyra tarp projekto parengimo greičio ir jo kokybinio tobulinimo išlaikoma, kai yra šie etapai: a) nustatymo – susijusiam sektoriui įvertinti ir nustatyti pagrindines spręstinas problemas, tikėtinus naudos gavėjus ir galimus įgyvendinimo būdus; b) įvertinimo – kai nustatomi projekto elementai, visapusiškai įtraukiamos visos susijusios suinteresuotosios šalys, naudos gavėjai ir kiti paramos teikėjai bei su jais konsultuojamasi. Šiame etape dažnai atliekama ekonominė ir finansinė analizė, poveikio aplinkai bei lyčių lygybei įvertinimas. Projektai pradedami įgyvendinti numatant pradinį laikotarpį (paprastai 6 mėnesių), per kurį patikrinamas siūlomos veiklos savalaikiškumas ir ekonomiškumas.

| 42.–43. | Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, įskaitant ypač valdymo atsakomybės perdavimą delegacijoms, projektų ir programų įgyvendinimas pagerėjo. Neišvengiamai buvo prisitaikymo laikotarpis, taip pat įdarbinti ir iš esmės apmokyti nauji delegacijų darbuotojai.
  Kalbant apie profesionalumo problemą, reikia atsižvelgti į atotrūkį tarp aukštos kvalifikacijos prekybos srityje dirbančių vietinių darbuotojų paklausos ir pasiūlos. Komisija ėmėsi priemonių situacijai pagerinti, stengdamasi tiksliau laikytis naujos pagrindų sutarties dėl prekybos (2003 m. gruodžio mėn.), įsteigdama patikos fondą su JT Tarptautinės prekybos centru (2004 m. liepos mėn.) ir geriau pasinaudodama atitinkamų JT organizacijų patirtimi ir kompetencija. |
| --- | --- |

42.–43.

Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, įskaitant ypač valdymo atsakomybės perdavimą delegacijoms, projektų ir programų įgyvendinimas pagerėjo. Neišvengiamai buvo prisitaikymo laikotarpis, taip pat įdarbinti ir iš esmės apmokyti nauji delegacijų darbuotojai.

Kalbant apie profesionalumo problemą, reikia atsižvelgti į atotrūkį tarp aukštos kvalifikacijos prekybos srityje dirbančių vietinių darbuotojų paklausos ir pasiūlos. Komisija ėmėsi priemonių situacijai pagerinti, stengdamasi tiksliau laikytis naujos pagrindų sutarties dėl prekybos (2003 m. gruodžio mėn.), įsteigdama patikos fondą su JT Tarptautinės prekybos centru (2004 m. liepos mėn.) ir geriau pasinaudodama atitinkamų JT organizacijų patirtimi ir kompetencija.

| 44. | Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo apsektai dabar yra visiškai oficialiai nustatyti. Tai pabrėžiama naudojant loginių pagrindų metodą, kai apibrėžiamas projekto tikslas, paskirtis, rezultatai, veikla, objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžti patikrinimo būdai. |
| --- | --- |

44.

Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo apsektai dabar yra visiškai oficialiai nustatyti. Tai pabrėžiama naudojant loginių pagrindų metodą, kai apibrėžiamas projekto tikslas, paskirtis, rezultatai, veikla, objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžti patikrinimo būdai.

| 46. | Pastaruoju metu projektų stebėsena pagerėjo, sutelkčiau taikant loginių pagrindų priemonę, pagal kurią aiškiai apibrėžiamas bendras tikslas, projekto paskirtis, rezultatai ir veikla, kartu su konkrečiais tikslo pasiekimo rodikliais. Be to, vienas iš stebėsenos patobulinimų – į rezultatus orientuotos stebėsenos sistema, kurią įdiegė nepriklausomi konsultantai. |
| --- | --- |

46.

