# Euroopan unionin C 260/19.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 260 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta19. lokakuuta 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 260

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta19. lokakuuta 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2005/C 260/1 | Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2005/C 260/1

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 19.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 260/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 4/2005

Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2005/C 260/01)

SISÄLLYS

LYHENNELUETTELO

| I—VI | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VI

| 1—15 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—15

| 1—9 | Taustaa ja alan kuvaus |
| --- | --- |

1—9

| 10—15 | Tarkastusala ja tarkastuksen lähestymistapa |
| --- | --- |

10—15

| 16—59 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

16—59

| 16—35 | Sovelletaanko Aasiassa toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön vaikuttavaa strategiaa? |
| --- | --- |

16—35

| 18—27 | Laajan strategian soveltaminen nopeasti muuttuvassa tilanteessa |
| --- | --- |

18—27

| 28—33 | Toimintoselvitysten riittämättömät tavoitteet ja indikaattorit |
| --- | --- |

28—33

| 34—35 | Lukuisien erityyppisten hankkeiden ja ohjelmien tulokset ovat vaikeasti mitattavissa |
| --- | --- |

34—35

| 36—59 | Onko komissio hallinnoinut taloudellisten yhteistyötoimien toteuttamista vaikuttavasti? |
| --- | --- |

36—59

| 38—49 | Kahdenväliset hankkeet |
| --- | --- |

38—49

| 50—59 | Aasianlaajuiset hankkeet |
| --- | --- |

50—59

| 60—72 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

60—72

| 60—65 | Strategiaa koskevat päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

60—65

| 66—72 | Toteuttamista koskevat päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

66—72

Komission vastaukset

LYHENNELUETTELO

| AIDCO | EuropeAid -yhteistyötoimisto (tai: EuropeAid) |
| --- | --- |
| ALA | Aasia ja Latinalainen Amerikka |
| ASEAN | Kaakkois-Aasian maiden liitto |
| ASEM | Aasia-Eurooppa -kokous |
| CRIS | Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä (Common RELEX Information System) |
| EBIC | Euroopan kauppatietokeskus (European Business Information Centre) |
| ECERP | EU China Enterprise Reform Project (EU:n ja Kiinan välinen yritysuudistushanke) |
| EU | Euroopan unioni |
| IT & C | Informaatioteknologia ja viestintä (Information Technology & Communications) |
| MUTRAP | Multilateral Trade Policy Assistance project (monenvälisen kaupan tukiohjelma) |
| SARS | Vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä (Severe Acute Respiratory System) |

AIDCO

EuropeAid -yhteistyötoimisto (tai: EuropeAid)

ALA

Aasia ja Latinalainen Amerikka

ASEAN

Kaakkois-Aasian maiden liitto

ASEM

Aasia-Eurooppa -kokous

CRIS

Yhtenäinen hallintotietojärjestelmä (Common RELEX Information System)

EBIC

Euroopan kauppatietokeskus (European Business Information Centre)

ECERP

EU China Enterprise Reform Project (EU:n ja Kiinan välinen yritysuudistushanke)

EU

Euroopan unioni

IT & C

Informaatioteknologia ja viestintä (Information Technology & Communications)

MUTRAP

Multilateral Trade Policy Assistance project (monenvälisen kaupan tukiohjelma)

SARS

Vakava äkillinen hengitystieoireyhtymä (Severe Acute Respiratory System)

TIIVISTELMÄ

| I | EU:n ja Aasian väliseen taloudelliseen yhteistyöhön liittyvistä menoista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 443/92, jossa on määritetty keskeiset tavoitteet (tieteellisen ja teknologisen yhteistyön parantaminen, institutionaalisen perusrakenteen parantaminen sekä yritysten tukeminen erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien välityksellä) ja luetellaan alat, joille EU:n varoja on määrä suunnata (kohdat 1—4). |
| --- | --- |

I

EU:n ja Aasian väliseen taloudelliseen yhteistyöhön liittyvistä menoista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 443/92, jossa on määritetty keskeiset tavoitteet (tieteellisen ja teknologisen yhteistyön parantaminen, institutionaalisen perusrakenteen parantaminen sekä yritysten tukeminen erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien välityksellä) ja luetellaan alat, joille EU:n varoja on määrä suunnata (kohdat 1—4).

| II | Aasiassa tehtävällä taloudellisella yhteistyöllä on kaksi eri muotoa: kahdenväliset hankkeet komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä sekä alueelliset ohjelmat, jotka kattavat pienempiä alueita tai koko Aasian alueen (”aasianlaajuiset ohjelmat”) (kohdat 5—9). |
| --- | --- |

II

Aasiassa tehtävällä taloudellisella yhteistyöllä on kaksi eri muotoa: kahdenväliset hankkeet komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä sekä alueelliset ohjelmat, jotka kattavat pienempiä alueita tai koko Aasian alueen (”aasianlaajuiset ohjelmat”) (kohdat 5—9).

| III | Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio on luonut strategian, jonka avulla Aasiassa toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön liittyvän tuen hyödyntäminen on mahdollisimman vaikuttavaa; lisäksi tarkastettiin, hallinnoiko komissio tuen toteuttamista vaikuttavasti (kohdat 10—15). |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio on luonut strategian, jonka avulla Aasiassa toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön liittyvän tuen hyödyntäminen on mahdollisimman vaikuttavaa; lisäksi tarkastettiin, hallinnoiko komissio tuen toteuttamista vaikuttavasti (kohdat 10—15).

| IV | Strategian osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat seikat:






  — | menojen puutteellinen kohdentaminen: sekä yleistason että toiminnalliset strategiat havaittiin erittäin laajoiksi, minkä seurauksena toteutettavana on lukuisia erityyppisiä hankkeita, jotka kattavat useita eri aloja ja joiden tavoitteet ovat joissakin tapauksissa liian kunnianhimoisia (kohdat 16—26); |
| --- | --- | --- |

IV

Strategian osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat seikat:

—

menojen puutteellinen kohdentaminen: sekä yleistason että toiminnalliset strategiat havaittiin erittäin laajoiksi, minkä seurauksena toteutettavana on lukuisia erityyppisiä hankkeita, jotka kattavat useita eri aloja ja joiden tavoitteet ovat joissakin tapauksissa liian kunnianhimoisia (kohdat 16—26);

| — | epäyhtenäiset tavoitteet yleistason ja toiminnallisen tason välillä, ja vaikutus- sekä tuotosindikaattorit, jotka keskittyvät varojen avulla saavutettavien tulosten sijasta poliittiseen prosessiin (kohdat 28—33); |
| --- | --- |

—

epäyhtenäiset tavoitteet yleistason ja toiminnallisen tason välillä, ja vaikutus- sekä tuotosindikaattorit, jotka keskittyvät varojen avulla saavutettavien tulosten sijasta poliittiseen prosessiin (kohdat 28—33);

| — | tuen kokonaisvaikutusta on näin ollen ollut vaikea mitata ja sen yleisen vaikuttavuuden tai varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta (kohdat 34—35). |
| --- | --- |

—

tuen kokonaisvaikutusta on näin ollen ollut vaikea mitata ja sen yleisen vaikuttavuuden tai varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta (kohdat 34—35).

| V | Komission suorittaman, taloudellisen yhteistyön toteuttamiseen liittyvien menojen hallinnoinnin osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että






  — | kahdenvälisiin hankkeisiin on liittynyt pitkiä viiveitä hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheen välillä sekä toteutusvaiheessa. Tämä heikensi hankkeiden tuotoksia sekä vaikutuksia ja aiheutti joissakin tapauksissa hankkeista luopumisen. Seurannan taso ei ollut aina tyydyttävä, eivätkä arvioinnit — silloin kun niitä suoritettiin — tapahtuneet aina ajoissa. Lähes puolet tarkastetuista hankkeista oli kestävyysedellytyksiltään kyseenalaisia (kohdat 38—49); |
| --- | --- | --- |

V

Komission suorittaman, taloudellisen yhteistyön toteuttamiseen liittyvien menojen hallinnoinnin osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että

—

kahdenvälisiin hankkeisiin on liittynyt pitkiä viiveitä hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheen välillä sekä toteutusvaiheessa. Tämä heikensi hankkeiden tuotoksia sekä vaikutuksia ja aiheutti joissakin tapauksissa hankkeista luopumisen. Seurannan taso ei ollut aina tyydyttävä, eivätkä arvioinnit — silloin kun niitä suoritettiin — tapahtuneet aina ajoissa. Lähes puolet tarkastetuista hankkeista oli kestävyysedellytyksiltään kyseenalaisia (kohdat 38—49);

| — | aasianlaajuisiin hankkeisiin liittyvät hakumenettelyt olivat raskaita ja monimutkaisia, minkä lisäksi hakijat eivät saaneet lähetystöiltä apua, joka olisi voinut olla arvokasta. Tarkastetut hankkeet olivat tuottaneet myönteisiä tuloksia, esimerkiksi tavoittaneet huomattavan joukon edunsaajia. Hankeseuranta oli yleisesti ottaen hyvää. Oli kuitenkin epäselvää, onko hankkeiden kestävyys taattu (kohdat 50—59). |
| --- | --- |

—

aasianlaajuisiin hankkeisiin liittyvät hakumenettelyt olivat raskaita ja monimutkaisia, minkä lisäksi hakijat eivät saaneet lähetystöiltä apua, joka olisi voinut olla arvokasta. Tarkastetut hankkeet olivat tuottaneet myönteisiä tuloksia, esimerkiksi tavoittaneet huomattavan joukon edunsaajia. Hankeseuranta oli yleisesti ottaen hyvää. Oli kuitenkin epäselvää, onko hankkeiden kestävyys taattu (kohdat 50—59).

| VI | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio






  — | laatii selkeän strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon taloudellisen yhteistyön ja sen tavoitteiden erityisluonne ja johon sisältyvät indikaattorit, joiden avulla tuen asianmukainen seuranta ja edistyksen arviointi on mahdollista. Komission olisi varmistettava toimintojohtamiseen liittyvien toimintoselvitysten loogisuus ja yhtenäisyys, mikä mahdollistaisi paremman keskittymisen tämäntyyppisen yhteistyön erityistarpeisiin ja haasteisiin (kohdat 61, 63, ja 65); |
| --- | --- | --- |

VI

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

—

laatii selkeän strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon taloudellisen yhteistyön ja sen tavoitteiden erityisluonne ja johon sisältyvät indikaattorit, joiden avulla tuen asianmukainen seuranta ja edistyksen arviointi on mahdollista. Komission olisi varmistettava toimintojohtamiseen liittyvien toimintoselvitysten loogisuus ja yhtenäisyys, mikä mahdollistaisi paremman keskittymisen tämäntyyppisen yhteistyön erityistarpeisiin ja haasteisiin (kohdat 61, 63, ja 65);

| — | yksilöi korjaavat toimet, jotka ovat tarpeen kahdenvälisten hankkeiden hyväksymis-, toteuttamis-, seuranta- ja arviointimenettelyiden parantamiseksi, jotta hankkeiden kestävyys kyetään saavuttamaan (kohta 68); |
| --- | --- |

—

yksilöi korjaavat toimet, jotka ovat tarpeen kahdenvälisten hankkeiden hyväksymis-, toteuttamis-, seuranta- ja arviointimenettelyiden parantamiseksi, jotta hankkeiden kestävyys kyetään saavuttamaan (kohta 68);

| — | tutkii uudelleen aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyjä sekä lähetystöjen asemaa niiden yhteydessä, jotta voidaan varmistaa, että menettelyt eivät ole turhan monimutkaisia, mikä kannustaa hakemusten esittämiseen (kohdat 70—71); |
| --- | --- |

—

tutkii uudelleen aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyjä sekä lähetystöjen asemaa niiden yhteydessä, jotta voidaan varmistaa, että menettelyt eivät ole turhan monimutkaisia, mikä kannustaa hakemusten esittämiseen (kohdat 70—71);

| — | ulottaa aasianlaajuisten hankkeiden onnistuneen seurantajärjestelmän myös muihin hankkeisiin (kohta 72). |
| --- | --- |

—

ulottaa aasianlaajuisten hankkeiden onnistuneen seurantajärjestelmän myös muihin hankkeisiin (kohta 72).

JOHDANTO

Taustaa ja alan kuvaus

| 1. | Aasian osuus maailman väestöstä on 56 prosenttia, ja maailman bruttokansantulosta 25 prosenttia. EU:n ja Aasian väliset talous- ja kauppasuhteet ovat erittäin tärkeät. Aasia on tällä hetkellä EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani ja neljänneksi suurin investointikohde. EU:n tuonti Aasiasta ylittää 230 miljardia euroa ja sinne suuntautuvan viennin arvo on yli 140 miljardia euroa (1). |
| --- | --- |

1.

Aasian osuus maailman väestöstä on 56 prosenttia, ja maailman bruttokansantulosta 25 prosenttia. EU:n ja Aasian väliset talous- ja kauppasuhteet ovat erittäin tärkeät. Aasia on tällä hetkellä EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani ja neljänneksi suurin investointikohde. EU:n tuonti Aasiasta ylittää 230 miljardia euroa ja sinne suuntautuvan viennin arvo on yli 140 miljardia euroa (1).

| 2. | EU:n ja Aasian välinen yhteistyö alkoi vuonna 1976, samanaikaisesti kuin Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maiden kanssa tehtävä yhteistyö. EU:n ja Aasian välisen yhteistyön kokonaisarvo ylitti vuoteen 2004 mennessä 7 800 miljoonaa euroa; keskimääräinen vuotuinen arvo kasvoi vuosien 1976 ja 2004 välisenä aikana 50 miljoonasta eurosta 400 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

2.

EU:n ja Aasian välinen yhteistyö alkoi vuonna 1976, samanaikaisesti kuin Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maiden kanssa tehtävä yhteistyö. EU:n ja Aasian välisen yhteistyön kokonaisarvo ylitti vuoteen 2004 mennessä 7 800 miljoonaa euroa; keskimääräinen vuotuinen arvo kasvoi vuosien 1976 ja 2004 välisenä aikana 50 miljoonasta eurosta 400 miljoonaan euroon.

| 3. | EU:n ja Aasian välistä taloudellista yhteistyötä koskevat säännökset sisältyvät neuvoston asetukseen (ETY) N:o 443/92 (2). Asetuksen mukaan yhteisön ja yhteistyökumppaneina olevien maiden keskinäisen edun mukaisesti järjestetty taloudellinen yhteistyö myötävaikuttaa ALA-maiden (Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat) kehitykseen auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien kannalta suotuisampi ympäristö. Huomion kohteena on etenkin jäsenvaltioiden taloudellisten toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panoksen vahvistaminen erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset). Taloudellisella yhteistyöllä on kolme yleistavoitetta: tieteellisen ja teknologisen yhteistyön parantaminen, institutionaalisen perusrakenteen parantaminen sekä yritysten tukeminen erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien välityksellä. Neuvoston asetuksessa painotetaan, että alueellinen yhteistyö on merkittävä taloudellisen yhteistyön ala — aluepolitiikka, alueiden sisäinen kauppa ja taloudellisen yhdentymisen alueelliset toimielimet mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

EU:n ja Aasian välistä taloudellista yhteistyötä koskevat säännökset sisältyvät neuvoston asetukseen (ETY) N:o 443/92 (2). Asetuksen mukaan yhteisön ja yhteistyökumppaneina olevien maiden keskinäisen edun mukaisesti järjestetty taloudellinen yhteistyö myötävaikuttaa ALA-maiden (Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat) kehitykseen auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien kannalta suotuisampi ympäristö. Huomion kohteena on etenkin jäsenvaltioiden taloudellisten toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panoksen vahvistaminen erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset). Taloudellisella yhteistyöllä on kolme yleistavoitetta: tieteellisen ja teknologisen yhteistyön parantaminen, institutionaalisen perusrakenteen parantaminen sekä yritysten tukeminen erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien välityksellä. Neuvoston asetuksessa painotetaan, että alueellinen yhteistyö on merkittävä taloudellisen yhteistyön ala — aluepolitiikka, alueiden sisäinen kauppa ja taloudellisen yhdentymisen alueelliset toimielimet mukaan lukien.

| 4. | Komissiolla on kaksi pääasiallista budjettikohtaa/momenttia (3), jotka koskevat Aasian maiden kanssa tehtävää yhteistyötä: ”rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö” (B7-3 0 0/19 10 01) ja ”poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö” (B7-3 0 1/19 10 02) (ks. taulukko 1). Komissio sitoi jälkimmäiseen talousarviomomenttiin vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana 509 miljoonaa euroa. Luonteeltaan taloudelliseen yhteistyöhön liittyviin toimiin sidottavat määrät ovat käytännössä itse asiassa suurempia, sillä jotkin yleisestä budjettikohdasta (B7-3 0 0) rahoitettavista hankkeista ovat niinikään luonteeltaan taloudellisia. |
| --- | --- |

4.

Komissiolla on kaksi pääasiallista budjettikohtaa/momenttia (3), jotka koskevat Aasian maiden kanssa tehtävää yhteistyötä: ”rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö” (B7-3 0 0/19 10 01) ja ”poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö” (B7-3 0 1/19 10 02) (ks. taulukko 1). Komissio sitoi jälkimmäiseen talousarviomomenttiin vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana 509 miljoonaa euroa. Luonteeltaan taloudelliseen yhteistyöhön liittyviin toimiin sidottavat määrät ovat käytännössä itse asiassa suurempia, sillä jotkin yleisestä budjettikohdasta (B7-3 0 0) rahoitettavista hankkeista ovat niinikään luonteeltaan taloudellisia.

Taulukko 1

Budjettikohdat

| | Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa | Poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa | Yhteensä | Poliittisen, taloudellisen ja kulttuurisen yhteistyön osuus kokonaismäärästä (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Maksusitoumusmäärärahat | Maksusitoumusmäärärahat |
| milj. euroa | milj. euroa | milj. euroa | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Yhteensä | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa

Poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa

Yhteensä

Poliittisen, taloudellisen ja kulttuurisen yhteistyön osuus kokonaismäärästä (%)

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

milj. euroa

milj. euroa

milj. euroa

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Yhteensä

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Mainittuihin puitteisiin perustuvaa EU:n ja Aasian välistä yhteistyötä toteutetaan monin eri tavoin. Komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä on kahdenvälisiä hankkeita (ks. kohta 38), ja komission ja tiettyjen pienempien aluekokonaisuuksien, esimerkiksi ASEAN-maiden (4), välillä on alueellisia ohjelmia, minkä lisäksi toteutetaan kysyntäperusteisia, koko Aasian alueen kattavia ohjelmia (ks. kohta 50). Viimeksi mainittujen ohjelmien edunsaajat voivat — kuten Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevasta asetuksesta käy ilmi — olla mistä tahansa Aasian maasta; kyseisistä ohjelmista käytetään näin ollen tässä kertomuksessa nimitystä ”aasianlaajuiset ohjelmat”. |
| --- | --- |

5.

Mainittuihin puitteisiin perustuvaa EU:n ja Aasian välistä yhteistyötä toteutetaan monin eri tavoin. Komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä on kahdenvälisiä hankkeita (ks. kohta 38), ja komission ja tiettyjen pienempien aluekokonaisuuksien, esimerkiksi ASEAN-maiden (4), välillä on alueellisia ohjelmia, minkä lisäksi toteutetaan kysyntäperusteisia, koko Aasian alueen kattavia ohjelmia (ks. kohta 50). Viimeksi mainittujen ohjelmien edunsaajat voivat — kuten Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevasta asetuksesta käy ilmi — olla mistä tahansa Aasian maasta; kyseisistä ohjelmista käytetään näin ollen tässä kertomuksessa nimitystä ”aasianlaajuiset ohjelmat”.

| 6. | Tilintarkastustuomioistuimen laskelmien mukaan Aasiassa vuosina 1995—2002 rahoitettavaksi hyväksyttyjen kahdenvälisten taloudellisten yhteistyöhankkeiden (5) kokonaisarvo oli 343 miljoonaa euroa, joista 37 miljoonaa euroa koski ASEAN-maissa toteutettavia hankkeita (ks. taulukko 2). |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuimen laskelmien mukaan Aasiassa vuosina 1995—2002 rahoitettavaksi hyväksyttyjen kahdenvälisten taloudellisten yhteistyöhankkeiden (5) kokonaisarvo oli 343 miljoonaa euroa, joista 37 miljoonaa euroa koski ASEAN-maissa toteutettavia hankkeita (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Taloudelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden osuus maittain

| Maa | Määrä (euroa) | Osuus |
| --- | --- | --- |
| Bangladesh | 947 000 | 0,3 % |
| Bhutan | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunei | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodzha | 0 | 0,0 % |
| Kiina | 99 634 648 | 29,1 % |
| Intia | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonesia | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laos | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malesia | 3 000 000 | 0,9 % |
| Burma | 0 | 0,0 % |
| Nepal | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakistan | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filippiinit | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapore | 500 000 | 0,1 % |
| Sri Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Thaimaa | 8 674 000 | 2,5 % |
| Itä-Timor | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Kahdenväliset hankkeet yhteensä | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Maa

Määrä (euroa)

Osuus

Bangladesh

947 000

0,3 %

Bhutan

1 000 000

0,3 %

Brunei

1 973 400

0,6 %

Kambodzha

0

0,0 %

Kiina

99 634 648

29,1 %

Intia

60 354 119

17,6 %

Indonesia

7 990 016

2,3 %

Laos

8 000 000

2,3 %

Malesia

3 000 000

0,9 %

Burma

0

0,0 %

Nepal

15 000 000

4,4 %

Pakistan

54 950 000

16,0 %

Filippiinit

6 659 829

1,9 %

Singapore

500 000

0,1 %

Sri Lanka

3 315 700

1,0 %

Thaimaa

8 674 000

2,5 %

Itä-Timor

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Kahdenväliset hankkeet yhteensä

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 7. | Koko Aasian alueen kattavia ohjelmia on viisi; niistä selkeimmin taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä ohjelmia ovat Asia Invest ja Asia IT & C
   (6). Taloudellista yhteistyötä tukevat tietyssä määrin myös seuraavat ohjelmat: Asia ProEco, Asia Link sekä Asia Urbs. |
| --- | --- |

7.

Koko Aasian alueen kattavia ohjelmia on viisi; niistä selkeimmin taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä ohjelmia ovat Asia Invest ja Asia IT & C
   (6). Taloudellista yhteistyötä tukevat tietyssä määrin myös seuraavat ohjelmat: Asia ProEco, Asia Link sekä Asia Urbs.

| 8. | Asia Invest -ohjelma alkoi vuonna 1997; komissio sitoi ohjelmaan viiden vuoden ajalle 42 miljoonan euron osuuden (7), ja sittemmin ohjelman toiseen, vuosia 2003—2007 koskevaan toteutusvaiheeseen 41 miljoonan euron osuuden. Ohjelman avulla rahoitettavien hankkeiden tarkoituksena on edistää suoraa yritystenvälistä yhteistyötä EU:n ja Aasian taloudellisten toimijoiden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, välillä, ja tukea dynaamisen yksityissektorin kehitystä Aasiassa. Ohjelman piiriin kuuluu kumppaneita sekä EU:n jäsenvaltioista että Aasian maista. |
| --- | --- |

8.

Asia Invest -ohjelma alkoi vuonna 1997; komissio sitoi ohjelmaan viiden vuoden ajalle 42 miljoonan euron osuuden (7), ja sittemmin ohjelman toiseen, vuosia 2003—2007 koskevaan toteutusvaiheeseen 41 miljoonan euron osuuden. Ohjelman avulla rahoitettavien hankkeiden tarkoituksena on edistää suoraa yritystenvälistä yhteistyötä EU:n ja Aasian taloudellisten toimijoiden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, välillä, ja tukea dynaamisen yksityissektorin kehitystä Aasiassa. Ohjelman piiriin kuuluu kumppaneita sekä EU:n jäsenvaltioista että Aasian maista.

| 9. | Asia IT & C -ohjelmaa koskeva komission osuus oli vuosina 1997—2003 yhteensä 35 miljoonaa euroa. Toinen, vuoden kestävä vaihe hyväksyttiin 3. marraskuuta 2003, ja siihen liittyvä komission osuus oli 10 miljoonaa euroa. Asia IT & C -ohjelman yleisenä tavoitteena on (8) luoda Aasian ja Euroopan välille laajat, tiiviit ja kestävät teknologiset sekä taloudelliset suhteet, jotka mahdollistavat tasapainoisen kumppanuuden ja yhteiset innovaatiot. Ohjelman piiriin kuuluu kumppaneita sekä EU:n jäsenvaltioista että Aasian maista. |
| --- | --- |

9.

Asia IT & C -ohjelmaa koskeva komission osuus oli vuosina 1997—2003 yhteensä 35 miljoonaa euroa. Toinen, vuoden kestävä vaihe hyväksyttiin 3. marraskuuta 2003, ja siihen liittyvä komission osuus oli 10 miljoonaa euroa. Asia IT & C -ohjelman yleisenä tavoitteena on (8) luoda Aasian ja Euroopan välille laajat, tiiviit ja kestävät teknologiset sekä taloudelliset suhteet, jotka mahdollistavat tasapainoisen kumppanuuden ja yhteiset innovaatiot. Ohjelman piiriin kuuluu kumppaneita sekä EU:n jäsenvaltioista että Aasian maista.

Tarkastusala ja tarkastuksen lähestymistapa

| 10. | Tilintarkastustuomioistuimen aiemmat tarkastukset ovat keskittyneet rahoitusyhteistyöhön ja tekniseen yhteistyöhön. Taloudellinen yhteistyö tapahtuu nopeasti kehittyvän kansainvälisen kaupan puitteissa. Tähän liittyvät erityiset hallinnoinnin haasteet sekä riskit ovat tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen painopisteenä. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuimen aiemmat tarkastukset ovat keskittyneet rahoitusyhteistyöhön ja tekniseen yhteistyöhön. Taloudellinen yhteistyö tapahtuu nopeasti kehittyvän kansainvälisen kaupan puitteissa. Tähän liittyvät erityiset hallinnoinnin haasteet sekä riskit ovat tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen painopisteenä.

| 11. | Tarkastus kattoi kahdenväliset hankkeet sekä mainitut kahdentyyppiset alueelliset ohjelmat: koko Aasian alueen kattavat (aasianlaajuiset) ohjelmat ja tietyn pienemmän aluekokonaisuuden kattavat ohjelmat (ASEAN-ohjelmat); tarkastuksessa keskityttiin lähinnä viimeksi mainittuihin ohjelmiin. |
| --- | --- |

11.

Tarkastus kattoi kahdenväliset hankkeet sekä mainitut kahdentyyppiset alueelliset ohjelmat: koko Aasian alueen kattavat (aasianlaajuiset) ohjelmat ja tietyn pienemmän aluekokonaisuuden kattavat ohjelmat (ASEAN-ohjelmat); tarkastuksessa keskityttiin lähinnä viimeksi mainittuihin ohjelmiin.

| 12. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida Aasiaa koskevien taloudellisten yhteistyötoimien hallinnointia komissiossa. Tämä tapahtui tutkimalla,






  — | missä laajuudessa komissio on laatinut strategian, jonka avulla tukea kyetään hyödyntämään mahdollisimman vaikuttavasti, |
| --- | --- | --- |

12.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida Aasiaa koskevien taloudellisten yhteistyötoimien hallinnointia komissiossa. Tämä tapahtui tutkimalla,

—

missä laajuudessa komissio on laatinut strategian, jonka avulla tukea kyetään hyödyntämään mahdollisimman vaikuttavasti,

| — | hallinnoiko komissio tuen toteuttamista vaikuttavasti. |
| --- | --- |

—

hallinnoiko komissio tuen toteuttamista vaikuttavasti.

| 13. | Yksittäisiin hankkeisiin liittyvät menot tarkastettiin kolmessa edunsaajamaassa — Intiassa, Vietnamissa ja Kiinassa —, joiden osuus kaikista kahdenvälisistä hankkeista on 67 prosenttia (ks. taulukko 2) ja joilla on merkittävä osuus myös aasianlaajuisista hankkeista (50 prosenttia, ks. taulukko 3). |
| --- | --- |

13.

Yksittäisiin hankkeisiin liittyvät menot tarkastettiin kolmessa edunsaajamaassa — Intiassa, Vietnamissa ja Kiinassa —, joiden osuus kaikista kahdenvälisistä hankkeista on 67 prosenttia (ks. taulukko 2) ja joilla on merkittävä osuus myös aasianlaajuisista hankkeista (50 prosenttia, ks. taulukko 3).

Taulukko 3

Hyväksyttyjen aasianlaajuisten hankkeiden osuus maittain vuonna 2002

| Maa | Asia Invest
  (euroa) | Asia IT & C
  (euroa) | Yhteensä
  (euroa) | Osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladesh | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Bhutan | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunei | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodzha | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kiina | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Intia | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonesia | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laos | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malesia | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepal | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakistan | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filippiinit | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapore | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Sri Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Thaimaa | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Itä-Timor | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Yhteensä | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Maa

Asia Invest

(euroa)

Asia IT & C

(euroa)

Yhteensä

(euroa)

Osuus

Bangladesh

0

319 872

319 872

1,1 %

Bhutan

0

0

0

0,0 %

Brunei

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodzha

0

754 701

754 701

2,5 %

Kiina

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Intia

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonesia

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laos

0

200 000

200 000

0,7 %

Malesia

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepal

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakistan

0

746 667

746 667

2,5 %

Filippiinit

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapore

100 993

0

100 993

0,3 %

Sri Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Thaimaa

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Itä-Timor

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Yhteensä

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 14. | Kahdenvälisistä hankkeista yksityiskohtaiseen tarkastukseen poimittu otos kattoi erityyppiset taloudellisen yhteistyön ohjelmat ja hankkeet, ja otoksen perusteella kyettiin yksilöimään keskeiset hallinnointiin liittyvät kysymykset. Otokseen kuului lähinnä käynnissä olevia hankkeita, mutta myös joitakin jo päätettyjä hankkeita tarkastettiin (ks. taulukko 4). Kahdenvälisiä hankkeita tarkastettiin yksityiskohtaisesti 14; niiden osuus tämäntyyppisistä menoista otannan kohteena olleissa maissa oli 37 prosenttia (ks. taulukko 5). Aasianlaajuisista hankkeista tarkastettiin yksityiskohtaisesti 39; niiden osuus kyseisten hankkeiden kokonaisarvosta oli 25 prosenttia (ks. taulukko 6). Kaikki tarkastetut Asia Invest -hankkeet sekä Asia IT & C -hankkeet on esitetty taulukossa 7. |
| --- | --- |

14.

Kahdenvälisistä hankkeista yksityiskohtaiseen tarkastukseen poimittu otos kattoi erityyppiset taloudellisen yhteistyön ohjelmat ja hankkeet, ja otoksen perusteella kyettiin yksilöimään keskeiset hallinnointiin liittyvät kysymykset. Otokseen kuului lähinnä käynnissä olevia hankkeita, mutta myös joitakin jo päätettyjä hankkeita tarkastettiin (ks. taulukko 4). Kahdenvälisiä hankkeita tarkastettiin yksityiskohtaisesti 14; niiden osuus tämäntyyppisistä menoista otannan kohteena olleissa maissa oli 37 prosenttia (ks. taulukko 5). Aasianlaajuisista hankkeista tarkastettiin yksityiskohtaisesti 39; niiden osuus kyseisten hankkeiden kokonaisarvosta oli 25 prosenttia (ks. taulukko 6). Kaikki tarkastetut Asia Invest -hankkeet sekä Asia IT & C -hankkeet on esitetty taulukossa 7.

Taulukko 4

Tarkastuskäynnin kohteena olleet kahdenväliset ja muut alueelliset hankkeet

| Hanke nro | Hankkeen nimi | Määrä
  (euroa) | Tilanne tarkastusajankohtana |
| --- | --- | --- | --- |
| Kahdenväliset hankkeet |
| Intia |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | EU:n ja Intian välinen merenkulkualan hanke | 8 000 000 | Päätetty |
| IDD/RELEX/1997/0481 | EU:n ja Intian välinen siviili-ilmailualan hanke | 18 000 000 | Käynnissä |
| IDD/RELEX/2001/0001 | Intian pienhankeohjelma | 4 200 000 | Käynnissä |
| IND/RELEX/2001/0009 | Euroopan kauppatietokeskus (EBIC) | 279 170 | Päätetty |
| IND/RELEX/1997/0120 | EU:n ja Intian välinen tekijänoikeuksia koskeva hanke | 950 000 | Ei toteutettu |
| | Yhteensä | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Monenvälisen kaupan tukiohjelma (MUTRAP) | 3 100 000 | Käynnissä |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | Euroopan kauppatietokeskuksen hanke Vietnamissa | 993 080 | Päätetty |
| VNM/RELEX/2001/0032 | Euroopan komission ja Vietnamin välinen audiovisuaalisen alan hanke | 950 000 | Käynnissä |
| | Yhteensä | 5 043 080 | |
| Kiina |
| CHD/RELEX/1995/0111 | EU:n ja Kiinan välinen tekijänoikeuksia koskeva yhteistyöohjelma | 5 600 000 | Käynnissä |
| CHD/RELEX/1998/2202 | Maailman kauppajärjestön puiteohjelma, joka koskee Kiinalle Maailman kauppajärjestöön liittymistä varten annettavaa EU:n tukea (vaihe I) | 3 600 000 | Päätetty |
| CHD/RELEX/1999/2071 | EU:n ja Kiinan välinen rahoituspalvelualan yhteistyöohjelma | 8 500 000 | Käynnissä |
| CHD/RELEX/2000/2018 | EU:n ja Kiinan välinen yritysuudistushanke (ECERP) | 8 500 000 | Käynnissä |
| CHD/RELEX/2000/2021 | EU:n ja Kiinan välinen pienhankeohjelma | 8 000 000 | Käynnissä |
| ASIE/CHD/2002/0418 | EU:n ja Kiinan välinen Maailman kauppajärjestöön liittyvä hanke (vaihe II) | 15 000 000 | Käynnissä |
| | Yhteensä | 49 200 000 | |
| Alueelliset hankkeet |
| ASIE/1998/004-949 (EC) | EU:n ja ASEAN-maiden välinen tekijänoikeuksiin liittyvä yhteistyöohjelma (vaihe II) | 5 000 000 | Käynnissä |
| ASIE/1996/004-641 (EC) | EU:n ja ASEAN-maiden välinen, standardeja ja laatua koskeva alueellinen yhteistyöohjelma (9) | 9 000 000 | Valmisteilla |
| ALA 94/15 | Euroopan komission ja ASEAN-maiden välinen COGEN-ohjelma, vaihe III (9) | 5 000 000 | Käynnissä |
| | Yhteensä | 19 000 000 | |
| ASEM Trust Fund -rahasto |
| TF 051 834 | Valtionyritysten seuranta, uusi järjestelmä ja muutokset | 400 000 USD | Käynnissä |
| TF 052 334 | Julkisen palvelun yksikköä koskeva tutkimus | 600 000 USD | Käynnissä |
| | Yhteensä | 1 000 000 USD | |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Hanke nro

Hankkeen nimi

Määrä

(euroa)

Tilanne tarkastusajankohtana

Kahdenväliset hankkeet

Intia

IND/EUAID/D/6/1997/0229

EU:n ja Intian välinen merenkulkualan hanke

8 000 000

Päätetty

IDD/RELEX/1997/0481

EU:n ja Intian välinen siviili-ilmailualan hanke

18 000 000

Käynnissä

IDD/RELEX/2001/0001

Intian pienhankeohjelma

4 200 000

Käynnissä

IND/RELEX/2001/0009

Euroopan kauppatietokeskus (EBIC)

279 170

Päätetty

IND/RELEX/1997/0120

EU:n ja Intian välinen tekijänoikeuksia koskeva hanke

950 000

Ei toteutettu

Yhteensä

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Monenvälisen kaupan tukiohjelma (MUTRAP)

3 100 000

Käynnissä

VNM/RELEX/H01/2000/2242

Euroopan kauppatietokeskuksen hanke Vietnamissa

993 080

Päätetty

VNM/RELEX/2001/0032

Euroopan komission ja Vietnamin välinen audiovisuaalisen alan hanke

950 000

Käynnissä

Yhteensä

5 043 080

Kiina

CHD/RELEX/1995/0111

EU:n ja Kiinan välinen tekijänoikeuksia koskeva yhteistyöohjelma

5 600 000

Käynnissä

CHD/RELEX/1998/2202

Maailman kauppajärjestön puiteohjelma, joka koskee Kiinalle Maailman kauppajärjestöön liittymistä varten annettavaa EU:n tukea (vaihe I)

3 600 000

Päätetty

CHD/RELEX/1999/2071

EU:n ja Kiinan välinen rahoituspalvelualan yhteistyöohjelma

8 500 000

Käynnissä

CHD/RELEX/2000/2018

EU:n ja Kiinan välinen yritysuudistushanke (ECERP)

8 500 000

Käynnissä

CHD/RELEX/2000/2021

EU:n ja Kiinan välinen pienhankeohjelma

8 000 000

Käynnissä

ASIE/CHD/2002/0418

EU:n ja Kiinan välinen Maailman kauppajärjestöön liittyvä hanke (vaihe II)

15 000 000

Käynnissä

Yhteensä

49 200 000

Alueelliset hankkeet

ASIE/1998/004-949 (EC)

EU:n ja ASEAN-maiden välinen tekijänoikeuksiin liittyvä yhteistyöohjelma (vaihe II)

5 000 000

Käynnissä

ASIE/1996/004-641 (EC)

EU:n ja ASEAN-maiden välinen, standardeja ja laatua koskeva alueellinen yhteistyöohjelma (9)

9 000 000

Valmisteilla

ALA 94/15

Euroopan komission ja ASEAN-maiden välinen COGEN-ohjelma, vaihe III (9)

5 000 000

Käynnissä

Yhteensä

19 000 000

ASEM Trust Fund -rahasto

TF 051 834

Valtionyritysten seuranta, uusi järjestelmä ja muutokset

400 000 USD

Käynnissä

TF 052 334

Julkisen palvelun yksikköä koskeva tutkimus

600 000 USD

Käynnissä

Yhteensä

1 000 000 USD

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Taulukko 5

Tarkastetut kahdenväliset hankkeet hankkeiden kokonaismäärään suhteutettuna

| | Maassa toteutettavien taloudelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden lukumäärä | Maassa toteutettavien taloudelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden arvo
  (euroa) | Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden lukumäärä | Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden arvo
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kiina | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Yhteensä | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Maassa toteutettavien taloudelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden lukumäärä

Maassa toteutettavien taloudelliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden arvo

(euroa)

Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden lukumäärä

Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden arvo

(euroa)

Intia

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Kiina

23

99 634 648

6

49 200 000

Yhteensä

62

230 800 147

14

85 672 250

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Taulukko 6

Tarkastettujen aasianlaajuisten hankkeiden osuus hankkeiden kokonaismäärästä

| Asia Invest (10) (vuosina 1999—2002 alkaneet rahoitetut hankkeet) | Asia IT & C (vuosina 2000—2003 alkaneet rahoitetut hankkeet) |
| --- | --- |
| Maa | Hankkeita yhteensä | Määrä
  (euroa) | Tarkastettuja hankkeita | Tarkastettujen hankkeiden arvo
  (euroa) | Hankkeita yhteensä | Määrä
  (euroa) | Tarkastettuja hankkeita | Tarkastettujen hankkeiden arvo
  (euroa) |
| Intia | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kiina | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Ranska | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Yhteensä | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Asia Invest (10) (vuosina 1999—2002 alkaneet rahoitetut hankkeet)

Asia IT & C (vuosina 2000—2003 alkaneet rahoitetut hankkeet)