Pastaruoju metu projektų stebėsena pagerėjo, sutelkčiau taikant loginių pagrindų priemonę, pagal kurią aiškiai apibrėžiamas bendras tikslas, projekto paskirtis, rezultatai ir veikla, kartu su konkrečiais tikslo pasiekimo rodikliais. Be to, vienas iš stebėsenos patobulinimų – į rezultatus orientuotos stebėsenos sistema, kurią įdiegė nepriklausomi konsultantai.

| 47. | Nuo 2000 m. stebėseną sistemingai vykdė nepriklausomi ekspertai, kurie analizuoja atrinktų projektų svarbą, veiksmingumą, naudingumą, poveikį ir tvarumą pagal metų darbo planą. Vykdant šią stebėseną, ekonominio bendradarbiavimo projektai Azijoje pasižymėjo tvarumu.
  Be to, 2002 m. EB įdiegė kokybės užtikrinimo priemonių, stiprinančių projekto sukūrimo nagrinėjimą nustatymo ir suformulavimo etapais, sistemą. Dabar šios procedūros metu atidžiai patikrinami tvarumo planai.
  Tvarumas nagrinėjamas kaip specifinis kriterijus visais kokybės užtikrinimo proceso etapais. |
| --- | --- |

47.

Nuo 2000 m. stebėseną sistemingai vykdė nepriklausomi ekspertai, kurie analizuoja atrinktų projektų svarbą, veiksmingumą, naudingumą, poveikį ir tvarumą pagal metų darbo planą. Vykdant šią stebėseną, ekonominio bendradarbiavimo projektai Azijoje pasižymėjo tvarumu.

Be to, 2002 m. EB įdiegė kokybės užtikrinimo priemonių, stiprinančių projekto sukūrimo nagrinėjimą nustatymo ir suformulavimo etapais, sistemą. Dabar šios procedūros metu atidžiai patikrinami tvarumo planai.

Tvarumas nagrinėjamas kaip specifinis kriterijus visais kokybės užtikrinimo proceso etapais.

| 48.–49. | Pagal kokybės užtikrinimo sistemą, veikiančią nuo 2002 m. pabaigos, vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai tapo privalomi kuriant projektą su nurodytais jiems įgyvendinti biudžeto eilutės punktais. Vidutinės trukmės įvertinimas konkrečiai numatytas nustatyti trūkumus ir imtis atitinkamų korekcinių priemonių. Tiek pagalbos valdymo decentralizavimas, tiek sistemingas išorės stebėsenos vykdymas užtikrina atidžią stebėseną ir ankstyvą trūkumų nustatymą, taip suteikiant galimybę laiku imtis korekcinių priemonių. |
| --- | --- |

48.–49.

Pagal kokybės užtikrinimo sistemą, veikiančią nuo 2002 m. pabaigos, vidutinės trukmės ir galutinis įvertinimai tapo privalomi kuriant projektą su nurodytais jiems įgyvendinti biudžeto eilutės punktais. Vidutinės trukmės įvertinimas konkrečiai numatytas nustatyti trūkumus ir imtis atitinkamų korekcinių priemonių. Tiek pagalbos valdymo decentralizavimas, tiek sistemingas išorės stebėsenos vykdymas užtikrina atidžią stebėseną ir ankstyvą trūkumų nustatymą, taip suteikiant galimybę laiku imtis korekcinių priemonių.

| 52. | Visos Azijos programose, taip pat valdant išorės pagalbą apskritai, gairės pareiškėjams nuolat persvarstomos, ir dedamos visos pastangos siekiant supaprastinti paraiškos pateikimo procedūras. Bus siekiama pusiausvyros tarp reikalingų procedūrų naštos, būtinos skaidrumui ir teisingumui užtikrinti, ir pareiškėjų pageidaujamo paprastumo. |
| --- | --- |

52.