Maa

Hankkeita yhteensä

Määrä

(euroa)

Tarkastettuja hankkeita

Tarkastettujen hankkeiden arvo

(euroa)

Hankkeita yhteensä

Määrä

(euroa)

Tarkastettuja hankkeita

Tarkastettujen hankkeiden arvo

(euroa)

Intia

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kiina

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Yhdistynyt kuningaskunta

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Ranska

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Yhteensä

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Taulukko 7

Tarkastetut aasianlaajuiset hankkeet

| Hanke nro | Hankkeen nimi | Määrä
  (euroa) | Tilanne tarkastusajankohtana |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia Invest |
| 108 55 | ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City | 83 001 | Päätetty |
| 108 69 | Training Vietnamese trainers and executives in quality management | 104 200 | Päätetty |
| 108 77 | Sustainable development of the Vietnamese shoe industry | 86 954 | Päätetty |
| 108 86 | HACCP Implementation in the Indian Food Industry | 120 000 | Päätetty |
| 108 88 | Preparation of Indian SMEs for EU Certification | 21 343 | Päätetty |
| 108 101 | Capacity for Business | 59 369 | Päätetty |
| 108 135 | Training on good manufacturing practices — HACCP methods and foodstuffs related EU legislation | 102 705 | Käynnissä |
| 108 138 | Quality management in the graphic media industry | 120 000 | Päätetty |
| 108 144 | Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam | 98 171 | Käynnissä |
| 108 149 | Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam | 118 076 | Päätetty |
| 108 150 | Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam | 99 755 | Päätetty |
| 108 151 | Master of e-management | 112 555 | Käynnissä |
| 108 153 | Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities | 65 689 | Päätetty |
| 108 157 | Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector | 58 800 | Päätetty |
| 108 166 | Chinese IT Market | 87 657 | Käynnissä |
| 108 175 | China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK | 31 487 | Päätetty |
| 108 176 | Train Rhône Alpes SMEs for Asia | 54 629 | Käynnissä |
| 108 184 | From Cleaner Production to One Corporate Responsibility — A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises | 105 674 | Päätetty |
| 108 185 | Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry | 97 258 | Päätetty |
| Asia IT & C |
| 01 01 | European Masters in Modelisation of Continuum | 200 000 | Käynnissä |
| 01 06 | Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies | 200 000 | Käynnissä |
| 02 26 | CCI Networking and e commerce awareness | 184 730 | Päätetty |
| 12 03 | Transfer of European Level graduate IT Courses | 200 000 | Käynnissä |
| 12 05 | MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture | 189 000 | Päätetty |
| 12 14 | IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia | 400 000 | Käynnissä |
| 21 06 | Developing web based teaching packages for building professionals | 196 734 | Käynnissä |
| 21 13 | Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam | 200 000 | Käynnissä |
| 22 02 | e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector | 198 418 | Päätetty |
| 22 11 | Promoting Information and Regulatory dialogue in China | 200 000 | Peruttu |
| 22 14 | Indo European System Usability Partnership | 199 944 | Käynnissä |
| 22 29 | Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation | 200 000 | Käynnissä |
| 23 11 | SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia | 400 000 | Käynnissä |
| 23 18 | Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China | 400 000 | Käynnissä |
| 23 19 | WEBPOT Web based optimisation tools for research | 533 822 | Käynnissä |
| 23 20 | GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology | 400 000 | Käynnissä |
| 23 50 | E3 Toolbox | 195 552 | Käynnissä |
| 23 58 | EDECAD Education and e Commerce task force for small firms | 377 235 | Käynnissä |
| 23 60 | Casa Asia Virtual | 200 000 | Päätetty |
| 23 67 | ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters | 387 370 | Käynnissä |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Hanke nro

Hankkeen nimi

Määrä

(euroa)

Tilanne tarkastusajankohtana

Asia Invest

108 55

ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City

83 001

Päätetty

108 69

Training Vietnamese trainers and executives in quality management

104 200

Päätetty

108 77

Sustainable development of the Vietnamese shoe industry

86 954

Päätetty

108 86

HACCP Implementation in the Indian Food Industry

120 000

Päätetty

108 88

Preparation of Indian SMEs for EU Certification

21 343

Päätetty

108 101

Capacity for Business

59 369

Päätetty

108 135

Training on good manufacturing practices — HACCP methods and foodstuffs related EU legislation

102 705

Käynnissä

108 138

Quality management in the graphic media industry

120 000

Päätetty

108 144

Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam

98 171

Käynnissä

108 149

Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam

118 076

Päätetty

108 150

Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam

99 755

Päätetty

108 151

Master of e-management

112 555

Käynnissä

108 153

Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities

65 689

Päätetty

108 157

Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector

58 800

Päätetty

108 166

Chinese IT Market

87 657

Käynnissä

108 175

China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK

31 487

Päätetty

108 176

Train Rhône Alpes SMEs for Asia

54 629

Käynnissä

108 184

From Cleaner Production to One Corporate Responsibility — A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises

105 674

Päätetty

108 185

Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry

97 258

Päätetty

Asia IT & C

01 01

European Masters in Modelisation of Continuum

200 000

Käynnissä

01 06

Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies

200 000

Käynnissä

02 26

CCI Networking and e commerce awareness

184 730

Päätetty

12 03

Transfer of European Level graduate IT Courses

200 000

Käynnissä

12 05

MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture

189 000

Päätetty

12 14

IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia

400 000

Käynnissä

21 06

Developing web based teaching packages for building professionals

196 734

Käynnissä

21 13

Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam

200 000

Käynnissä

22 02

e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector

198 418

Päätetty

22 11

Promoting Information and Regulatory dialogue in China

200 000

Peruttu

22 14

Indo European System Usability Partnership

199 944

Käynnissä

22 29

Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation

200 000

Käynnissä

23 11

SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia

400 000

Käynnissä

23 18

Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China

400 000

Käynnissä

23 19

WEBPOT Web based optimisation tools for research

533 822

Käynnissä

23 20

GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology

400 000

Käynnissä

23 50

E3 Toolbox

195 552

Käynnissä

23 58

EDECAD Education and e Commerce task force for small firms

377 235

Käynnissä

23 60

Casa Asia Virtual

200 000

Päätetty

23 67

ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters

387 370

Käynnissä

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 15. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä tehtiin myös tarkastuskäyntejä hankehallinnoinnista vastaavien elinten sekä eurooppalaisten kumppaneiden luona Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä aasialaisten kumppaneiden ja hankehallinnoinnista vastaavien elinten luona Intiassa, Vietnamissa ja Kiinassa. Alustava tarkastuskäynti tehtiin myös Thaimaahan. |
| --- | --- |

15.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä tehtiin myös tarkastuskäyntejä hankehallinnoinnista vastaavien elinten sekä eurooppalaisten kumppaneiden luona Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä aasialaisten kumppaneiden ja hankehallinnoinnista vastaavien elinten luona Intiassa, Vietnamissa ja Kiinassa. Alustava tarkastuskäynti tehtiin myös Thaimaahan.

HUOMAUTUKSET

Sovelletaanko Aasiassa toteutettavaan taloudelliseen yhteistyöhön vaikuttavaa strategiaa?

| 16. | Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio on laatinut strategian, jonka avulla taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä varoja voidaan hyödyntää mahdollisimman vaikuttavasti. Tarkastuksessa tutkittiin, onko komissio ottanut käyttöön selkeän strategian ja missä määrin strategia johtaa tuen vaikuttavaan hyödyntämiseen; lisäksi arvioitiin strategian soveltamista käytännössä. |
| --- | --- |

16.

Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio on laatinut strategian, jonka avulla taloudelliseen yhteistyöhön liittyviä varoja voidaan hyödyntää mahdollisimman vaikuttavasti. Tarkastuksessa tutkittiin, onko komissio ottanut käyttöön selkeän strategian ja missä määrin strategia johtaa tuen vaikuttavaan hyödyntämiseen; lisäksi arvioitiin strategian soveltamista käytännössä.

| 17. | Strategia voidaan jakaa yleistason ja toiminnalliseen strategiaan: yleistason strategia johtaa tiettyä alaa tai aihetta koskevaan tukipäätökseen, ja toimintastrategian avulla määritetään, miten yleistason strategiaa olisi toteutettava käytännössä. Aasiassa tehtävän taloudellisen yhteistyön tukemista koskevan päätöksen käytännön seurauksena annettiin Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskeva neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92 (asetus kattaa kaiken Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille suunnattavan kehitysavun). Asetuksessa yksilöidään keskeiset tavoitteet ja määritellään alat, joilla varat on määrä käyttää. Toimintastrategian tarkoituksena on määrittää, miten tavoitteet tulisi saavuttaa, ja antaa varojen kohdentamiseen liittyvää ohjausta ja määrittää niihin liittyviä painopisteitä. |
| --- | --- |

17.

Strategia voidaan jakaa yleistason ja toiminnalliseen strategiaan: yleistason strategia johtaa tiettyä alaa tai aihetta koskevaan tukipäätökseen, ja toimintastrategian avulla määritetään, miten yleistason strategiaa olisi toteutettava käytännössä. Aasiassa tehtävän taloudellisen yhteistyön tukemista koskevan päätöksen käytännön seurauksena annettiin Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskeva neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92 (asetus kattaa kaiken Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille suunnattavan kehitysavun). Asetuksessa yksilöidään keskeiset tavoitteet ja määritellään alat, joilla varat on määrä käyttää. Toimintastrategian tarkoituksena on määrittää, miten tavoitteet tulisi saavuttaa, ja antaa varojen kohdentamiseen liittyvää ohjausta ja määrittää niihin liittyviä painopisteitä.

Laajan strategian soveltaminen nopeasti muuttuvassa tilanteessa

| 18. | Taloudellisen yhteistyön käsite määritettiin virallisesti Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevassa asetuksessa (ks. kohta 3). Asetuksen 7 artiklan mukaan kehitysmaita tuetaan ”auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien ja kehityksen kannalta suotuisampi ympäristö ja hyötymään mahdollisimman paljon kansainvälisen kaupan kasvun, mukaan lukien Euroopan yhtenäismarkkinat, tarjoamista mahdollisuuksista.” Menettelyn on tarkoitus hyödyttää myös jäsenvaltioita ”... vahvistamalla kaikkien jäsenvaltioiden toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panosta erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä”. Tavoitteet ovat laajoja sovellettaviksi nopeasti kehittyvässä markkinatilanteessa, jonka määräävänä tekijänä on kasvava kansainvälinen kauppa. Kumppaneina on sekä kehitysmaita että EU:n jäsenvaltioita, mikä laajentaa tuen alaa ja lisää tarkan kohdentamisen tarvetta. |
| --- | --- |

18.

Taloudellisen yhteistyön käsite määritettiin virallisesti Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevassa asetuksessa (ks. kohta 3). Asetuksen 7 artiklan mukaan kehitysmaita tuetaan ”auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien ja kehityksen kannalta suotuisampi ympäristö ja hyötymään mahdollisimman paljon kansainvälisen kaupan kasvun, mukaan lukien Euroopan yhtenäismarkkinat, tarjoamista mahdollisuuksista.” Menettelyn on tarkoitus hyödyttää myös jäsenvaltioita ”... vahvistamalla kaikkien jäsenvaltioiden toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panosta erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä”. Tavoitteet ovat laajoja sovellettaviksi nopeasti kehittyvässä markkinatilanteessa, jonka määräävänä tekijänä on kasvava kansainvälinen kauppa. Kumppaneina on sekä kehitysmaita että EU:n jäsenvaltioita, mikä laajentaa tuen alaa ja lisää tarkan kohdentamisen tarvetta.

| 19. | Asetuksen 8 artiklassa eritellään tuen kohteena olevat kolme alaa, joista ensimmäinen on ”tieteellisten ja teknologisten voimavarojen kehittäminen ja yleisesti taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen ympäristön parantaminen koulutukseen ja taitotiedon siirtoon liittyvien toimien kautta”, ja taloudellinen yhteistyö on ”... suunnattu ensisijaisesti johtohenkilöstölle, talouselämän päättäjille ja kouluttajille, ja se käsittää kaikki talouden, tekniikan ja tieteen alat ...”. Toisena alana on ”institutionaalisen perusrakenteen parantaminen ... kehitykselle suotuisamman taloudellisen, lainsäädännöllisen ja sosiaalisen ympäristön aikaansaamiseksi”, ja kolmantena ”yritysten tukeminen, joka tapahtuu erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien, yritysten välisten yhteyksien luomisen ja yritysten keskinäistä yhteistyötä suosivien toimenpiteiden välityksellä”. |
| --- | --- |

19.

Asetuksen 8 artiklassa eritellään tuen kohteena olevat kolme alaa, joista ensimmäinen on ”tieteellisten ja teknologisten voimavarojen kehittäminen ja yleisesti taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen ympäristön parantaminen koulutukseen ja taitotiedon siirtoon liittyvien toimien kautta”, ja taloudellinen yhteistyö on ”... suunnattu ensisijaisesti johtohenkilöstölle, talouselämän päättäjille ja kouluttajille, ja se käsittää kaikki talouden, tekniikan ja tieteen alat ...”. Toisena alana on ”institutionaalisen perusrakenteen parantaminen ... kehitykselle suotuisamman taloudellisen, lainsäädännöllisen ja sosiaalisen ympäristön aikaansaamiseksi”, ja kolmantena ”yritysten tukeminen, joka tapahtuu erityisesti myynnin edistämiseen, koulutukseen ja tekniseen apuun liittyvien toimien, yritysten välisten yhteyksien luomisen ja yritysten keskinäistä yhteistyötä suosivien toimenpiteiden välityksellä”.

| 20. | Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevan asetuksen 8 artiklan tavoitteet ovat laajoja; kohteena voivat olla lukuisat erityyppiset edunsaajat ja hankkeet. Jos tukea ei kohdenneta tarkasti ja sitä varten ei määritetä asianmukaista täytäntöönpanostrategiaa, on olemassa riski, että varojen vaikutusta ja niiden avulla saavutettua yleistä edistystä ei kyetä mittaamaan eikä siis EU-varoja koskevan varainhoidon moitteettomuutta kyetä varmistamaan. Aasia on alueena valtavan laaja — siellä on kolme maailman viidestä väestöltään suurimmasta maasta ja se on taloudeltaan maailman neljänneksi suurin alue —, joka kehittyy nopeasti sekä taloudellisesti että yleisesti arvioituna. |
| --- | --- |

20.

Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevan asetuksen 8 artiklan tavoitteet ovat laajoja; kohteena voivat olla lukuisat erityyppiset edunsaajat ja hankkeet. Jos tukea ei kohdenneta tarkasti ja sitä varten ei määritetä asianmukaista täytäntöönpanostrategiaa, on olemassa riski, että varojen vaikutusta ja niiden avulla saavutettua yleistä edistystä ei kyetä mittaamaan eikä siis EU-varoja koskevan varainhoidon moitteettomuutta kyetä varmistamaan. Aasia on alueena valtavan laaja — siellä on kolme maailman viidestä väestöltään suurimmasta maasta ja se on taloudeltaan maailman neljänneksi suurin alue —, joka kehittyy nopeasti sekä taloudellisesti että yleisesti arvioituna.

| 21. | Aasiaa koskeva komission yleisstrategia perustuu neuvostolle vuonna 1994 annettuun tiedonantoon (Towards a New Asia Strategy) (11), joka saatettiin ajan tasalle vuonna 2001 julkaistun tiedonannon avulla (Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten) (12). |
| --- | --- |

21.

Aasiaa koskeva komission yleisstrategia perustuu neuvostolle vuonna 1994 annettuun tiedonantoon (Towards a New Asia Strategy) (11), joka saatettiin ajan tasalle vuonna 2001 julkaistun tiedonannon avulla (Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten) (12).

| 22. | Vuonna 1994 julkaisemassaan tiedonannossa komissio tiedostaa Aasian alueen merkittävät muutokset ja todennäköisen taloudellisen kasvun, minkä seurauksena Euroopan unionin on viipymättä lujitettava taloudellista läsnäoloaan Aasiassa säilyttääkseen johtoasemansa maailman taloudessa ja varmistettava, että sen edut otetaan täysimääräisesti huomioon Aasiassa. Euroopan onnistuminen riippuu komission tiedonannon mukaan laajalti yksityisellä sektorilla tehtävistä päätöksistä, ja Euroopan unionin tehtävänä on poistaa Euroopan kaupan ja investointien esteitä edistämällä Aasian kanssa käytävän kaupan kannalta suotuisaa lainsäädäntöä. Tämä edellyttää tiedonannon mukaan aiempaa aktiivisempia strategioita, joiden yhteydessä korostetaan taloudellisen yhteistyön kattavampaa ja aiempaa tarkemmin kohdennettua hyödyntämistä Euroopan kaupan ja investointien edistämiseksi. Painopisteenä on näin ollen EU:n vaikutuksen varmistaminen sekä markkinoiden eurooppalaisille yrityksille tarjoamat mahdollisuudet, ja samalla edunsaajina olevien Aasian maiden talouksien kehittäminen. |
| --- | --- |

22.

Vuonna 1994 julkaisemassaan tiedonannossa komissio tiedostaa Aasian alueen merkittävät muutokset ja todennäköisen taloudellisen kasvun, minkä seurauksena Euroopan unionin on viipymättä lujitettava taloudellista läsnäoloaan Aasiassa säilyttääkseen johtoasemansa maailman taloudessa ja varmistettava, että sen edut otetaan täysimääräisesti huomioon Aasiassa. Euroopan onnistuminen riippuu komission tiedonannon mukaan laajalti yksityisellä sektorilla tehtävistä päätöksistä, ja Euroopan unionin tehtävänä on poistaa Euroopan kaupan ja investointien esteitä edistämällä Aasian kanssa käytävän kaupan kannalta suotuisaa lainsäädäntöä. Tämä edellyttää tiedonannon mukaan aiempaa aktiivisempia strategioita, joiden yhteydessä korostetaan taloudellisen yhteistyön kattavampaa ja aiempaa tarkemmin kohdennettua hyödyntämistä Euroopan kaupan ja investointien edistämiseksi. Painopisteenä on näin ollen EU:n vaikutuksen varmistaminen sekä markkinoiden eurooppalaisille yrityksille tarjoamat mahdollisuudet, ja samalla edunsaajina olevien Aasian maiden talouksien kehittäminen.

| 23. | Komission tiedonannossa tuodaan esille taloudellisen yhteistyön erityinen luonne; tiedonannon mukaan yhteistyön avulla parannetaan yritystoimintaa ja lainsäädäntöä kumppanuusmaissa, mikä edistää kahdenvälistä kauppaa ja investointeja, joihin yksityinen sektori osallistuu suoraan ja joka hyödyttää sekä Euroopan unionia että kumppanuusmaita. Taloudellinen yhteistyö poikkeaa sinällään laadullisesti rahoitusyhteistyöstä ja teknisestä yhteistyöstä, jotka muodostavat pääosan EU:n menoaloista ulkoisten toimien alalla. Tuen erityisluonteen ja ominaispiirteiden huomioimiseen on näin ollen kiinnitettävä erityistä huomiota. Strategia-asiakirjoista ei ilmennyt, että näin olisi välttämättä tapahtunut. |
| --- | --- |

23.

Komission tiedonannossa tuodaan esille taloudellisen yhteistyön erityinen luonne; tiedonannon mukaan yhteistyön avulla parannetaan yritystoimintaa ja lainsäädäntöä kumppanuusmaissa, mikä edistää kahdenvälistä kauppaa ja investointeja, joihin yksityinen sektori osallistuu suoraan ja joka hyödyttää sekä Euroopan unionia että kumppanuusmaita. Taloudellinen yhteistyö poikkeaa sinällään laadullisesti rahoitusyhteistyöstä ja teknisestä yhteistyöstä, jotka muodostavat pääosan EU:n menoaloista ulkoisten toimien alalla. Tuen erityisluonteen ja ominaispiirteiden huomioimiseen on näin ollen kiinnitettävä erityistä huomiota. Strategia-asiakirjoista ei ilmennyt, että näin olisi välttämättä tapahtunut.

| 24. | Vuonna 2001 annettu tiedonanto saattaa ajan tasalle vuoden 1994 tiedonannon, ja sen tavoitteena on vahvistaa ”kattava strateginen toimintakehys suhteillemme Aasiaan ja sen osa-alueisiin kuluvaa vuosikymmentä varten.” Taloudellisen yhteistyön tapauksessa keskeisenä tavoitteena on ”vahvistaa EU:n poliittista ja taloudellista läsnäoloa koko alueella ... [ja vahvistaa edelleen] molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja”. Painopisteenä on siis jälleen sekä EU:n etu että edunsaajamaiden kehitystavoitteet. |
| --- | --- |

24.

Vuonna 2001 annettu tiedonanto saattaa ajan tasalle vuoden 1994 tiedonannon, ja sen tavoitteena on vahvistaa ”kattava strateginen toimintakehys suhteillemme Aasiaan ja sen osa-alueisiin kuluvaa vuosikymmentä varten.” Taloudellisen yhteistyön tapauksessa keskeisenä tavoitteena on ”vahvistaa EU:n poliittista ja taloudellista läsnäoloa koko alueella ... [ja vahvistaa edelleen] molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja”. Painopisteenä on siis jälleen sekä EU:n etu että edunsaajamaiden kehitystavoitteet.

| 25. | Tiedonannossa huomioidaan käytettävissä olevien resurssien rajallisuus ja todetaan, että komission on keskitettävä resurssit ”nykyistä vähälukuisempiin ja yksinkertaisempiin toimiin, jotka liittyvät ... keskeisiin toimintalinjoihin, sekä pidettävä huoli siitä, että kyseiset toimet toteutetaan nopeasti ja tuloksekkaasti.” Tuen onnistumista tulee arvioida ”sellaisten tiettyjen yksinkertaisten (lähinnä laadullisten) indikaattorien avulla, jotka kuvaavat esimerkiksi EU:n ja Aasian välisten kauppa- ja investointisuhteiden kehittymistä”. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut, että tuki olisi kohdennettu vähälukuisiin toimiin, jotka liittyvät keskeisiin toimintalinjoihin (ks. kohta 35); komission määrittämät vaikutus- sekä tuotosindikaattorit painottuvat lisäksi tulosten sijasta poliittiseen prosessiin (ks. kohdat 32—33). |
| --- | --- |

25.

Tiedonannossa huomioidaan käytettävissä olevien resurssien rajallisuus ja todetaan, että komission on keskitettävä resurssit ”nykyistä vähälukuisempiin ja yksinkertaisempiin toimiin, jotka liittyvät ... keskeisiin toimintalinjoihin, sekä pidettävä huoli siitä, että kyseiset toimet toteutetaan nopeasti ja tuloksekkaasti.” Tuen onnistumista tulee arvioida ”sellaisten tiettyjen yksinkertaisten (lähinnä laadullisten) indikaattorien avulla, jotka kuvaavat esimerkiksi EU:n ja Aasian välisten kauppa- ja investointisuhteiden kehittymistä”. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut, että tuki olisi kohdennettu vähälukuisiin toimiin, jotka liittyvät keskeisiin toimintalinjoihin (ks. kohta 35); komission määrittämät vaikutus- sekä tuotosindikaattorit painottuvat lisäksi tulosten sijasta poliittiseen prosessiin (ks. kohdat 32—33).

| 26. | Tiedonannossa korostetaan, että taloudellisen tuen tulee olla ”yksilöllistä”, eli se on mukautettava erikseen yksittäisten maiden olosuhteisiin ja tarpeisiin. Maakohtaisten strategia-asiakirjojen, joiden tulee kattaa kaikki kehitystarpeet, olisi sisällettävä erityinen taloudellisen yhteistyön strategia. Käytännössä näin ei ollut: yksityiskohtaisen tarkastuksen kohteena olleiden kolmen maan — Intian, Vietnamin ja Kiinan — maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa taloudellisia näkökohtia ei ollut erotettu riittävän selkeästi yleisistä kehityskysymyksistä eivätkä ne olleet riittävän yksityiskohtaisia tai kattavia, joten ne eivät tarjonneet käytännön strategiaa tuen suuntaamiseen. |
| --- | --- |

26.

Tiedonannossa korostetaan, että taloudellisen tuen tulee olla ”yksilöllistä”, eli se on mukautettava erikseen yksittäisten maiden olosuhteisiin ja tarpeisiin. Maakohtaisten strategia-asiakirjojen, joiden tulee kattaa kaikki kehitystarpeet, olisi sisällettävä erityinen taloudellisen yhteistyön strategia. Käytännössä näin ei ollut: yksityiskohtaisen tarkastuksen kohteena olleiden kolmen maan — Intian, Vietnamin ja Kiinan — maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa taloudellisia näkökohtia ei ollut erotettu riittävän selkeästi yleisistä kehityskysymyksistä eivätkä ne olleet riittävän yksityiskohtaisia tai kattavia, joten ne eivät tarjonneet käytännön strategiaa tuen suuntaamiseen.

| 27. | Komissio korostaa tiedonannoissaan, että hankkeiden yhteydessä on otettava käyttöön alueellinen ulottuvuus alueellisen yhteistyön edistämiseksi. Vaikkakaan kahdenvälisten hankkeiden luonteen perusteella ei ole syytä olettaa, että ne olisivat painopisteeltään alueellisia, käytännössä näin kuitenkin oli joidenkin hankkeiden kohdalla. Tilanne ei ollut sama useimpien yksittäisten aasianlaajuisten hankkeiden kohdalla eikä ylipäätään useimpien muidenkaan ohjelmien tapauksessa. |
| --- | --- |

27.

Komissio korostaa tiedonannoissaan, että hankkeiden yhteydessä on otettava käyttöön alueellinen ulottuvuus alueellisen yhteistyön edistämiseksi. Vaikkakaan kahdenvälisten hankkeiden luonteen perusteella ei ole syytä olettaa, että ne olisivat painopisteeltään alueellisia, käytännössä näin kuitenkin oli joidenkin hankkeiden kohdalla. Tilanne ei ollut sama useimpien yksittäisten aasianlaajuisten hankkeiden kohdalla eikä ylipäätään useimpien muidenkaan ohjelmien tapauksessa.

Toimintoselvitysten riittämättömät tavoitteet ja indikaattorit

| 28. | Komissio on ottanut vuodesta 2001 alkaen vaiheittain käyttöön uutta hallinnon lähestymistapaansa — toimintojohtamista —, jonka avulla on määrä parantaa resurssien tärkeysjärjestykseen asettamista, käyttöä ja niitä koskevaa raportointia. Komissio toteuttaa toimintastrategiaansa toimintojohtamisen avulla. Toimintojohtamiseen kuuluva budjetointia koskeva osa-alue on toimintoperusteinen budjetointi. Varainhoitovuoden 2004 talousarvio oli ensimmäinen, jonka yhteydessä noudatettiin toimintoperusteisen budjetoinnin lähestymistapaa. Resurssit on kohdennettava etusijalle asetettavien poliittisten kysymysten mukaisesti, ja resurssien hallinnan on vastattava ennalta määritettyjä tavoitteita. EU:n ja Aasian väliset suhteet ovat talousarviossa erillisenä toimintona (talousarvion luku 19.10), ja ”poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa” on (viiden talousarviomomentin joukossa) se, joka koskee taloudellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

28.

Komissio on ottanut vuodesta 2001 alkaen vaiheittain käyttöön uutta hallinnon lähestymistapaansa — toimintojohtamista —, jonka avulla on määrä parantaa resurssien tärkeysjärjestykseen asettamista, käyttöä ja niitä koskevaa raportointia. Komissio toteuttaa toimintastrategiaansa toimintojohtamisen avulla. Toimintojohtamiseen kuuluva budjetointia koskeva osa-alue on toimintoperusteinen budjetointi. Varainhoitovuoden 2004 talousarvio oli ensimmäinen, jonka yhteydessä noudatettiin toimintoperusteisen budjetoinnin lähestymistapaa. Resurssit on kohdennettava etusijalle asetettavien poliittisten kysymysten mukaisesti, ja resurssien hallinnan on vastattava ennalta määritettyjä tavoitteita. EU:n ja Aasian väliset suhteet ovat talousarviossa erillisenä toimintona (talousarvion luku 19.10), ja ”poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa” on (viiden talousarviomomentin joukossa) se, joka koskee taloudellista yhteistyötä.

| 29. | Jokaiselta varainhoitovuodelta laaditaan toimintoselvitys, jossa selvitetään ja perustellaan pyydetyt talousarviomäärärahat, asetetaan erityistavoitteet sekä tuotos- ja vaikutusindikaattorit. Varainhoitovuoden 2005 alustavaan talousarvioesitykseen liittyvät toimintoselvitykset julkaistiin vuoden 2004 alussa (13). Tilintarkastustuomioistuin tutki EU:n ja Aasian välisiä suhteita koskevaa toimintoselvitystä taloudellisten yhteistyötoimien osalta ja arvioi kertomuksen logiikkaa ja yhtenäisyyttä, tavoitteiden asianmukaisuutta sekä indikaattoreiden hyödynnettävyyttä. |
| --- | --- |

29.

Jokaiselta varainhoitovuodelta laaditaan toimintoselvitys, jossa selvitetään ja perustellaan pyydetyt talousarviomäärärahat, asetetaan erityistavoitteet sekä tuotos- ja vaikutusindikaattorit. Varainhoitovuoden 2005 alustavaan talousarvioesitykseen liittyvät toimintoselvitykset julkaistiin vuoden 2004 alussa (13). Tilintarkastustuomioistuin tutki EU:n ja Aasian välisiä suhteita koskevaa toimintoselvitystä taloudellisten yhteistyötoimien osalta ja arvioi kertomuksen logiikkaa ja yhtenäisyyttä, tavoitteiden asianmukaisuutta sekä indikaattoreiden hyödynnettävyyttä.

| 30. | Toimintoselvityksen osassa 3 tuodaan esille vuoden 2001 tiedonantoon sisältyvä päätavoite — ”vahvistaa EU:n poliittista ja taloudellista läsnäoloa koko alueella ...” — sekä kuusi painopistealuetta. Taloudelliseen yhteistyöhön liittyvänä painopistealueena on ”vahvistaa molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja”. |
| --- | --- |

30.

Toimintoselvityksen osassa 3 tuodaan esille vuoden 2001 tiedonantoon sisältyvä päätavoite — ”vahvistaa EU:n poliittista ja taloudellista läsnäoloa koko alueella ...” — sekä kuusi painopistealuetta. Taloudelliseen yhteistyöhön liittyvänä painopistealueena on ”vahvistaa molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja”.

| 31. | Toimintoselvityksen osassa 4 luetellaan toiminnan erityistavoitteet, indikaattorit, tuotokset ja tulokset. Tämä muodostaa EU:n tuen kohdentamisen, seurannan ja täytäntöönpanon arvioinnin toiminnallisen perustan ja varmistaa näin varainhoidon moitteettomuuden. Taloudelliseen yhteistyöhön ei liity erillistä toimintojohtamistavoitetta, mutta se sisältyy neljänteen tavoitteeseen: poliittisen, taloudellisen ja kulttuurisen vuoropuhelun ja yhteistyön lujittaminen aasialaisten kumppaneiden kanssa sovittujen menettelyjen puitteissa. Tämän esitetään liittyvän strategiseen tavoitteeseen, joka koskee kehitysmaiden kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämistä. Tavoite ei kuvasta päätavoitetta eikä siihen liittyviä painopistealueita (ks. edellinen kohta). |
| --- | --- |

31.

Toimintoselvityksen osassa 4 luetellaan toiminnan erityistavoitteet, indikaattorit, tuotokset ja tulokset. Tämä muodostaa EU:n tuen kohdentamisen, seurannan ja täytäntöönpanon arvioinnin toiminnallisen perustan ja varmistaa näin varainhoidon moitteettomuuden. Taloudelliseen yhteistyöhön ei liity erillistä toimintojohtamistavoitetta, mutta se sisältyy neljänteen tavoitteeseen: poliittisen, taloudellisen ja kulttuurisen vuoropuhelun ja yhteistyön lujittaminen aasialaisten kumppaneiden kanssa sovittujen menettelyjen puitteissa. Tämän esitetään liittyvän strategiseen tavoitteeseen, joka koskee kehitysmaiden kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämistä. Tavoite ei kuvasta päätavoitetta eikä siihen liittyviä painopistealueita (ks. edellinen kohta).

| 32. | Toimintoselvityksessä esitetään ainoastaan yksi vaikutusindikaattori: yhteiset julistukset, yhteiset kannat ja keskeisiä kansainvälisiä, poliittisia ja taloudellisia kysymyksiä koskevat yhteiset ohjelmat, jotka perustuvat vuonna 2004 järjestettyihin ASEM-ministerikokouksiin ja -huippukokouksiin (14). Indikaattori on yleisesti arvioiden toimintojohtamistavoitteiden mukainen, mutta se ei mittaa tuen vaikutusta; suuri osa tuesta suunnataan pieniin hankkeisiin, jotka eivät ole molemminpuolisten kauppa- ja investointivirtojen (jotka ovat luonteeltaan sekä objektiivisia että mitattavissa) kannalta tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä. |
| --- | --- |

32.

Toimintoselvityksessä esitetään ainoastaan yksi vaikutusindikaattori: yhteiset julistukset, yhteiset kannat ja keskeisiä kansainvälisiä, poliittisia ja taloudellisia kysymyksiä koskevat yhteiset ohjelmat, jotka perustuvat vuonna 2004 järjestettyihin ASEM-ministerikokouksiin ja -huippukokouksiin (14). Indikaattori on yleisesti arvioiden toimintojohtamistavoitteiden mukainen, mutta se ei mittaa tuen vaikutusta; suuri osa tuesta suunnataan pieniin hankkeisiin, jotka eivät ole molemminpuolisten kauppa- ja investointivirtojen (jotka ovat luonteeltaan sekä objektiivisia että mitattavissa) kannalta tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä.

| 33. | Varainhoitovuotta 2004 koskevat tuotosindikaattorit (joita on yhdeksän) kattavat lähinnä osallistumisen kokouksiin tai komiteoihin, mikä saattaa kuvastaa määrääviä poliittisia huolenaiheita ja toimintaa, mutta joka ei kuitenkaan ole kyseessä olevien menojen pääasiallinen kohde tai tarkoitus. Indikaattorit koskevat lisäksi pikemmin menettelyjä — järjestettävää kokousta — kuin niiden tuotosta, odotettavaa tulosta. |
| --- | --- |

33.

Varainhoitovuotta 2004 koskevat tuotosindikaattorit (joita on yhdeksän) kattavat lähinnä osallistumisen kokouksiin tai komiteoihin, mikä saattaa kuvastaa määrääviä poliittisia huolenaiheita ja toimintaa, mutta joka ei kuitenkaan ole kyseessä olevien menojen pääasiallinen kohde tai tarkoitus. Indikaattorit koskevat lisäksi pikemmin menettelyjä — järjestettävää kokousta — kuin niiden tuotosta, odotettavaa tulosta.

Lukuisien erityyppisten hankkeiden ja ohjelmien tulokset ovat vaikeasti mitattavissa

| 34. | Erityisiä toimintastrategioita ei ole määritetty komission eikä yksittäisten maiden tasolla; tämä johti käytännössä siihen, että laajalla maantieteellisellä alueella toteutetaan lukuisia erityyppisiä hankkeita (ks. kohdat 39 ja 50). Kun otetaan huomioon Aasian alueen laajat, nopeasti kasvavat taloudet, nopeasti kasvava kansainvälinen kauppa ja huomattavat investoinnit ulkomailla, kohdentamisen puute merkitsee, että tuen yleisvaikutuksen mittaaminen tai aktiivinen hallinta on vaikeaa. Menojen vaikuttavuuden tai varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta. |
| --- | --- |

34.

Erityisiä toimintastrategioita ei ole määritetty komission eikä yksittäisten maiden tasolla; tämä johti käytännössä siihen, että laajalla maantieteellisellä alueella toteutetaan lukuisia erityyppisiä hankkeita (ks. kohdat 39 ja 50). Kun otetaan huomioon Aasian alueen laajat, nopeasti kasvavat taloudet, nopeasti kasvava kansainvälinen kauppa ja huomattavat investoinnit ulkomailla, kohdentamisen puute merkitsee, että tuen yleisvaikutuksen mittaaminen tai aktiivinen hallinta on vaikeaa. Menojen vaikuttavuuden tai varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta.

| 35. | Toimintastrategian riittämättömyys ja epäyhtenäisyys johtuu osittain taloudellisen yhteistyön erityisluonteesta; yhteistyön on tarkoitus hyödyttää EU:n alueen kumppaneita yhtä paljon kuin aasialaisia kumppaneita. Kauppa- ja investointivirtojen vahvistamista koskeva päätavoite perustuu vahvasti poliittisiin aloitteisiin, joita tehdään esimerkiksi kahden- tai monenvälisten neuvottelujen pohjalta (esimerkiksi Maailman kauppajärjestö). Käytännössä kehitysavun, joka on kohdennettu (laajempiin kahdenvälisiin hankkeisiin nähden) pieniin hankkeisiin jatkuvasti rikastuvissa maissa, käytöllä on vain vähän mitattavissa olevaa vaikutusta yleistavoitteiden saavuttamiseen. Painotuksen kohteena olevaa, informaatioteknologiaan liittyvien hyödykkeiden ja palveluiden nopeasti kasvavaa kauppaa ei voida harjoittaa tehokkaasti kehitysapuun sovellettavien perinteisten, suhteellisen pitkään hankevalmisteluun, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon perustuvien menettelyiden avulla. |
| --- | --- |

35.

Toimintastrategian riittämättömyys ja epäyhtenäisyys johtuu osittain taloudellisen yhteistyön erityisluonteesta; yhteistyön on tarkoitus hyödyttää EU:n alueen kumppaneita yhtä paljon kuin aasialaisia kumppaneita. Kauppa- ja investointivirtojen vahvistamista koskeva päätavoite perustuu vahvasti poliittisiin aloitteisiin, joita tehdään esimerkiksi kahden- tai monenvälisten neuvottelujen pohjalta (esimerkiksi Maailman kauppajärjestö). Käytännössä kehitysavun, joka on kohdennettu (laajempiin kahdenvälisiin hankkeisiin nähden) pieniin hankkeisiin jatkuvasti rikastuvissa maissa, käytöllä on vain vähän mitattavissa olevaa vaikutusta yleistavoitteiden saavuttamiseen. Painotuksen kohteena olevaa, informaatioteknologiaan liittyvien hyödykkeiden ja palveluiden nopeasti kasvavaa kauppaa ei voida harjoittaa tehokkaasti kehitysapuun sovellettavien perinteisten, suhteellisen pitkään hankevalmisteluun, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon perustuvien menettelyiden avulla.

Onko komissio hallinnoinut taloudellisten yhteistyötoimien toteuttamista vaikuttavasti?

| 36. | Tämän tarkastustavoitteen täyttämiseksi tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio






  — | on ottanut käyttöön hakemusten esittämistä kannustavat ja helpottavat hakumenettelyt, |
| --- | --- | --- |

36.