Visos Azijos programose, taip pat valdant išorės pagalbą apskritai, gairės pareiškėjams nuolat persvarstomos, ir dedamos visos pastangos siekiant supaprastinti paraiškos pateikimo procedūras. Bus siekiama pusiausvyros tarp reikalingų procedūrų naštos, būtinos skaidrumui ir teisingumui užtikrinti, ir pareiškėjų pageidaujamo paprastumo.

| 53. | Būtina pateikti įstatus ar steigimo dokumentus, siekiant įvertinti pareiškėjų statusą ir pilietybę ir taip atitikti teisinio pagrindo reikalavimus.
  Partnerių prašoma pasirašyti partnerystės pareiškimą, kuriame jie įsipareigoja atlikti savo vaidmenį, jei pasiūlymas būtų atrinktas. |
| --- | --- |

53.

Būtina pateikti įstatus ar steigimo dokumentus, siekiant įvertinti pareiškėjų statusą ir pilietybę ir taip atitikti teisinio pagrindo reikalavimus.

Partnerių prašoma pasirašyti partnerystės pareiškimą, kuriame jie įsipareigoja atlikti savo vaidmenį, jei pasiūlymas būtų atrinktas.

| 54. | Pagalbą gaunančių pelno nesiekiančių verslo tarpininkų pranašumas yra tai, kad jie turi tinkamas struktūras projektų teigiamam poveikiui padidinti.
  Šiuo metu nagrinėjama galimybė leisti pelno siekiančioms įmonėms teikti paraiškas pagal visos Azijos programas. Būtų iškelta sąlyga, kad naudos gavėjai nesipelnytų iš bendrai finansuojamų projektų.
  Pelno nesiekimo principo taikymas šiuo metu persvarstomas, kad būtų galima sudaryti sąlygas tokių ekonominio bendradarbiavimo projektų įgyvendinimui Audito Rūmų siūlomu būdu. |
| --- | --- |

54.

Pagalbą gaunančių pelno nesiekiančių verslo tarpininkų pranašumas yra tai, kad jie turi tinkamas struktūras projektų teigiamam poveikiui padidinti.

Šiuo metu nagrinėjama galimybė leisti pelno siekiančioms įmonėms teikti paraiškas pagal visos Azijos programas. Būtų iškelta sąlyga, kad naudos gavėjai nesipelnytų iš bendrai finansuojamų projektų.

Pelno nesiekimo principo taikymas šiuo metu persvarstomas, kad būtų galima sudaryti sąlygas tokių ekonominio bendradarbiavimo projektų įgyvendinimui Audito Rūmų siūlomu būdu.

| 55. | Per pastaruosius dvejus metus Komisijos veikla, siekiant pagerinti rekomendacijų teikimą potencialiems pareiškėjams, buvo labai įvairi. Buvo organizuojamos informacijos sesijos ES valstybėse narėse ir Azijos partnerių šalyse, reguliariai atnaujinamos dažnai užduodamų klausimų skiltys programos tinklalapyje ir centralizuotai valdomos pašto dėžutės, į kurias pareiškėjai gali siųsti savo klausimus. Tinklalapiuose pateikiama geriausia praktika, kaip parengti gerus projektų pasiūlymus. Buvo paaiškinta atitinkama delegacijų ir būstinės atsakomybė, pradėjus decentralizavimo procesą.
  Pagal naujos kartos Azijos programas Komisija įdiegė specifinį programos komponentą, susijusį su gebėjimų vystymu ir skirtą stiprinti naudos gavėjų projektų rengimo ir valdymo įgūdžius. |
| --- | --- |

55.

Per pastaruosius dvejus metus Komisijos veikla, siekiant pagerinti rekomendacijų teikimą potencialiems pareiškėjams, buvo labai įvairi. Buvo organizuojamos informacijos sesijos ES valstybėse narėse ir Azijos partnerių šalyse, reguliariai atnaujinamos dažnai užduodamų klausimų skiltys programos tinklalapyje ir centralizuotai valdomos pašto dėžutės, į kurias pareiškėjai gali siųsti savo klausimus. Tinklalapiuose pateikiama geriausia praktika, kaip parengti gerus projektų pasiūlymus. Buvo paaiškinta atitinkama delegacijų ir būstinės atsakomybė, pradėjus decentralizavimo procesą.