Tämän tarkastustavoitteen täyttämiseksi tilintarkastustuomioistuin tutki, missä laajuudessa komissio

—

on ottanut käyttöön hakemusten esittämistä kannustavat ja helpottavat hakumenettelyt,

| — | varmistaa, että hankkeista päätetään ja ne toteutetaan ajoissa, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että hankkeista päätetään ja ne toteutetaan ajoissa,

| — | seuraa hankkeita säännöllisesti ja toteuttaa korjaavia toimia ajoissa, |
| --- | --- |

—

seuraa hankkeita säännöllisesti ja toteuttaa korjaavia toimia ajoissa,

| — | varmistaa, että hankkeet tuottavat todellisia tuloksia, jotka vaikuttavat myönteisesti ja ovat kestäviä, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että hankkeet tuottavat todellisia tuloksia, jotka vaikuttavat myönteisesti ja ovat kestäviä,

| — | suorittaa asianmukaisia arviointeja. |
| --- | --- |

—

suorittaa asianmukaisia arviointeja.

| 37. | Taloudellisiin yhteistyötoimiin liittyy kaksi erilaista toteuttamistapaa: komission ja kumppanuusmaiden kahdenväliset hankkeet sekä aasianlaajuiset ohjelmat (ks. kohdat 38 ja 50). Niiden erilaisen luonteen ja toimiin joskus liittyvien erityiskysymysten takia tässä kertomuksessa esitetään erikseen kumpaankin lähestymistapaan liittyvät havainnot. |
| --- | --- |

37.

Taloudellisiin yhteistyötoimiin liittyy kaksi erilaista toteuttamistapaa: komission ja kumppanuusmaiden kahdenväliset hankkeet sekä aasianlaajuiset ohjelmat (ks. kohdat 38 ja 50). Niiden erilaisen luonteen ja toimiin joskus liittyvien erityiskysymysten takia tässä kertomuksessa esitetään erikseen kumpaankin lähestymistapaan liittyvät havainnot.

Kahdenväliset hankkeet

| 38. | Kahdenvälisten hankkeiden yhteydessä komissio ja edunsaajavaltio tekevät keskenään rahoitussopimuksen. Ennen nykyistä varainhoitoasetusta hankkeiden toteuttajana oli yleensä hankehallinnoinnista vastaava elin, jossa toimi useimmiten sekä eurooppalaisia että aasialaisia johtajia.

  Laatikko 1 — Esimerkkejä hankkeista ja niiden tavoitteista





  1. | Intiassa toteutettiin siviili-ilmailua koskeva hanke. Yleistavoitteena oli ilmailuturvallisuuden parantaminen sekä liikesuhteiden helpottaminen EU:n ja intialaisten yritysten välillä. Toinen hanke koski pienhankeohjelmaa, jonka yleistavoitteena oli Intian talouden ja hallintojärjestelmän käynnissä olevan uudistuksen tukeminen kannustamalla kansalaisyhteiskunnan yhteistyökumppaneiden osallistumista. |
| --- | --- | --- |

38.

Kahdenvälisten hankkeiden yhteydessä komissio ja edunsaajavaltio tekevät keskenään rahoitussopimuksen. Ennen nykyistä varainhoitoasetusta hankkeiden toteuttajana oli yleensä hankehallinnoinnista vastaava elin, jossa toimi useimmiten sekä eurooppalaisia että aasialaisia johtajia.

Laatikko 1 — Esimerkkejä hankkeista ja niiden tavoitteista





  1.

Intiassa toteutettiin siviili-ilmailua koskeva hanke. Yleistavoitteena oli ilmailuturvallisuuden parantaminen sekä liikesuhteiden helpottaminen EU:n ja intialaisten yritysten välillä. Toinen hanke koski pienhankeohjelmaa, jonka yleistavoitteena oli Intian talouden ja hallintojärjestelmän käynnissä olevan uudistuksen tukeminen kannustamalla kansalaisyhteiskunnan yhteistyökumppaneiden osallistumista.

| 2. | Vietnamissa suurin kahdenvälinen hanke oli monenvälisen kaupan tukiohjelma (MUTRAP). Yleistavoitteena oli tukea Vietnamin siirtymistä markkinatalouteen ja edesauttaa sen liittymistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin talouden ja kaupan järjestelmiin. |
| --- | --- |

2.

Vietnamissa suurin kahdenvälinen hanke oli monenvälisen kaupan tukiohjelma (MUTRAP). Yleistavoitteena oli tukea Vietnamin siirtymistä markkinatalouteen ja edesauttaa sen liittymistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin talouden ja kaupan järjestelmiin.

| 3. | Kiinassa toteutettiin yritysuudistushanke (ECERP), jonka erityistavoitteena oli lisätä pienyritysten vaikutusta alueelliseen hyvinvointiin ja työllisyyteen. Toisen hankkeen yleistavoitteena oli edesauttaa vakaan, avoimen ja tehokkaan rahoituspalvelualan kehittämistä, lujittaa molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja sekä edistää demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion periaatteiden leviämistä. |
| --- | --- |

3.

Kiinassa toteutettiin yritysuudistushanke (ECERP), jonka erityistavoitteena oli lisätä pienyritysten vaikutusta alueelliseen hyvinvointiin ja työllisyyteen. Toisen hankkeen yleistavoitteena oli edesauttaa vakaan, avoimen ja tehokkaan rahoituspalvelualan kehittämistä, lujittaa molemminpuolisia kauppa- ja investointivirtoja sekä edistää demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion periaatteiden leviämistä.

| 39. | Tarkastuskohteena olleissa maissa toteutettiin useita erityyppisiä kahdenvälisiä taloudellisen yhteistyön hankkeita (ks. yksityiskohtainen erittely taulukossa 4), joita ei kohdennettu tiettyihin aloihin tai aiheisiin. Useissa tapauksissa hankkeilla oli vain suhteellisen rajallisesti varoja erittäin haastavien päämäärien tavoitteluun erittäin suurissa ja väkirikkaissa maissa. Hankkeet mahdollistivat yleensä jatkuvan taloudellista yhteistyötä koskevan vuoropuhelun, mutta itse hankkeiden vaikutus oli monissa tapauksissa toistaiseksi vähäinen (ks. kohta 44). |
| --- | --- |

39.

Tarkastuskohteena olleissa maissa toteutettiin useita erityyppisiä kahdenvälisiä taloudellisen yhteistyön hankkeita (ks. yksityiskohtainen erittely taulukossa 4), joita ei kohdennettu tiettyihin aloihin tai aiheisiin. Useissa tapauksissa hankkeilla oli vain suhteellisen rajallisesti varoja erittäin haastavien päämäärien tavoitteluun erittäin suurissa ja väkirikkaissa maissa. Hankkeet mahdollistivat yleensä jatkuvan taloudellista yhteistyötä koskevan vuoropuhelun, mutta itse hankkeiden vaikutus oli monissa tapauksissa toistaiseksi vähäinen (ks. kohta 44).

Hankkeiden hyväksymis- ja käynnistämisviiveet

| 40. | Aasian kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön nopean kehityksen takia on ehdotonta, että hankkeet suunnitellaan, hyväksytään ja toteutetaan mahdollisimman lyhyen ajan kuluessa. Tarpeettomat viiveet aiheuttavat riskin, että hankkeet eivät ole enää tarpeellisia tai niitä on muutettava huomattavasti, ja että hankkeiden perustana olevat kustannusarviot muuttuvat ja talousarviovaroja sidotaan turhaan. Tämä hankaloittaa prosessin hallinnointia ja lisää siitä aiheutuvia kuluja sekä vähentää hankkeiden vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

40.

Aasian kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön nopean kehityksen takia on ehdotonta, että hankkeet suunnitellaan, hyväksytään ja toteutetaan mahdollisimman lyhyen ajan kuluessa. Tarpeettomat viiveet aiheuttavat riskin, että hankkeet eivät ole enää tarpeellisia tai niitä on muutettava huomattavasti, ja että hankkeiden perustana olevat kustannusarviot muuttuvat ja talousarviovaroja sidotaan turhaan. Tämä hankaloittaa prosessin hallinnointia ja lisää siitä aiheutuvia kuluja sekä vähentää hankkeiden vaikuttavuutta.

| 41. | Kahdenväliset hankkeet yksilöidään tapauskohtaisesti eikä vakiomuotoisen hakumenettelyn perusteella (15). Menettelyjen luonteen takia hankkeen yksilöinnin ja toteuttamisen aloittamisen välillä saattaa kulua huomattavan pitkä aika. Tarkastuksessa tutkittiin, kuinka paljon hankkeisiin oli liittynyt tarpeettomia viiveitä. |
| --- | --- |

41.

Kahdenväliset hankkeet yksilöidään tapauskohtaisesti eikä vakiomuotoisen hakumenettelyn perusteella (15). Menettelyjen luonteen takia hankkeen yksilöinnin ja toteuttamisen aloittamisen välillä saattaa kulua huomattavan pitkä aika. Tarkastuksessa tutkittiin, kuinka paljon hankkeisiin oli liittynyt tarpeettomia viiveitä.

| 42. | Kaikkiin tarkastettuihin hankkeisiin liittyi ennen toteuttamista pitkiä viiveitä, jotka johtuivat erilaisista syistä: komission keskusyksiköissä Brysselissä toteutetut uudelleenjärjestelyt ja henkilöstömuutokset, hallinnoinnin hajauttamista seuranneet vastuualuejakoa koskevat epäselvyydet komission keskusyksiköiden ja lähetystöjen välillä, monimutkaiset menettelyt, valittuihin hankerakenteisiin liittyvät ongelmat sekä riittävän pätevien ja kokeneiden EU:n asiantuntijoiden rekrytointivaikeudet.

  Laatikko 2 — Toteuttamista edeltävät viiveet





  1. | Intiassa toteutetusta siviili-ilmailua koskeneesta hankkeesta allekirjoitettiin alun perin yhteisymmärryspöytäkirja Intian viranomaisten kanssa. Komissio korvasi yhteisymmärryspöytäkirjan rahoitussopimuksella, ja Intian viranomaisten antaman hyväksynnän jälkeen seurasi puolentoista vuoden viive, sillä siviili-ilmailusta vastaava ministeriö tarvitsi lisäaikaa kyseisen muutoksen selvittämiseen ja hyväksymiseen. Hankesuunnitelma laadittiin vuonna 1997, mutta kaikki osapuolet olivat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen vasta vuoden 2000 lopulla, joten alkuperäisiä sopimusehtoja oli mukautettava teollisuudessa tapahtuneisiin muutoksiin. Hankkeen toteuttaminen alkoi näin ollen vasta helmikuussa 2001. |
| --- | --- | --- |

42.

Kaikkiin tarkastettuihin hankkeisiin liittyi ennen toteuttamista pitkiä viiveitä, jotka johtuivat erilaisista syistä: komission keskusyksiköissä Brysselissä toteutetut uudelleenjärjestelyt ja henkilöstömuutokset, hallinnoinnin hajauttamista seuranneet vastuualuejakoa koskevat epäselvyydet komission keskusyksiköiden ja lähetystöjen välillä, monimutkaiset menettelyt, valittuihin hankerakenteisiin liittyvät ongelmat sekä riittävän pätevien ja kokeneiden EU:n asiantuntijoiden rekrytointivaikeudet.

Laatikko 2 — Toteuttamista edeltävät viiveet





  1.

Intiassa toteutetusta siviili-ilmailua koskeneesta hankkeesta allekirjoitettiin alun perin yhteisymmärryspöytäkirja Intian viranomaisten kanssa. Komissio korvasi yhteisymmärryspöytäkirjan rahoitussopimuksella, ja Intian viranomaisten antaman hyväksynnän jälkeen seurasi puolentoista vuoden viive, sillä siviili-ilmailusta vastaava ministeriö tarvitsi lisäaikaa kyseisen muutoksen selvittämiseen ja hyväksymiseen. Hankesuunnitelma laadittiin vuonna 1997, mutta kaikki osapuolet olivat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen vasta vuoden 2000 lopulla, joten alkuperäisiä sopimusehtoja oli mukautettava teollisuudessa tapahtuneisiin muutoksiin. Hankkeen toteuttaminen alkoi näin ollen vasta helmikuussa 2001.

| 2. | Kaikkiin Aasiassa toteutettuihin Euroopan kauppatietokeskuksen (EBIC) hankkeisiin liittyi pitkiä viiveitä ennen hankkeiden aloittamista. ALA-komitean hyväksynnän saamiseen liittyi pitkiä neuvotteluja, sillä jäsenvaltioiden edustajat olivat huolestuneita Euroopan kauppatietokeskusten asemasta heidän kansallisten lähetystöjensä kaupallisiin osastoihin nähden. Sekä Intiassa että Vietnamissa ilmeni Euroopan kauppatietokeskuksen oikeudellisen aseman selvittämiseen liittyviä lisäviiveitä. |
| --- | --- |

2.

Kaikkiin Aasiassa toteutettuihin Euroopan kauppatietokeskuksen (EBIC) hankkeisiin liittyi pitkiä viiveitä ennen hankkeiden aloittamista. ALA-komitean hyväksynnän saamiseen liittyi pitkiä neuvotteluja, sillä jäsenvaltioiden edustajat olivat huolestuneita Euroopan kauppatietokeskusten asemasta heidän kansallisten lähetystöjensä kaupallisiin osastoihin nähden. Sekä Intiassa että Vietnamissa ilmeni Euroopan kauppatietokeskuksen oikeudellisen aseman selvittämiseen liittyviä lisäviiveitä.

| 3. | Kiinassa toteutettuun pienhankeohjelmaan liittyvä rahoitussopimus allekirjoitettiin maaliskuussa 2001, toimiin osallistuvan eurooppalaisen johtajan sopimus tuli voimaan kesäkuussa 2003 ja ensimmäinen ehdotuspyyntö järjestettiin marraskuussa 2003. Viiveen pääsyynä olivat eurooppalaisen johtajan rekrytointiin liittyneet viiveet, jotka johtuivat siitä, että menettelyssä jouduttiin soveltamaan epäedullista puitesopimusta. |
| --- | --- |

3.

Kiinassa toteutettuun pienhankeohjelmaan liittyvä rahoitussopimus allekirjoitettiin maaliskuussa 2001, toimiin osallistuvan eurooppalaisen johtajan sopimus tuli voimaan kesäkuussa 2003 ja ensimmäinen ehdotuspyyntö järjestettiin marraskuussa 2003. Viiveen pääsyynä olivat eurooppalaisen johtajan rekrytointiin liittyneet viiveet, jotka johtuivat siitä, että menettelyssä jouduttiin soveltamaan epäedullista puitesopimusta.

Viivästyneet ja joissakin tapauksissa toteuttamatta jätetyt hankkeet

| 43. | Tarkastetuista 14 kahdenvälisestä hankkeesta kymmeneen liittyi niin ikään huomattavia viiveitä. Viiveisiin oli useita eri syitä: hankkeet olivat turhan monimutkaisia, hankehallinnoinnista vastaavilta elimiltä puuttui kokemusta, komission henkilöstön vaihtuvuus oli suuri ja sopimusjärjestelyt sekä hitaat menettelyt aiheuttivat ongelmia.

  Laatikko 3 — Toteuttamisvaiheessa ilmenneet viiveet





  1. | EU:n ja Intian välistä merenkulkualan hanketta koskeva sopimus allekirjoitettiin toukokuussa 1999 ja sitä jatkettiin joulukuuhun 2003. Koulutustoimet lykättiin tarpeettomasti ohjelman loppuun. Komission päätoimipaikassa hankkeesta vastasi vuorotellen neljä eri alueellista vastuuhenkilöä, mikä osaltaan lisäsi toteuttamiseen liittyneitä viivästyksiä. |
| --- | --- | --- |

43.

Tarkastetuista 14 kahdenvälisestä hankkeesta kymmeneen liittyi niin ikään huomattavia viiveitä. Viiveisiin oli useita eri syitä: hankkeet olivat turhan monimutkaisia, hankehallinnoinnista vastaavilta elimiltä puuttui kokemusta, komission henkilöstön vaihtuvuus oli suuri ja sopimusjärjestelyt sekä hitaat menettelyt aiheuttivat ongelmia.

Laatikko 3 — Toteuttamisvaiheessa ilmenneet viiveet





  1.

EU:n ja Intian välistä merenkulkualan hanketta koskeva sopimus allekirjoitettiin toukokuussa 1999 ja sitä jatkettiin joulukuuhun 2003. Koulutustoimet lykättiin tarpeettomasti ohjelman loppuun. Komission päätoimipaikassa hankkeesta vastasi vuorotellen neljä eri alueellista vastuuhenkilöä, mikä osaltaan lisäsi toteuttamiseen liittyneitä viivästyksiä.

| 2. | Kiinassa tekijänoikeuksia koskeneeseen hankkeeseen liittyi huomattavia viiveitä. Hanketta jatkettiin joulukuuhun 2005, mutta hankehallinnoinnista vastaavan elimen sopimusta jatkettiin ainoastaan joulukuuhun 2003, mikä johti koordinointiongelmiin eri edunsaajavirastojen välillä. |
| --- | --- |

2.

Kiinassa tekijänoikeuksia koskeneeseen hankkeeseen liittyi huomattavia viiveitä. Hanketta jatkettiin joulukuuhun 2005, mutta hankehallinnoinnista vastaavan elimen sopimusta jatkettiin ainoastaan joulukuuhun 2003, mikä johti koordinointiongelmiin eri edunsaajavirastojen välillä.

| 3. | EU:n ja Intian välistä tekijänoikeuksia koskenutta hanketta ei ole toteutettu lainkaan. Ongelmien syynä oli komission suorittaman johdonmukaisen seurannan puute, joka puolestaan johtui henkilöstömuutoksista ja Euroopan hankehallinnoinnista vastaavan elimen vähäisestä kokemuksesta. |
| --- | --- |

3.

EU:n ja Intian välistä tekijänoikeuksia koskenutta hanketta ei ole toteutettu lainkaan. Ongelmien syynä oli komission suorittaman johdonmukaisen seurannan puute, joka puolestaan johtui henkilöstömuutoksista ja Euroopan hankehallinnoinnista vastaavan elimen vähäisestä kokemuksesta.

Tuotosten ja vaikutuksen väheneminen

| 44. | Hankkeen edistymisen ja onnistumisen arviointi edellyttää asianmukaisten tavoitteiden määrittämistä alusta alkaen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tavoitteita, esimerkiksi määrätylle tasolle koulutettavien henkilöiden lukumäärää, ei ollut käytännössä useinkaan määritetty selkeästi eikä tulosten tai suoritusten arvioinnille ollut näin ollen objektiivista perustaa. Arvioidessaan hankkeita todellisten tai oletettujen kriteerien perusteella tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jotkin hankkeet eivät selvästikään olleet onnistuneita, kun taas toiset olivat.

  Laatikko 4 — Hanketavoitteita ei saavuteta





  1. | MUTRAPin vaikuttavuutta ovat vähentäneet tarjouskilpailumenettelyyn liittyneet ongelmat sekä ennen hankkeen seuraavan vaiheen alkamista ilmennyt odottamaton tauko. |
| --- | --- | --- |

44.

Hankkeen edistymisen ja onnistumisen arviointi edellyttää asianmukaisten tavoitteiden määrittämistä alusta alkaen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tavoitteita, esimerkiksi määrätylle tasolle koulutettavien henkilöiden lukumäärää, ei ollut käytännössä useinkaan määritetty selkeästi eikä tulosten tai suoritusten arvioinnille ollut näin ollen objektiivista perustaa. Arvioidessaan hankkeita todellisten tai oletettujen kriteerien perusteella tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jotkin hankkeet eivät selvästikään olleet onnistuneita, kun taas toiset olivat.

Laatikko 4 — Hanketavoitteita ei saavuteta





  1.

MUTRAPin vaikuttavuutta ovat vähentäneet tarjouskilpailumenettelyyn liittyneet ongelmat sekä ennen hankkeen seuraavan vaiheen alkamista ilmennyt odottamaton tauko.

| 2. | Vietnamissa toteutettu audiovisuaalinen hanke tuotti täytäntöönpanoyksikön tehottomuuden takia vain vähän tuntuvia tuloksia: asiasta järjestettiin ainoastaan yksi työryhmätapaaminen ja hankkeen edistämistoimia toteutettiin vain vähän niin Euroopassa kuin Vietnamissakin. |
| --- | --- |

2.

Vietnamissa toteutettu audiovisuaalinen hanke tuotti täytäntöönpanoyksikön tehottomuuden takia vain vähän tuntuvia tuloksia: asiasta järjestettiin ainoastaan yksi työryhmätapaaminen ja hankkeen edistämistoimia toteutettiin vain vähän niin Euroopassa kuin Vietnamissakin.

| 3. | Rahoituspalvelualaa Kiinassa koskeneen ohjelman tulokset olivat riittämättömiä ja puutteellisia, mikä johtui osittain rahoitussopimuksen epäselvyydestä. |
| --- | --- |

3.