Pagal naujos kartos Azijos programas Komisija įdiegė specifinį programos komponentą, susijusį su gebėjimų vystymu ir skirtą stiprinti naudos gavėjų projektų rengimo ir valdymo įgūdžius.

| 56. | Delegacijos negali padėti pareiškėjams rengti pasiūlymų, nepažeisdamos lygių galimybių visiems principo. Būtent todėl parama apribota iki pirmiau minėtų veiksmų.
  Bet kuriuo atveju delegacijų teikiama parama negali viršyti bendro pobūdžio rekomendacijų, nepradedant gilintis į pasiūlymą. |
| --- | --- |

56.

Delegacijos negali padėti pareiškėjams rengti pasiūlymų, nepažeisdamos lygių galimybių visiems principo. Būtent todėl parama apribota iki pirmiau minėtų veiksmų.

Bet kuriuo atveju delegacijų teikiama parama negali viršyti bendro pobūdžio rekomendacijų, nepradedant gilintis į pasiūlymą.

| 59. | Kiekvienas pasiūlymas, kuriam turi būti atliekamas techninis ir finansinis įvertinimas, vertinamas atsižvelgiant į tvarumą. Be to, prašoma, kad atitinkama (-os) Komisijos delegacija (-os) pakomentuotų, be kita ko, projekto tvarumą konkrečiai finansine, institucine ir politine prasme. |
| --- | --- |

59.

Kiekvienas pasiūlymas, kuriam turi būti atliekamas techninis ir finansinis įvertinimas, vertinamas atsižvelgiant į tvarumą. Be to, prašoma, kad atitinkama (-os) Komisijos delegacija (-os) pakomentuotų, be kita ko, projekto tvarumą konkrečiai finansine, institucine ir politine prasme.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 60. | Ekonominio bendradarbiavimo koncepcija, išdėstyta ALA reglamentuose, yra skatinti bendrą prekybą ir investicijas bei sudaryti tinkamą aplinką privačiajam sektoriui klestėti. Šia ir kita panašia veikla siekiama remti Azijos šalių vystymosi tikslus ir integraciją į pasaulio ekonomiką. Taigi ekonominiu bendradarbiavimu remiami ir skatinami su vystymusi Azijoje susiję Komisijos tikslai. 2002 m. įdiegusi šalies ir regiono strategines knygas, Komisija siekia geriau suderinti strategiją, programavimą ir programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

60.

Ekonominio bendradarbiavimo koncepcija, išdėstyta ALA reglamentuose, yra skatinti bendrą prekybą ir investicijas bei sudaryti tinkamą aplinką privačiajam sektoriui klestėti. Šia ir kita panašia veikla siekiama remti Azijos šalių vystymosi tikslus ir integraciją į pasaulio ekonomiką. Taigi ekonominiu bendradarbiavimu remiami ir skatinami su vystymusi Azijoje susiję Komisijos tikslai. 2002 m. įdiegusi šalies ir regiono strategines knygas, Komisija siekia geriau suderinti strategiją, programavimą ir programų įgyvendinimą.

| 61. | Remdamasi ES sutarties 177 ir 181a straipsniais, Komisija tvirtai laikosi nuomonės, kad ekonominis bendradarbiavimas turi likti neatskiriama vienos vystymosi strategijos Komisijos veiksmų vystymosi srityje dalis. Tačiau Komisija pripažįsta, kad ekonominio bendradarbiavimo rodikliai turi būti labiau pritaikyti atskiroms šalims. |
| --- | --- |

61.