Rahoituspalvelualaa Kiinassa koskeneen ohjelman tulokset olivat riittämättömiä ja puutteellisia, mikä johtui osittain rahoitussopimuksen epäselvyydestä.

Laatikko 5 — Onnistuneet hankkeet





  1.

| 1. | Intiassa toteutetun siviili-ilmailualaa koskeneen hankkeen tavoitteet olivat hyvää vauhtia toteutumassa. Rahoitusehdotuksen mukaan oli määrä kouluttaa noin 900 henkilöä. Todellisuudessa koulutettujen henkilöiden määrä oli kuitenkin tarkastuksen toimittamisajankohtana 2 315; tähän joukkoon kuului insinöörejä, johtajia, asiantuntijoita, teknikkoja sekä lentäjiä. Koulutukseen osallistuneista 97 prosenttia arvioi koulutustoiminnan tason hyväksi tai erittäin hyväksi. |
| --- | --- |

Intiassa toteutetun siviili-ilmailualaa koskeneen hankkeen tavoitteet olivat hyvää vauhtia toteutumassa. Rahoitusehdotuksen mukaan oli määrä kouluttaa noin 900 henkilöä. Todellisuudessa koulutettujen henkilöiden määrä oli kuitenkin tarkastuksen toimittamisajankohtana 2 315; tähän joukkoon kuului insinöörejä, johtajia, asiantuntijoita, teknikkoja sekä lentäjiä. Koulutukseen osallistuneista 97 prosenttia arvioi koulutustoiminnan tason hyväksi tai erittäin hyväksi.

| 2. | Euroopan kauppatietokeskus vaikutti myönteisesti Vietnamissa. Rahoitusehdotuksessa tai rahoitussopimuksessa ei eritelty tavoitteita, mutta hankkeeseen liittyi 1 007 kyselyä, 107 tapahtumaa/seminaaria, 5 599 rekisteröityä osallistujaa sekä 315 lehtiartikkelia. Osallistujista 82 prosenttia oli tyytyväisiä seminaareihin ja 75 prosenttia oli tyytyväisiä tietopalveluihin. |
| --- | --- |

2.

Euroopan kauppatietokeskus vaikutti myönteisesti Vietnamissa. Rahoitusehdotuksessa tai rahoitussopimuksessa ei eritelty tavoitteita, mutta hankkeeseen liittyi 1 007 kyselyä, 107 tapahtumaa/seminaaria, 5 599 rekisteröityä osallistujaa sekä 315 lehtiartikkelia. Osallistujista 82 prosenttia oli tyytyväisiä seminaareihin ja 75 prosenttia oli tyytyväisiä tietopalveluihin.

Seuranta ei ole aina tyydyttävää

| 45. | Vaikuttava seuranta edellyttää edistyksen seuraamista, ongelmien havaitsemista ja korjaavien toimien suorittamista ajoissa. Seurantatoimet olisi dokumentoitava asianmukaisesti, jotta suoritettu seuranta ja siihen perustuvat myöhemmät toimet kyetään rekisteröimään. Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission seurantatoimien laatua jokaisen otokseen kuuluneen hankkeen kohdalla. Rahoitussopimusten mukaan hankehallinnoinnista vastaavan elimen on raportoitava komissiolle säännöllisesti hankkeen etenemisestä. Useimpiin hankkeisiin liittyy edistymisen arviointi- ja seurantajärjestelmiä, joiden avulla edistymistä koskevia kertomuksia voidaan laatia; kertomukset puolestaan tarkastetaan ja arvioidaan komissiossa. |
| --- | --- |

45.

Vaikuttava seuranta edellyttää edistyksen seuraamista, ongelmien havaitsemista ja korjaavien toimien suorittamista ajoissa. Seurantatoimet olisi dokumentoitava asianmukaisesti, jotta suoritettu seuranta ja siihen perustuvat myöhemmät toimet kyetään rekisteröimään. Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission seurantatoimien laatua jokaisen otokseen kuuluneen hankkeen kohdalla. Rahoitussopimusten mukaan hankehallinnoinnista vastaavan elimen on raportoitava komissiolle säännöllisesti hankkeen etenemisestä. Useimpiin hankkeisiin liittyy edistymisen arviointi- ja seurantajärjestelmiä, joiden avulla edistymistä koskevia kertomuksia voidaan laatia; kertomukset puolestaan tarkastetaan ja arvioidaan komissiossa.

| 46. | Komission suorittama seuranta ei ole aina ollut yhtenäistä tai täysin onnistunutta. Se oli joissakin tapauksissa riittämätöntä, minkä seurauksena ongelmia jäi havaitsematta, kun taas joissakin tapauksissa seuranta on haitannut liikaa hankkeiden päivittäistä hoitoa. Tämä haittaa toteuttamista sekä aiheuttaa riskin, että suurempia ongelmia jää havaitsematta ja merkitsee lisäksi komission niukkojen resurssien tehotonta käyttöä. Silloinkin kun seurantaa on suoritettu, ei aina ole kirjallista osoitusta siitä, mitä käytännössä on tehty.

  Laatikko 6 — Epäyhtenäinen seuranta





  1. | Intiassa Euroopan kauppatietokeskuksen hankkeen kohdalla komission aineistoista ei käynyt selkeästi ilmi, millaista seurantaa oli suoritettu. Vietnamissa Euroopan kauppatietokeskuksen hankkeen kohdalla ei ollut selkeää osoitusta komission suorittamasta seurannasta yhtä komission keskusyksiköiden Filippiineille, Thaimaahan, Vietnamiin ja Kambodzhaan suorittamaa käyntiä lukuun ottamatta. |
| --- | --- | --- |

46.

Komission suorittama seuranta ei ole aina ollut yhtenäistä tai täysin onnistunutta. Se oli joissakin tapauksissa riittämätöntä, minkä seurauksena ongelmia jäi havaitsematta, kun taas joissakin tapauksissa seuranta on haitannut liikaa hankkeiden päivittäistä hoitoa. Tämä haittaa toteuttamista sekä aiheuttaa riskin, että suurempia ongelmia jää havaitsematta ja merkitsee lisäksi komission niukkojen resurssien tehotonta käyttöä. Silloinkin kun seurantaa on suoritettu, ei aina ole kirjallista osoitusta siitä, mitä käytännössä on tehty.

Laatikko 6 — Epäyhtenäinen seuranta





  1.

Intiassa Euroopan kauppatietokeskuksen hankkeen kohdalla komission aineistoista ei käynyt selkeästi ilmi, millaista seurantaa oli suoritettu. Vietnamissa Euroopan kauppatietokeskuksen hankkeen kohdalla ei ollut selkeää osoitusta komission suorittamasta seurannasta yhtä komission keskusyksiköiden Filippiineille, Thaimaahan, Vietnamiin ja Kambodzhaan suorittamaa käyntiä lukuun ottamatta.

| 2. | Intiassa lähetystö ei seurannut pienhankeohjelmaa riittävästi eikä järjestelmällisesti: hankkeista ei vaadittu edistymistä koskevia kertomuksia, mikä vei pohjaa seurannalta. |
| --- | --- |

2.

Intiassa lähetystö ei seurannut pienhankeohjelmaa riittävästi eikä järjestelmällisesti: hankkeista ei vaadittu edistymistä koskevia kertomuksia, mikä vei pohjaa seurannalta.

| 3. | Kiinassa lähetystö suoritti rahoituspalvelualan hankkeen säännöllistä seurantaa. Lähetystö on kuitenkin ylittänyt seurantatehtävän rajan alkamalla hallinnoida hankkeen toteuttamista. |
| --- | --- |

3.

Kiinassa lähetystö suoritti rahoituspalvelualan hankkeen säännöllistä seurantaa. Lähetystö on kuitenkin ylittänyt seurantatehtävän rajan alkamalla hallinnoida hankkeen toteuttamista.

Kyseenalainen kestävyys

| 47. | Kaikkien EU-rahoitteisten hankkeiden on määrä olla kestäviä: toimintaa pidetään kestävänä, kun se tuottaa kohderyhmälle hyötyä pitkän ajan kuluessa pääasiallisen tuen päätyttyä. Tämä voidaan saavuttaa siten, että hankkeesta tulee omarahoitteinen tai että edunsaajana oleva valtio sitoutuu jatkamaan toimintaa. Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko hankkeita varten laadittu kestävyyttä koskeva suunnitelma ja oliko kestävyysnäkökohtiin kiinnitetty riittävästi huomiota hankkeen koko keston aikana. Kestävyys riippuu käytännössä usein siitä, onko hankkeen aikana saavutettu riittävästi edistystä: tavoitteiden saavuttamiseen olisi annettava riittävästi aikaa, sillä keskeneräiseksi jäänyt hanke ei yleensä ole kestävä. Tarkastetuista 14 hankkeesta kuuden kohdalla kestävyys oli kyseenalainen.

  Laatikko 7 — Kestävyys





  1. | Yritysuudistushankkeen (ECERP) yhteydessä ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa vielä kahdeksan kuukautta ennen hankkeen päättymistä. Oli epäselvää, miten toimet jatkuisivat EU:n taloudellisen tuen päätyttyä. |
| --- | --- | --- |

47.

Kaikkien EU-rahoitteisten hankkeiden on määrä olla kestäviä: toimintaa pidetään kestävänä, kun se tuottaa kohderyhmälle hyötyä pitkän ajan kuluessa pääasiallisen tuen päätyttyä. Tämä voidaan saavuttaa siten, että hankkeesta tulee omarahoitteinen tai että edunsaajana oleva valtio sitoutuu jatkamaan toimintaa. Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko hankkeita varten laadittu kestävyyttä koskeva suunnitelma ja oliko kestävyysnäkökohtiin kiinnitetty riittävästi huomiota hankkeen koko keston aikana. Kestävyys riippuu käytännössä usein siitä, onko hankkeen aikana saavutettu riittävästi edistystä: tavoitteiden saavuttamiseen olisi annettava riittävästi aikaa, sillä keskeneräiseksi jäänyt hanke ei yleensä ole kestävä. Tarkastetuista 14 hankkeesta kuuden kohdalla kestävyys oli kyseenalainen.

Laatikko 7 — Kestävyys





  1.

Yritysuudistushankkeen (ECERP) yhteydessä ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa vielä kahdeksan kuukautta ennen hankkeen päättymistä. Oli epäselvää, miten toimet jatkuisivat EU:n taloudellisen tuen päätyttyä.

| 2. | Rahoituspalvelualan hankkeen kohdalla ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa ja osa etusijalle asetetuista toimista oli luonteeltaan lyhytaikaisia; niihin liittyvät ratkaisut oli suunniteltu senhetkisten ongelmien selvittämiseen eikä kestävien rakenteiden luomiseen. |
| --- | --- |

2.

Rahoituspalvelualan hankkeen kohdalla ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa ja osa etusijalle asetetuista toimista oli luonteeltaan lyhytaikaisia; niihin liittyvät ratkaisut oli suunniteltu senhetkisten ongelmien selvittämiseen eikä kestävien rakenteiden luomiseen.

Puuttuvat arvioinnit

| 48. | Arviointi kuuluu olennaisena osana komission moitteettoman varainhoidon lähestymistapaan, ja siihen sisältyy ”toimenpiteitä koskevien päätelmien teko tulosten ja vaikutusten sekä niiden tarpeiden perusteella, jotka toimenpiteillä pyritään tyydyttämään” (16). Arvioinnin tarkoituksena on tavoitteiden saavuttamisen tutkiminen ja taustalla vaikuttavien syy-seuraussuhteiden selvittäminen. Komission suorittamien korjaavien toimien tulisi perustua hallinnoinnissa ja tuloksissa havaittuihin ongelmiin tai puutteisiin. |
| --- | --- |

48.

Arviointi kuuluu olennaisena osana komission moitteettoman varainhoidon lähestymistapaan, ja siihen sisältyy ”toimenpiteitä koskevien päätelmien teko tulosten ja vaikutusten sekä niiden tarpeiden perusteella, jotka toimenpiteillä pyritään tyydyttämään” (16). Arvioinnin tarkoituksena on tavoitteiden saavuttamisen tutkiminen ja taustalla vaikuttavien syy-seuraussuhteiden selvittäminen. Komission suorittamien korjaavien toimien tulisi perustua hallinnoinnissa ja tuloksissa havaittuihin ongelmiin tai puutteisiin.

| 49. | Tarkastettuja kahdenvälisiä hankkeita koskevissa rahoitussopimuksissa ei edellytetty järjestelmällisesti riippumattomia arviointeja eikä sopimuksista ilmennyt, millaisin kriteerein arvioitavat hankkeet tulisi valita. Jopa silloin, kun arviointeja edellytettiin, niitä ei aina suoritettu ajoissa, mikä vähensi tai jopa hävitti niiden vaikuttavuuden.

  Laatikko 8 — Hankkeiden arviointiin liittyvät puutteet





  1. | Rahoitussopimuksissa ei edellytetty kolmen tekijänoikeuksia koskevan ohjelman riippumatonta arviointia. |
| --- | --- | --- |

49.

Tarkastettuja kahdenvälisiä hankkeita koskevissa rahoitussopimuksissa ei edellytetty järjestelmällisesti riippumattomia arviointeja eikä sopimuksista ilmennyt, millaisin kriteerein arvioitavat hankkeet tulisi valita. Jopa silloin, kun arviointeja edellytettiin, niitä ei aina suoritettu ajoissa, mikä vähensi tai jopa hävitti niiden vaikuttavuuden.

Laatikko 8 — Hankkeiden arviointiin liittyvät puutteet





  1.

Rahoitussopimuksissa ei edellytetty kolmen tekijänoikeuksia koskevan ohjelman riippumatonta arviointia.

| 2. | Intiassa siviili-ilmailuhanketta koskeneen alkuperäisen viisivuotisen sopimuksen mukaan kahden toteuttamisvuoden jälkeen oli määrä suorittaa väliarviointi. Hanke jaettiin myöhemmin kahteen sopimukseen, joihin liittyi 12 kuukauden käynnistysvaihe ja sitä seuraava kolmivuotinen toteutusvaihe. Uuteen toteutusvaihetta koskeneeseen sopimukseen sisältyi ehto, jonka mukaan hanketta koskeva väliarviointi on suoritettava kahden toteutusvuoden jälkeen. Kahden vuoden jälkeen suoritettava väliarviointi soveltuu viisivuotiseen hankkeeseen, mutta on liian myöhäinen kolmivuotisen hankkeen kohdalla, sillä korjaavien toimien toteuttamiseen ei jää riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

2.

Intiassa siviili-ilmailuhanketta koskeneen alkuperäisen viisivuotisen sopimuksen mukaan kahden toteuttamisvuoden jälkeen oli määrä suorittaa väliarviointi. Hanke jaettiin myöhemmin kahteen sopimukseen, joihin liittyi 12 kuukauden käynnistysvaihe ja sitä seuraava kolmivuotinen toteutusvaihe. Uuteen toteutusvaihetta koskeneeseen sopimukseen sisältyi ehto, jonka mukaan hanketta koskeva väliarviointi on suoritettava kahden toteutusvuoden jälkeen. Kahden vuoden jälkeen suoritettava väliarviointi soveltuu viisivuotiseen hankkeeseen, mutta on liian myöhäinen kolmivuotisen hankkeen kohdalla, sillä korjaavien toimien toteuttamiseen ei jää riittävästi aikaa.

Aasianlaajuiset hankkeet

| 50. | Aasianlaajuiset ohjelmat (ks. kohdat 5 ja 7—9) jakautuvat useisiin toimintatyyppeihin tai osiin, joiden sisällä toteutetaan suuri määrä arvoltaan pieniä hankkeita. Tyypillinen hanke on arvoltaan 100 000—200 000 euroa, ja siihen osallistuvat aasialaiset tai eurooppalaiset kumppanit, joiden osuus rahoituksesta on 50 prosenttia. Hankkeet ovat kysyntäperusteisia; rahoituspyynnöt tulevat hakijoilta ehdotusten muodossa. Tämän seurauksena rahoitettavana on ollut hyvin erityyppisiä hankkeita. Kaikki hankkeet on lueteltu taulukossa 7.

  Laatikko 9 — Esimerkkejä aasianlaajuisista hankkeista





  1. | Asia IT & C -hanke, jonka tavoitteena oli sellaisten kehittyneiden ja tarkasti olosuhteisiin mukautettujen sähköisen liiketoiminnan menetelmien tehokas levittäminen, jotka voivat edistää intialaisten ja eurooppalaisten toimijoiden välisiä suhteita tekstiilialalla. |
| --- | --- | --- |

50.

Aasianlaajuiset ohjelmat (ks. kohdat 5 ja 7—9) jakautuvat useisiin toimintatyyppeihin tai osiin, joiden sisällä toteutetaan suuri määrä arvoltaan pieniä hankkeita. Tyypillinen hanke on arvoltaan 100 000—200 000 euroa, ja siihen osallistuvat aasialaiset tai eurooppalaiset kumppanit, joiden osuus rahoituksesta on 50 prosenttia. Hankkeet ovat kysyntäperusteisia; rahoituspyynnöt tulevat hakijoilta ehdotusten muodossa. Tämän seurauksena rahoitettavana on ollut hyvin erityyppisiä hankkeita. Kaikki hankkeet on lueteltu taulukossa 7.

Laatikko 9 — Esimerkkejä aasianlaajuisista hankkeista





  1.

Asia IT & C -hanke, jonka tavoitteena oli sellaisten kehittyneiden ja tarkasti olosuhteisiin mukautettujen sähköisen liiketoiminnan menetelmien tehokas levittäminen, jotka voivat edistää intialaisten ja eurooppalaisten toimijoiden välisiä suhteita tekstiilialalla.

| 2. | Asia Invest -hanke, jonka tavoitteena oli Vietnamin jalkineteollisuuden kestävän kasvun aikaansaaminen ottamalla käyttöön ja siirtämällä tuotekehittelymenetelmiä, kehittämällä hallinnointivalmiuksia ja edistämällä oheisteollisuuden perustamista. |
| --- | --- |

2.

Asia Invest -hanke, jonka tavoitteena oli Vietnamin jalkineteollisuuden kestävän kasvun aikaansaaminen ottamalla käyttöön ja siirtämällä tuotekehittelymenetelmiä, kehittämällä hallinnointivalmiuksia ja edistämällä oheisteollisuuden perustamista.

| 3. | Asia Invest -hanke, jonka yhteydessä Ison-Britannian organisaatioiden vientiasiantuntijoille järjestettiin Kiinaan kohdistuvaa vientiä ja investointeja koskevaa koulutusta. |
| --- | --- |

3.

Asia Invest -hanke, jonka yhteydessä Ison-Britannian organisaatioiden vientiasiantuntijoille järjestettiin Kiinaan kohdistuvaa vientiä ja investointeja koskevaa koulutusta.

| 4. | Asia IT & C -hanke, jonka tarkoituksena oli köyhyyden vähentäminen ja Kiinan informaatioteknologia- ja viestintäalan mahdollisuuksien edistäminen internetin tietopalvelukäytön avulla; tavoitteena oli kommunikaation ja tiedonvaihdon lujittaminen kiinalaisten mikrotalouden alan toimijoiden ja poliittisten tahojen välillä sekä kiinalaisten toimijoiden ja ulkomaalaisten organisaatioiden välillä. |
| --- | --- |

4.

Asia IT & C -hanke, jonka tarkoituksena oli köyhyyden vähentäminen ja Kiinan informaatioteknologia- ja viestintäalan mahdollisuuksien edistäminen internetin tietopalvelukäytön avulla; tavoitteena oli kommunikaation ja tiedonvaihdon lujittaminen kiinalaisten mikrotalouden alan toimijoiden ja poliittisten tahojen välillä sekä kiinalaisten toimijoiden ja ulkomaalaisten organisaatioiden välillä.

| 5. | Asia Invest -hanke, jonka tavoitteena oli ympäristöhallintajärjestelmiin liittyvien valmiuksien parantaminen sekä alaa koskevan tietämyksen ja taitotiedon jakaminen vietnamilaisille hotellialan yrityksille. |
| --- | --- |

5.

Asia Invest -hanke, jonka tavoitteena oli ympäristöhallintajärjestelmiin liittyvien valmiuksien parantaminen sekä alaa koskevan tietämyksen ja taitotiedon jakaminen vietnamilaisille hotellialan yrityksille.

Raskas ja monimutkainen hakumenettely

| 51. | Hakumenettelyiden avulla pitäisi kyetä valitsemaan riittävän hyvin vaikuttavimmat hankkeet ja suojaamaan yhteisöjen taloudellisia etuja siten, että mahdollisia hakijoita ei peloteta liian monimutkaisin menettelyin ja tarpeettomin vaatimuksin. Asia Invest ja Asia IT & C -ohjelmien kohdalla järjestetään kahdesti vuodessa ehdotuspyyntö, jonka yhteydessä hakijat esittävät hanke-ehdotuksia komission arvioitavaksi. Hakumenettely on vakiomuotoinen: sen yhteydessä on täytettävä vakiomuotoinen hakemuslomake, johon on liitettävä eritelty budjetti sekä kumppanuutta koskeva lausunto, jonka perusteella toimiin osallistuvat kumppanit sitoutuvat noudattamaan hyvän kumppanuuden periaatteita. |
| --- | --- |

51.

Hakumenettelyiden avulla pitäisi kyetä valitsemaan riittävän hyvin vaikuttavimmat hankkeet ja suojaamaan yhteisöjen taloudellisia etuja siten, että mahdollisia hakijoita ei peloteta liian monimutkaisin menettelyin ja tarpeettomin vaatimuksin. Asia Invest ja Asia IT & C -ohjelmien kohdalla järjestetään kahdesti vuodessa ehdotuspyyntö, jonka yhteydessä hakijat esittävät hanke-ehdotuksia komission arvioitavaksi. Hakumenettely on vakiomuotoinen: sen yhteydessä on täytettävä vakiomuotoinen hakemuslomake, johon on liitettävä eritelty budjetti sekä kumppanuutta koskeva lausunto, jonka perusteella toimiin osallistuvat kumppanit sitoutuvat noudattamaan hyvän kumppanuuden periaatteita.

| 52. | Komissio antaa hakijoille selkeät yksityiskohtaiset ohjeet, joiden mukana on kahdeksan selventävää liitettä. Hakumenettelyn vaatimusten täyttäminen on kuitenkin ymmärrettävästi vaikeaa kokemattomille hakijoille. Suurin osa kumppaneista piti ohjeita hyödyllisinä, yksityiskohtaisina ja loogisesti etenevinä, mutta kymmenessä hankkeessa 39:stä hankevastaavat pitivät ohjeiden ymmärtämistä ja noudattamista vaikeana. Hakijoille on aikaavievää — ja samalla siis kallista — sekä vaikeaa valmistella, hankkia ja koota kaikki tarvittavat tiedot, etenkin jos aineisto on käännettävä. |
| --- | --- |

52.

Komissio antaa hakijoille selkeät yksityiskohtaiset ohjeet, joiden mukana on kahdeksan selventävää liitettä. Hakumenettelyn vaatimusten täyttäminen on kuitenkin ymmärrettävästi vaikeaa kokemattomille hakijoille. Suurin osa kumppaneista piti ohjeita hyödyllisinä, yksityiskohtaisina ja loogisesti etenevinä, mutta kymmenessä hankkeessa 39:stä hankevastaavat pitivät ohjeiden ymmärtämistä ja noudattamista vaikeana. Hakijoille on aikaavievää — ja samalla siis kallista — sekä vaikeaa valmistella, hankkia ja koota kaikki tarvittavat tiedot, etenkin jos aineisto on käännettävä.

| 53. | Aasialaisilla kumppaneilla oli myös vaikeuksia toimittaa hakumenettelyssä vaaditut yhtiötä koskevat perussääntönsä tai yhtiöjärjestyksensä, etenkin kun joissakin Aasian maissa kyseisiä asiakirjoja ei ole mainitussa muodossa. Vaikeuksia aiheutti niin ikään se, että osapuolten välillä on oltava kumppanuussopimukset hanketta haettaessa. Aasialaiset kumppanit ilmoittivat olevansa haluttomia tekemään kyseisiä sopimuksia ennen tietoa hakemuksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

53.

Aasialaisilla kumppaneilla oli myös vaikeuksia toimittaa hakumenettelyssä vaaditut yhtiötä koskevat perussääntönsä tai yhtiöjärjestyksensä, etenkin kun joissakin Aasian maissa kyseisiä asiakirjoja ei ole mainitussa muodossa. Vaikeuksia aiheutti niin ikään se, että osapuolten välillä on oltava kumppanuussopimukset hanketta haettaessa. Aasialaiset kumppanit ilmoittivat olevansa haluttomia tekemään kyseisiä sopimuksia ennen tietoa hakemuksen hyväksymisestä.

| 54. | Vaikka ohjelman kohteena on kaupallisessa markkinajohtoisessa ympäristössä toimiva yksityinen sektori, tukea voidaan maksaa vain voittoa tavoittelemattomille, yrityksiä edustaville väliportaan toimijoille, jotka edistävät kauppaa ja investointeja EU:n ja Aasian välillä; toisin sanoen kyseessä ovat julkiset ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot tai paikallishallinnot. Käytännössä hankkeet toteutetaan usein kaupallisten yhdistysten tai järjestöjen kanssa, jotka ovat nimellisesti voittoa tavoittelemattomia mutta kuitenkin yksityisen sektorin yritysten kaupallisia tarkoitusperiä varten perustamia. Mainitun rahoitukseen liittyvän rajoitteen seurauksena rahoituksen ulkopuolelle saattaa jäädä arvokkaita hankkeita; esimerkiksi hankkeita, joihin osallistuu suoria liikekumppaneita, jotka eivät liikesalaisuuksien takia halua käyttää toiminnassaan väliportaan tahoja tai kauppajärjestöjä.

  Laatikko 10 — Hakumenettely





  1. | Asia IT & C -hankkeen, jonka päähakijana oli vietnamilainen korkea-asteen oppilaitos, tavoitteena oli arvioida olemassaolevia eurooppalaisia informaatioteknologian ja viestinnän alaan liittyviä yliopistotason verkko-opiskelukursseja ja kehittää korkeatasoista paikallista asiantuntemusta alalla. Kokemuksiaan kuvanneet hankevastaavat havaitsivat hakumenettelyn olevan aikaavievä, sillä heiltä kului kolme kuukautta ehdotuksen laadintaan. Heidän johtajansa matkusti Eurooppaan selvittääkseen, miten ehdotus laaditaan. Ongelmia liittyi myös siihen, että hankevastaavat laativat budjetin käyttämällä komission vanhaa mallia, joten budjettia ei hyväksytty ja se piti laatia uudelleen. Ohjeet olivat hankevastaavien mukaan vaikeaselkoisia, ja he joutuivat pyytämään apua aasialaiselta taholta, jonka hakemus oli hyväksytty. |
| --- | --- | --- |

54.

Vaikka ohjelman kohteena on kaupallisessa markkinajohtoisessa ympäristössä toimiva yksityinen sektori, tukea voidaan maksaa vain voittoa tavoittelemattomille, yrityksiä edustaville väliportaan toimijoille, jotka edistävät kauppaa ja investointeja EU:n ja Aasian välillä; toisin sanoen kyseessä ovat julkiset ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot tai paikallishallinnot. Käytännössä hankkeet toteutetaan usein kaupallisten yhdistysten tai järjestöjen kanssa, jotka ovat nimellisesti voittoa tavoittelemattomia mutta kuitenkin yksityisen sektorin yritysten kaupallisia tarkoitusperiä varten perustamia. Mainitun rahoitukseen liittyvän rajoitteen seurauksena rahoituksen ulkopuolelle saattaa jäädä arvokkaita hankkeita; esimerkiksi hankkeita, joihin osallistuu suoria liikekumppaneita, jotka eivät liikesalaisuuksien takia halua käyttää toiminnassaan väliportaan tahoja tai kauppajärjestöjä.

Laatikko 10 — Hakumenettely





  1.

Asia IT & C -hankkeen, jonka päähakijana oli vietnamilainen korkea-asteen oppilaitos, tavoitteena oli arvioida olemassaolevia eurooppalaisia informaatioteknologian ja viestinnän alaan liittyviä yliopistotason verkko-opiskelukursseja ja kehittää korkeatasoista paikallista asiantuntemusta alalla. Kokemuksiaan kuvanneet hankevastaavat havaitsivat hakumenettelyn olevan aikaavievä, sillä heiltä kului kolme kuukautta ehdotuksen laadintaan. Heidän johtajansa matkusti Eurooppaan selvittääkseen, miten ehdotus laaditaan. Ongelmia liittyi myös siihen, että hankevastaavat laativat budjetin käyttämällä komission vanhaa mallia, joten budjettia ei hyväksytty ja se piti laatia uudelleen. Ohjeet olivat hankevastaavien mukaan vaikeaselkoisia, ja he joutuivat pyytämään apua aasialaiselta taholta, jonka hakemus oli hyväksytty.

| 2. | Toinen vietnamilainen korkea-asteen oppilaitos, jolla oli kolme liikkeenjohdon alaan liittyvää Asia Invest -hanketta, toi esille, että hakumenettelyyn liittyvä hallinnollinen työmäärä oli liian suuri ja että laitoksessa oltiin pettyneitä siihen, että hakemuksia ei voitu esittää sähköisessä muodossa. Mainittu edunsaaja on esittänyt kolme hakemusta ja on joutunut esittämään samat aineistot kolmeen kertaan. Ongelmat liittyivät perussääntöjen toimittamiseen. |
| --- | --- |

2.

Toinen vietnamilainen korkea-asteen oppilaitos, jolla oli kolme liikkeenjohdon alaan liittyvää Asia Invest -hanketta, toi esille, että hakumenettelyyn liittyvä hallinnollinen työmäärä oli liian suuri ja että laitoksessa oltiin pettyneitä siihen, että hakemuksia ei voitu esittää sähköisessä muodossa. Mainittu edunsaaja on esittänyt kolme hakemusta ja on joutunut esittämään samat aineistot kolmeen kertaan. Ongelmat liittyivät perussääntöjen toimittamiseen.

| 3. | Kiinalainen teollisuusalan yhdistys, jonka hankkeen tavoitteena oli tarjota koulutusta jätevedenkäsittelyalalla toimiville yrityksille, piti hakemuksen laatimiseen vaadittavaa työmäärää liian suurena. Yhdistyksen pääongelmana oli se, että edellytettävä toimintasuunnitelma oli liian yksityiskohtainen; yksittäisen hakijan on esimerkiksi erittäin vaikea tietää monta kuukautta etukäteen, kuka tulee pitämään puheen. Jotkin asiakirjat jouduttiin kääntämään kiinasta englanniksi, mikä oli erittäin kallista sekä ajallisesti että rahallisesti. |
| --- | --- |

3.

Kiinalainen teollisuusalan yhdistys, jonka hankkeen tavoitteena oli tarjota koulutusta jätevedenkäsittelyalalla toimiville yrityksille, piti hakemuksen laatimiseen vaadittavaa työmäärää liian suurena. Yhdistyksen pääongelmana oli se, että edellytettävä toimintasuunnitelma oli liian yksityiskohtainen; yksittäisen hakijan on esimerkiksi erittäin vaikea tietää monta kuukautta etukäteen, kuka tulee pitämään puheen. Jotkin asiakirjat jouduttiin kääntämään kiinasta englanniksi, mikä oli erittäin kallista sekä ajallisesti että rahallisesti.

| 55. | Lähetystöjen asemaa mahdollisten hakijoiden avustajina hanke-ehdotusten laadinnassa ei ole määritetty selkeästi. Asianmukaisesti kohdennetun avun pitäisi lisätä hakemusten määrää, nopeuttaa hakumenettelyä, parantaa hakemusten laatua sekä auttaa maksimoimaan hankkeiden tarjoamat mahdollisuudet. Avun ei kuitenkaan pidä vaarantaa lähetystöjen objektiivisuutta ehdotusten arvioinnissa ja hyväksymisessä eikä luoda sellaista vaikutelmaa, että lähetystöjen antama tuki merkitsee hakemuksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

55.

Lähetystöjen asemaa mahdollisten hakijoiden avustajina hanke-ehdotusten laadinnassa ei ole määritetty selkeästi. Asianmukaisesti kohdennetun avun pitäisi lisätä hakemusten määrää, nopeuttaa hakumenettelyä, parantaa hakemusten laatua sekä auttaa maksimoimaan hankkeiden tarjoamat mahdollisuudet. Avun ei kuitenkaan pidä vaarantaa lähetystöjen objektiivisuutta ehdotusten arvioinnissa ja hyväksymisessä eikä luoda sellaista vaikutelmaa, että lähetystöjen antama tuki merkitsee hakemuksen hyväksymistä.

| 56. | Kaikki lähetystöt eivät käytännössä anna apua, vaan niiden asema hankkeiden arvioinnissa ja hyväksymisessä rajoittuu ehdotuksia koskevien kommenttien esittämiseen komission keskusyksiköiden yhteydessä Brysselissä toimivalle arviointikomitealle. EU-ohjelmien mahdollisilta ja tosiasiallisilta edunsaajilta evätään täten arvokas apu monimutkaisen menettelyn yhteydessä ja pahennetaan hakemuksiin liittyviä viiveitä ja puutteita ja todennäköisesti menetetään joitakin hakijoita. |
| --- | --- |

56.

Kaikki lähetystöt eivät käytännössä anna apua, vaan niiden asema hankkeiden arvioinnissa ja hyväksymisessä rajoittuu ehdotuksia koskevien kommenttien esittämiseen komission keskusyksiköiden yhteydessä Brysselissä toimivalle arviointikomitealle. EU-ohjelmien mahdollisilta ja tosiasiallisilta edunsaajilta evätään täten arvokas apu monimutkaisen menettelyn yhteydessä ja pahennetaan hakemuksiin liittyviä viiveitä ja puutteita ja todennäköisesti menetetään joitakin hakijoita.

Myönteiset hanketulokset

| 57. | Tarkastetuista hankkeista kahdeksan oli vasta alkuvaiheessa, joten niiden tuloksia oli liian varhaista arvioida, mutta 28 tapauksessa hankkeiden edistyminen oli huomattavaa ja tulokset hyödyllisiä. Tarkastettuihin hankkeisiin ei ollut liittynyt huomattavia viiveitä ja niitä oli hallinnoitu hyvin ulkoisten ongelmien — kuten vakavan äkillisen hengitystieoireyhtymän (SARS) ja poliittisten epävarmuuksien — yhteydessä. Kun otetaan huomioon yksittäisten Asia Invest -hankkeiden ja Asia IT & C -hankkeiden vähäinen rahallinen arvo, voidaan todeta, että niiden tavoittamien edunsaajien määrä on merkittävä.

  Laatikko 11 — Onnistuneet hankkeetVietnamissa insinöörialan neuvontapalveluiden kapasiteetin lujittamista koskeneen 100 000 euron hankkeen tavoitteena oli tehostaa hankevalmistelua ja töiden valvontaa; hankkeen yhteydessä koulutettiin 600 henkilöä kolmessa erillisessä koulutusjaksossa, joista kukin kesti noin kaksi viikkoa. |
| --- | --- |

57.

Tarkastetuista hankkeista kahdeksan oli vasta alkuvaiheessa, joten niiden tuloksia oli liian varhaista arvioida, mutta 28 tapauksessa hankkeiden edistyminen oli huomattavaa ja tulokset hyödyllisiä. Tarkastettuihin hankkeisiin ei ollut liittynyt huomattavia viiveitä ja niitä oli hallinnoitu hyvin ulkoisten ongelmien — kuten vakavan äkillisen hengitystieoireyhtymän (SARS) ja poliittisten epävarmuuksien — yhteydessä. Kun otetaan huomioon yksittäisten Asia Invest -hankkeiden ja Asia IT & C -hankkeiden vähäinen rahallinen arvo, voidaan todeta, että niiden tavoittamien edunsaajien määrä on merkittävä.

Laatikko 11 — Onnistuneet hankkeetVietnamissa insinöörialan neuvontapalveluiden kapasiteetin lujittamista koskeneen 100 000 euron hankkeen tavoitteena oli tehostaa hankevalmistelua ja töiden valvontaa; hankkeen yhteydessä koulutettiin 600 henkilöä kolmessa erillisessä koulutusjaksossa, joista kukin kesti noin kaksi viikkoa.

Onnistunut seuranta

| 58. | Asia Invest- ja Asia IT & C -hankkeiden kohdalla perustetut säännölliset seurantajärjestelmät ovat toimineet erittäin hyvin. Kumppanit toimittavat neljännesvuosittain tilannekatsauksia, jotka komission perustamat työryhmät tarkistavat ja laativat niistä lyhyet kirjalliset kommentit. Kummankin hanketyypin käsittelystä vastaavat työryhmät lähettävät muistutuksia, kun katsaukset ovat myöhässä. Suurin osa edunsaajista on ollut erittäin tyytyväisiä Brysselissä ja/tai Bangkokissa toimivien työryhmien suorittamaan säännölliseen seurantaan. Edunsaajat arvostivat erityisesti Asia IT & C -hankkeiden seurantaa, koska työryhmä antoi aina palautetta (sekä myönteistä että kielteistä) kaikista hankkeiden edistymistä koskevista kertomuksista; Asia Invest -hankkeista vastaava työryhmä sen sijaan otti yleensä kumppaneihin yhteyttä ainoastaan ongelmien ilmetessä. |
| --- | --- |

58.

Asia Invest- ja Asia IT & C -hankkeiden kohdalla perustetut säännölliset seurantajärjestelmät ovat toimineet erittäin hyvin. Kumppanit toimittavat neljännesvuosittain tilannekatsauksia, jotka komission perustamat työryhmät tarkistavat ja laativat niistä lyhyet kirjalliset kommentit. Kummankin hanketyypin käsittelystä vastaavat työryhmät lähettävät muistutuksia, kun katsaukset ovat myöhässä. Suurin osa edunsaajista on ollut erittäin tyytyväisiä Brysselissä ja/tai Bangkokissa toimivien työryhmien suorittamaan säännölliseen seurantaan. Edunsaajat arvostivat erityisesti Asia IT & C -hankkeiden seurantaa, koska työryhmä antoi aina palautetta (sekä myönteistä että kielteistä) kaikista hankkeiden edistymistä koskevista kertomuksista; Asia Invest -hankkeista vastaava työryhmä sen sijaan otti yleensä kumppaneihin yhteyttä ainoastaan ongelmien ilmetessä.

Kestävyys vielä kyseenalainen

| 59. | Hakijoiden tulee esittää hakumenettelyn yhteydessä tietoja kestävyyttä koskevista suunnitelmistaan. Euroopassa tarkastetuista hankkeista suurimman osan kohdalla oli laadittu kestävyyttä koskeva suunnitelma osana hankesuunnittelua; aina ei ollut kuitenkaan vielä selvää, kyettäisiinkö kestävyys varmistamaan. Joissakin tapauksissa hankkeiden suunnittelu perustui oletukseen toisesta EU-rahoitteisesta vaiheesta, mikä merkitsee nimenomaisesti, että hanke ei ole kestävä.

  Laatikko 12 — Kestävyys





  1. | Kaikkiin Intiassa toteutettuihin hankkeisiin ei liittynyt kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa osana hankesuunnittelua, ja silloinkin kun suunnitelmat oli laadittu, ne olivat usein laadultaan huonoja. |
| --- | --- | --- |

59.