Remdamasi ES sutarties 177 ir 181a straipsniais, Komisija tvirtai laikosi nuomonės, kad ekonominis bendradarbiavimas turi likti neatskiriama vienos vystymosi strategijos Komisijos veiksmų vystymosi srityje dalis. Tačiau Komisija pripažįsta, kad ekonominio bendradarbiavimo rodikliai turi būti labiau pritaikyti atskiroms šalims.

| 62. | Siekdama įgyvendinti bendrą viziją, Komisija plėtoja konkrečias šalies (regiono) strategines knygas ir rengia nacionalines programas. Jos apima tiek finansinį ir techninį, tiek ekonominį bendradarbiavimą, kurie vienas kitą sustiprina ir papildo.
  Veikla pagrįsto valdymo procesas yra naujas ir šiuo metu tobulinamas jo formulavimas ir nuoseklumas. Tačiau veiklos pareiškimų nereikėtų vertinti atskirai, nes Komisija juos naudoja kartu su kitais susijusiais dokumentais, reglamentuojančiais Komisijos veiksmus Azijos regione. |
| --- | --- |

62.

Siekdama įgyvendinti bendrą viziją, Komisija plėtoja konkrečias šalies (regiono) strategines knygas ir rengia nacionalines programas. Jos apima tiek finansinį ir techninį, tiek ekonominį bendradarbiavimą, kurie vienas kitą sustiprina ir papildo.

Veikla pagrįsto valdymo procesas yra naujas ir šiuo metu tobulinamas jo formulavimas ir nuoseklumas. Tačiau veiklos pareiškimų nereikėtų vertinti atskirai, nes Komisija juos naudoja kartu su kitais susijusiais dokumentais, reglamentuojančiais Komisijos veiksmus Azijos regione.

| 63. | Komisija ekonominį bendradarbiavimą laiko vienu iš savo pagalbos vystymuisi tarpusavyje susijusių komponentų ir yra įsipareigojusi jam skirti didelį dėmesį, formuluojant šalies strategines knygas ir nacionalines orientacines programas. Be to, Komisija stengsis ir toliau gerinti veiklos pareiškimo nuoseklumą ir tobulinti atitinkamus rodiklius. |
| --- | --- |

63.

Komisija ekonominį bendradarbiavimą laiko vienu iš savo pagalbos vystymuisi tarpusavyje susijusių komponentų ir yra įsipareigojusi jam skirti didelį dėmesį, formuluojant šalies strategines knygas ir nacionalines orientacines programas. Be to, Komisija stengsis ir toliau gerinti veiklos pareiškimo nuoseklumą ir tobulinti atitinkamus rodiklius.

| 64. | Iki 2001 m. politikos srities tikslai buvo tiesiogiai atspindimi projektuose ir programose. Dėl išlaidų prioritetų abipusiai susitarta su Azijos vyriausybėmis, kiek įmanoma atsižvelgiant į pilietinės visuomenės prioritetus ir tikslus. Nuo 2002 m., siekiant konkrečiau nustatyti paramos objektus, taip pat ekonominio bendradarbiavimo srityje, įdiegtos šalies strateginės knygos ir nacionalinės orientacinės programos, todėl sumažėjo intervencijų sektorių skaičius ir paaiškėjo tikslai, kurių siekiama kiekviename sektoriuje. |
| --- | --- |

64.

Iki 2001 m. politikos srities tikslai buvo tiesiogiai atspindimi projektuose ir programose. Dėl išlaidų prioritetų abipusiai susitarta su Azijos vyriausybėmis, kiek įmanoma atsižvelgiant į pilietinės visuomenės prioritetus ir tikslus. Nuo 2002 m., siekiant konkrečiau nustatyti paramos objektus, taip pat ekonominio bendradarbiavimo srityje, įdiegtos šalies strateginės knygos ir nacionalinės orientacinės programos, todėl sumažėjo intervencijų sektorių skaičius ir paaiškėjo tikslai, kurių siekiama kiekviename sektoriuje.

| 65. | Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo aspektai yra visapusiškai oficialiai nustatyti. Naudojant loginių pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti. |
| --- | --- |

65.

Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą, visi projekto ciklo valdymo aspektai yra visapusiškai oficialiai nustatyti. Naudojant loginių pagrindų metodą, gaunami objektyviai patikrinami rodikliai ir iš anksto apibrėžiami būdai išlaidų veiksmingumui įvertinti.

| 66. | Dauguma Audito Rūmų audituotų projektų buvo sukurti prieš EB išorės pagalbos reformą. |
| --- | --- |

66.

Dauguma Audito Rūmų audituotų projektų buvo sukurti prieš EB išorės pagalbos reformą.

| 67. | Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą ir 2003 m. sausio mėn. įsigaliojus naujajam Finansiniam reglamentui, projektų vėlavimai žymiai apriboti ir kontroliuojami.
  Stebėsena ir įvertinimas pagerėjo, privalomai taikant loginių pagrindų priemonę, taip pat įdiegus privalomus vidutinės trukmės ir galutinį įvertinimus kiekvienam (-ai) projektui (programai).
  Kokybės užtikrinimo proceso metu atidžiai tikrinami tvarumo planai. Be to, tvarumas yra vienas iš kriterijų, tirtų per į rezultatus orientuotą stebėseną, ir yra sistemingai tikrinamas atliekant nepriklausomą stebėseną. |
| --- | --- |

67.

Įvykdžius EB išorės pagalbos reformą ir 2003 m. sausio mėn. įsigaliojus naujajam Finansiniam reglamentui, projektų vėlavimai žymiai apriboti ir kontroliuojami.

Stebėsena ir įvertinimas pagerėjo, privalomai taikant loginių pagrindų priemonę, taip pat įdiegus privalomus vidutinės trukmės ir galutinį įvertinimus kiekvienam (-ai) projektui (programai).

Kokybės užtikrinimo proceso metu atidžiai tikrinami tvarumo planai. Be to, tvarumas yra vienas iš kriterijų, tirtų per į rezultatus orientuotą stebėseną, ir yra sistemingai tikrinamas atliekant nepriklausomą stebėseną.

| 68. | Šiuo metu, kuriant projektus, jau reikia aiškiai apibrėžti bendrą tikslą, projekto paskirtį, rezultatus ir veiklą. Reikalavimas atlikti nepriklausomą išorės įvertinimą sistemingai įtraukiamas į visus projektus nuo 2002 m. pabaigos. |
| --- | --- |

68.

Šiuo metu, kuriant projektus, jau reikia aiškiai apibrėžti bendrą tikslą, projekto paskirtį, rezultatus ir veiklą. Reikalavimas atlikti nepriklausomą išorės įvertinimą sistemingai įtraukiamas į visus projektus nuo 2002 m. pabaigos.

| 69. | Komisija pripažįsta, kad prašymų procedūra visos Azijos programose yra sudėtinga, bet dedamos visos pastangos, kad ji būtų kuo paprastesnė.
  Persvarsčius Finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles, nedidelės apimties projektams taisyklės turėtų būti taikomos lanksčiau ir proporcingiau, t. y. proporcingiau atsižvelgiant į susijusią riziką.
  Be to, persvarsčius AIDCO praktinį sutarčių procedūrų vadovą, supaprastės paraiškų dotacijoms, neviršijant Finansiniame reglamente nustatytos apimties, pateikimas ir paaiškės delegacijų vaidmuo atliekant įvertinimą. |
| --- | --- |

69.

Komisija pripažįsta, kad prašymų procedūra visos Azijos programose yra sudėtinga, bet dedamos visos pastangos, kad ji būtų kuo paprastesnė.

Persvarsčius Finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles, nedidelės apimties projektams taisyklės turėtų būti taikomos lanksčiau ir proporcingiau, t. y. proporcingiau atsižvelgiant į susijusią riziką.

Be to, persvarsčius AIDCO praktinį sutarčių procedūrų vadovą, supaprastės paraiškų dotacijoms, neviršijant Finansiniame reglamente nustatytos apimties, pateikimas ir paaiškės delegacijų vaidmuo atliekant įvertinimą.

| 70. | Tinklalapiuose paskelbus pavyzdinį prašymą, rizika, kad pareiškėjai jį plačiai kopijuos. Komisija programų tinklalapiuose viešai skelbia išsamią informaciją apie visus finansuojamus projektus.
  Projektų stebėsena ir įvertinimas pagerėjo privalomai naudojant logiškų pagrindų priemonę. Iš dalies, būtent dėl egzistuojančių logiškų pagrindų labai gerai veikė reguliarios stebėsenos sistemos, veikiančios visos Azijos programose. Todėl Komisija norėtų išlaikyti reikalavimą, kad pareiškėjai užpildytų logiškų pagrindų formą. Komisija apsvarstys Audito Rūmų pasiūlymą dėl centrinio registro. |
| --- | --- |

70.

Tinklalapiuose paskelbus pavyzdinį prašymą, rizika, kad pareiškėjai jį plačiai kopijuos. Komisija programų tinklalapiuose viešai skelbia išsamią informaciją apie visus finansuojamus projektus.

Projektų stebėsena ir įvertinimas pagerėjo privalomai naudojant logiškų pagrindų priemonę. Iš dalies, būtent dėl egzistuojančių logiškų pagrindų labai gerai veikė reguliarios stebėsenos sistemos, veikiančios visos Azijos programose. Todėl Komisija norėtų išlaikyti reikalavimą, kad pareiškėjai užpildytų logiškų pagrindų formą. Komisija apsvarstys Audito Rūmų pasiūlymą dėl centrinio registro.

| 71. | Per pastaruosius dvejus metus Komisijos veikla, siekiant pagerinti rekomendacijų teikimą potencialiems pareiškėjams, buvo labai įvairi. Pagal naujos kartos visos Azijos programas Komisija įdiegė specifinį programos komponentą, susijusį su gebėjimų vystymu ir skirtą stiprinti naudos gavėjų projektų rengimo ir valdymo įgūdžius.
  Delegacijos negali padėti pareiškėjams rengti pasiūlymų, nepažeisdamos lygių galimybių visiems principo. Būtent todėl teikiama parama yra apribota iki bendro pobūdžio rekomendacijų, nepradedant gilintis į pasiūlymą. |
| --- | --- |

71.

Per pastaruosius dvejus metus Komisijos veikla, siekiant pagerinti rekomendacijų teikimą potencialiems pareiškėjams, buvo labai įvairi. Pagal naujos kartos visos Azijos programas Komisija įdiegė specifinį programos komponentą, susijusį su gebėjimų vystymu ir skirtą stiprinti naudos gavėjų projektų rengimo ir valdymo įgūdžius.

Delegacijos negali padėti pareiškėjams rengti pasiūlymų, nepažeisdamos lygių galimybių visiems principo. Būtent todėl teikiama parama yra apribota iki bendro pobūdžio rekomendacijų, nepradedant gilintis į pasiūlymą.

| 72. | Komisija nuolat pritaiko procedūras, siekdama pasinaudoti geriausia praktika. Standartiniai ataskaitų formatai dabar naudojami tiek visos Azijos projektų stebėsenos sistemoje, tiek atliekant išorės stebėseną. Perdavus atsakomybę delegacijoms, jos aktyviai dalyvauja šioje sistemingoje stebėsenoje. |
| --- | --- |

72.

Komisija nuolat pritaiko procedūras, siekdama pasinaudoti geriausia praktika. Standartiniai ataskaitų formatai dabar naudojami tiek visos Azijos projektų stebėsenos sistemoje, tiek atliekant išorės stebėseną. Perdavus atsakomybę delegacijoms, jos aktyviai dalyvauja šioje sistemingoje stebėsenoje.

---