Hakijoiden tulee esittää hakumenettelyn yhteydessä tietoja kestävyyttä koskevista suunnitelmistaan. Euroopassa tarkastetuista hankkeista suurimman osan kohdalla oli laadittu kestävyyttä koskeva suunnitelma osana hankesuunnittelua; aina ei ollut kuitenkaan vielä selvää, kyettäisiinkö kestävyys varmistamaan. Joissakin tapauksissa hankkeiden suunnittelu perustui oletukseen toisesta EU-rahoitteisesta vaiheesta, mikä merkitsee nimenomaisesti, että hanke ei ole kestävä.

Laatikko 12 — Kestävyys





  1.

Kaikkiin Intiassa toteutettuihin hankkeisiin ei liittynyt kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa osana hankesuunnittelua, ja silloinkin kun suunnitelmat oli laadittu, ne olivat usein laadultaan huonoja.

| 2. | Suurimpaan osaan Vietnamissa toteutetuista hankkeista ei liittynyt kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa osana hankesuunnittelua, vaikkakin useiden hankkeiden yhteydessä suunnitelmia oltiin aktiivisesti laatimassa tarkastuksen toimittamisajankohtana. Molemmissa maissa hankkeiden kestävyys näyttäisi useimmissa tapauksissa olevan riippuvainen komission lisärahoituksesta. Joissakin tapauksissa pääasiallinen kestävyyteen liittyvä toiminta näytti olevan uusien ehdotusten esittäminen komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Suurimpaan osaan Vietnamissa toteutetuista hankkeista ei liittynyt kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa osana hankesuunnittelua, vaikkakin useiden hankkeiden yhteydessä suunnitelmia oltiin aktiivisesti laatimassa tarkastuksen toimittamisajankohtana. Molemmissa maissa hankkeiden kestävyys näyttäisi useimmissa tapauksissa olevan riippuvainen komission lisärahoituksesta. Joissakin tapauksissa pääasiallinen kestävyyteen liittyvä toiminta näytti olevan uusien ehdotusten esittäminen komissiolle.

| 3. | Useimpien Kiinassa toteutettujen aasianlaajuisten hankkeiden kestävyys vaikutti melko hyvältä. Kaikkien hankkeiden yhteydessä ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa, mutta suunnitelmat olivat valmisteilla tai seurantatoimia oli havaittavissa. Ainostaan yhdessä tapauksessa hanke haki EU:n lisärahoitusta muille hankkeille. |
| --- | --- |

3.

Useimpien Kiinassa toteutettujen aasianlaajuisten hankkeiden kestävyys vaikutti melko hyvältä. Kaikkien hankkeiden yhteydessä ei ollut laadittu kestävyyttä koskevaa suunnitelmaa, mutta suunnitelmat olivat valmisteilla tai seurantatoimia oli havaittavissa. Ainostaan yhdessä tapauksessa hanke haki EU:n lisärahoitusta muille hankkeille.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Strategiaa koskevat päätelmät ja suositukset

| 60. | Taloudellinen yhteistyö on EU:n kehitysohjelmien erityisala. Vaikka taloudellisen yhteistyön strategia on määritelty useissa eri lähteissä, yhtenäisyys on vähäistä. Yhteistyön tarkoituksena on Aasian maiden talouskehityksen tukeminen, sekä samalla EU:n vaikutuksen ja kaupankäynnin lisääminen. Tuen kohteena ovat taloudeltaan sekä vähemmän kehittyneet että enemmän edistyneet Aasian maat (ks. kohdat 16—27). |
| --- | --- |

60.

Taloudellinen yhteistyö on EU:n kehitysohjelmien erityisala. Vaikka taloudellisen yhteistyön strategia on määritelty useissa eri lähteissä, yhtenäisyys on vähäistä. Yhteistyön tarkoituksena on Aasian maiden talouskehityksen tukeminen, sekä samalla EU:n vaikutuksen ja kaupankäynnin lisääminen. Tuen kohteena ovat taloudeltaan sekä vähemmän kehittyneet että enemmän edistyneet Aasian maat (ks. kohdat 16—27).

| 61. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio laatii yleisen kehitysyhteistyön puitteissa taloudellista yhteistyötä varten yhtenäisen strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon tuen ja sen tavoitteen erityisluonne ja erotetaan selkeästi toisistaan neuvotteluun ja poliittiseen toimintaan perustuvat tavoitteet ja tavoitteet, joiden kohdalla varojen suuntaaminen hankkeisiin ja ohjelmiin on tarpeen. |
| --- | --- |

61.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio laatii yleisen kehitysyhteistyön puitteissa taloudellista yhteistyötä varten yhtenäisen strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon tuen ja sen tavoitteen erityisluonne ja erotetaan selkeästi toisistaan neuvotteluun ja poliittiseen toimintaan perustuvat tavoitteet ja tavoitteet, joiden kohdalla varojen suuntaaminen hankkeisiin ja ohjelmiin on tarpeen.

| 62. | Komissio tiedostaa, että taloudellisessa yhteistyössä tulee ottaa huomioon yksittäisten maiden erityistarpeet, mutta ei tuo asiaa riittävän hyvin esille maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Toimintojohtamiseen liittyvässä toimintoselvityksessä — joka on nyt keskeinen osa komission soveltamaa varainhoidon moitteettomuuteen tähtäävää lähestymistapaa — ei edetä yhtenäisesti tai loogisesti yleistavoitteista painopistealueisiin ja niiden jälkeen yksityiskohtaisiin tavoitteisiin. Tuotos- ja vaikutusindikaattorit — joiden perusteella pitäisi suorittaa seurantaa ja arvioida edistymistä sekä vaikutusta — keskittyvät poliittiseen prosessiin eivätkä niinkään varsinaisen tuen avulla saavutettuihin tuotoksiin ja tuloksiin (ks. kohdat 21—33). |
| --- | --- |

62.

Komissio tiedostaa, että taloudellisessa yhteistyössä tulee ottaa huomioon yksittäisten maiden erityistarpeet, mutta ei tuo asiaa riittävän hyvin esille maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Toimintojohtamiseen liittyvässä toimintoselvityksessä — joka on nyt keskeinen osa komission soveltamaa varainhoidon moitteettomuuteen tähtäävää lähestymistapaa — ei edetä yhtenäisesti tai loogisesti yleistavoitteista painopistealueisiin ja niiden jälkeen yksityiskohtaisiin tavoitteisiin. Tuotos- ja vaikutusindikaattorit — joiden perusteella pitäisi suorittaa seurantaa ja arvioida edistymistä sekä vaikutusta — keskittyvät poliittiseen prosessiin eivätkä niinkään varsinaisen tuen avulla saavutettuihin tuotoksiin ja tuloksiin (ks. kohdat 21—33).

| 63. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio kiinnittää maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa riittävästi huomiota taloudelliseen yhteistyöhön ja ottaa samalla huomioon yhteyden yleisiin kehitystarpeisiin. Lähestymistapa olisi työstettävä siten, että kussakin tilanteessa kyetään antamaan oikeantyyppisiä tukia. Toimintoselvityksissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota loogiseen ja yhtenäiseen esitystapaan. Käyttöön tulisi ottaa indikaattorit, jotka ovat objektiivisia, hyödyllisiä, kattavia ja tuen tuotosta kuvastavia. |
| --- | --- |

63.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio kiinnittää maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa riittävästi huomiota taloudelliseen yhteistyöhön ja ottaa samalla huomioon yhteyden yleisiin kehitystarpeisiin. Lähestymistapa olisi työstettävä siten, että kussakin tilanteessa kyetään antamaan oikeantyyppisiä tukia. Toimintoselvityksissä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota loogiseen ja yhtenäiseen esitystapaan. Käyttöön tulisi ottaa indikaattorit, jotka ovat objektiivisia, hyödyllisiä, kattavia ja tuen tuotosta kuvastavia.

| 64. | Taloudellista yhteistyötä koskevien erityisten toimintastrategioiden puute johti siihen, että eri puolilla aluetta, jolla vallitseva kaupankäynti on kansallista ja maailmanlaajuista, toteutetaan lukuisia erityyppisiä hankkeita ja ohjelmia. Kohdentamisen puutteen takia taloudellisen yhteistyön vaikutusta on vaikea mitata, yhteyttä keskinäisen kaupankäynnin ja investointien lujittamiseen liittyvään päätavoitteeseen on vaikea luoda ja näin ollen on vain rajallinen perusta, jonka avulla varmistaa, onko tukeen suunnatut EU-varat käytetty vaikuttavalla tavalla tai onko niiden avulla saavutettu asianmukainen hyöty (ks. kohdat 34—35). |
| --- | --- |

64.

Taloudellista yhteistyötä koskevien erityisten toimintastrategioiden puute johti siihen, että eri puolilla aluetta, jolla vallitseva kaupankäynti on kansallista ja maailmanlaajuista, toteutetaan lukuisia erityyppisiä hankkeita ja ohjelmia. Kohdentamisen puutteen takia taloudellisen yhteistyön vaikutusta on vaikea mitata, yhteyttä keskinäisen kaupankäynnin ja investointien lujittamiseen liittyvään päätavoitteeseen on vaikea luoda ja näin ollen on vain rajallinen perusta, jonka avulla varmistaa, onko tukeen suunnatut EU-varat käytetty vaikuttavalla tavalla tai onko niiden avulla saavutettu asianmukainen hyöty (ks. kohdat 34—35).

| 65. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio varmistaa tuen keskittämisen selkeästi määritettyihin ja mitattavissa oleviin tavoitteisiin, ja että tavoitteita käytetään perustana varmistettaessa ja raportoitaessa EU:n talousarvion varainhoidon moitteettomuudesta. |
| --- | --- |

65.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio varmistaa tuen keskittämisen selkeästi määritettyihin ja mitattavissa oleviin tavoitteisiin, ja että tavoitteita käytetään perustana varmistettaessa ja raportoitaessa EU:n talousarvion varainhoidon moitteettomuudesta.

Toteuttamista koskevat päätelmät ja suositukset

| 66. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni puutteita komission suorittamassa, Aasian kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön toteuttamisen hallinnoinnissa; osa puutteista vaaransi tuen vaikuttavuuden. |
| --- | --- |

66.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni puutteita komission suorittamassa, Aasian kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön toteuttamisen hallinnoinnissa; osa puutteista vaaransi tuen vaikuttavuuden.

| 67. | Kahdenvälisten hankkeiden kohdalla ilmeni useista eri syistä turhan pitkiä viiveitä määritysvaiheen ja toteuttamisen aloittamisen välillä. Useissa tapauksissa viiveet jatkuivat toteutusvaiheen aikana, mikä vähensi hankkeiden tuotoksia ja vaikutuksia. Seurannan taso ei ollut aina tyydyttävä, ulkoisia arviointeja ei aina suoritettu riittävän ajoissa ja kestävyysedellytykset olivat kyseenalaisia lähes puolessa tarkastetuista hankkeista (ks. kohdat 38—49). |
| --- | --- |

67.

Kahdenvälisten hankkeiden kohdalla ilmeni useista eri syistä turhan pitkiä viiveitä määritysvaiheen ja toteuttamisen aloittamisen välillä. Useissa tapauksissa viiveet jatkuivat toteutusvaiheen aikana, mikä vähensi hankkeiden tuotoksia ja vaikutuksia. Seurannan taso ei ollut aina tyydyttävä, ulkoisia arviointeja ei aina suoritettu riittävän ajoissa ja kestävyysedellytykset olivat kyseenalaisia lähes puolessa tarkastetuista hankkeista (ks. kohdat 38—49).

| 68. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio määrittää, minkätyyppiset korjaavat toimet ovat tarpeen kahdenvälisiin hankkeisiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja vastaavanlaisten ongelmien välttämiseksi tulevien hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Etenkin on pyrittävä varmistamaan, että eri ohjelmien ja hankkeiden tavoitteet ovat selkeät ja realistiset käytettävissä olevaan aikaan nähden ja että arvioinnit suoritetaan tarvittaessa selkeän strategian mukaan ja riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

68.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio määrittää, minkätyyppiset korjaavat toimet ovat tarpeen kahdenvälisiin hankkeisiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja vastaavanlaisten ongelmien välttämiseksi tulevien hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Etenkin on pyrittävä varmistamaan, että eri ohjelmien ja hankkeiden tavoitteet ovat selkeät ja realistiset käytettävissä olevaan aikaan nähden ja että arvioinnit suoritetaan tarvittaessa selkeän strategian mukaan ja riittävän ajoissa.

| 69. | Aasianlaajuisten ohjelmien osalta tarkastettujen hankkeiden hakumenettely oli joidenkin hakijoiden näkemyksen mukaan raskas ja monimutkainen ohjelmiin kuuluvien pienhankkeiden kohdalla, minkä lisäksi ei ole selkeästi määritetty, miten lähetystöjen tulee auttaa mahdollisia edunsaajia hakemusten valmistelussa; arvokasta apua jäi näin ollen antamatta. Tarkastetut hankkeet olivat edistyneet hyvin saavuttaen hyödyllisiä tuloksia, mutta niiden kestävyys oli kyseenalainen, sillä suurin osa tarvitsi taloudellista lisätukea. Komission seurantajärjestelmät olivat erittäin vaikuttavia (ks. kohdat 50—59). |
| --- | --- |

69.

Aasianlaajuisten ohjelmien osalta tarkastettujen hankkeiden hakumenettely oli joidenkin hakijoiden näkemyksen mukaan raskas ja monimutkainen ohjelmiin kuuluvien pienhankkeiden kohdalla, minkä lisäksi ei ole selkeästi määritetty, miten lähetystöjen tulee auttaa mahdollisia edunsaajia hakemusten valmistelussa; arvokasta apua jäi näin ollen antamatta. Tarkastetut hankkeet olivat edistyneet hyvin saavuttaen hyödyllisiä tuloksia, mutta niiden kestävyys oli kyseenalainen, sillä suurin osa tarvitsi taloudellista lisätukea. Komission seurantajärjestelmät olivat erittäin vaikuttavia (ks. kohdat 50—59).

| 70. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkistaa hakumenettelyitään ja pyrkii tasapainottamaan EU:n taloudellisten etujen suojaamistarvetta kannustamalla kuitenkin hyvin monenlaisia edunsaajia ja hankkeita. Komission olisi tässä yhteydessä tarkasteltava uudelleen velvoitetta, jonka mukaan hakijoiden on esitettävä looginen viitekehys. Komission tulisi niin ikään varmistaa, että pyydetyt asiakirjat tai tiedot ovat saatavilla. Olisi hyödyllistä laatia täytetty mallihakemus, joka olisi mukautettu kunkin maan oikeudelliseen ja institutionaaliseen järjestelmään. Komission olisi harkittava keskusrekisterin perustamista hakemusten liitteenä olevia asiakirjoja varten, jotta samojen edunsaajien ei tarvitsisi toimittaa liitteitä uudelleen myöhempien hakemusten yhteydessä. |
| --- | --- |

70.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tarkistaa hakumenettelyitään ja pyrkii tasapainottamaan EU:n taloudellisten etujen suojaamistarvetta kannustamalla kuitenkin hyvin monenlaisia edunsaajia ja hankkeita. Komission olisi tässä yhteydessä tarkasteltava uudelleen velvoitetta, jonka mukaan hakijoiden on esitettävä looginen viitekehys. Komission tulisi niin ikään varmistaa, että pyydetyt asiakirjat tai tiedot ovat saatavilla. Olisi hyödyllistä laatia täytetty mallihakemus, joka olisi mukautettu kunkin maan oikeudelliseen ja institutionaaliseen järjestelmään. Komission olisi harkittava keskusrekisterin perustamista hakemusten liitteenä olevia asiakirjoja varten, jotta samojen edunsaajien ei tarvitsisi toimittaa liitteitä uudelleen myöhempien hakemusten yhteydessä.

| 71. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että lähetystöille määritetään selkeä asema edunsaajien tukijana hankemäärittelyn ja hakemusten valmistelun yhteydessä ja että kyseistä asemaa tehostetaan. Tavoitteeksi tulisi asettaa mahdollisimman suuren kiinnostuksen herättäminen ohjelmia kohtaan, jotta mahdollisten edunsaajien ja hanke-ehdotusten määrä olisi mahdollisimman suuri. Hakemusten asianmukainen täyttäminen ja nopea valmistelu olisi varmistettava; tällöin varmistettaisiin myös, että vaikuttavimmat ja soveltuvimmat hankkeet tulevat valituksi. |
| --- | --- |

71.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että lähetystöille määritetään selkeä asema edunsaajien tukijana hankemäärittelyn ja hakemusten valmistelun yhteydessä ja että kyseistä asemaa tehostetaan. Tavoitteeksi tulisi asettaa mahdollisimman suuren kiinnostuksen herättäminen ohjelmia kohtaan, jotta mahdollisten edunsaajien ja hanke-ehdotusten määrä olisi mahdollisimman suuri. Hakemusten asianmukainen täyttäminen ja nopea valmistelu olisi varmistettava; tällöin varmistettaisiin myös, että vaikuttavimmat ja soveltuvimmat hankkeet tulevat valituksi.

| 72. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa aasianlaajuisten hankkeiden säännöllistä seurantajärjestelmää, johon liittyisi vakiomuotoinen raportointimenettely ja joka toimisi lähetystöille hyödyllisenä seurantamallina sekä kahdenvälisten että aasianlaajuisten hankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

72.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa aasianlaajuisten hankkeiden säännöllistä seurantajärjestelmää, johon liittyisi vakiomuotoinen raportointimenettely ja joka toimisi lähetystöille hyödyllisenä seurantamallina sekä kahdenvälisten että aasianlaajuisten hankkeiden kohdalla.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. heinäkuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Lähde: European Commission, Strategy Paper and Indicative Programme for multi-country programmes in Asia 2005—2006, sivu 11 (elokuu 2004).

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa (EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1).

2

(3)  Komission käyttöön ottaman toimintojohtamisen myötä suhteet Aasiaan on nyt koottu toimintoon 19 10, johon kuuluvat seuraavat alat: 19 10 01 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa; 19 10 02 Poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa; 19 10 03 Apu Aasian maiden kotiseudultaan siirtymään joutuneille väestöryhmille; 19 10 04 kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen liittyvät toimet Aasian kehitysmaissa; 19 10 06 Afganistanin kunnostamis- ja jälleenrakennusapu.

3

(4)  Kaakkois-Aasian maiden liitto, johon kuuluu kymmenen jäsentä: Indonesia, Malesia, Filippiinit, Singapore, Thaimaa, Brunei, Vietnam, Laos, Myanmar (Burma) ja Kambodzha.

4

(5)  Arviot perustuvat useista eri lähteistä, esimerkiksi lähetystöjen Internet-sivustoilta sekä maakohtaisista strategia-asiakirjoista, kerättyihin tietoihin. Tiedot eivät sisältyneet komission hallintotietojärjestelmään (CRIS).

5

(6)  Muita ohjelmia ovat: Asia Urbs, jonka avulla edistetään paikallisviranomaisten välisten verkostojen luomista ja yhteistyötä EU:n ja Aasian välillä, Asia Link, joka tukee verkostojen luomista ja vaihtoa EU:n alueella ja Aasiassa sijaitsevien yliopistojen välillä, sekä Asia ProEco, joka edistää kumppanuutta ympäristöalalla.

6

Asia Urbs

Asia Link

Asia ProEco

(7)  Ohjelmat rahoitetaan yhteisesti, joten ohjelmien tosiasiallinen arvo on korkeampi.

7

(8)  Eritelty 18. kesäkuuta 1998 hyväksytyssä rahoitusehdotuksessa.

8

(9)  Ainoastaan alustava tarkastus.

9

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Lähde:

(10)  Asia Invest: Asia Interprise -osuuteen liittyviä hankkeita ei ole otettu huomioon.

10

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Lähde:

(11)  KOM(94) 314 lopullinen, 13. heinäkuuta 1994.

11

(12)  KOM(2001) 469 lopullinen, 4. syyskuuta 2001.

12

(13)  Toukokuussa 2004 julkaistu, varainhoitovuotta 2005 koskevan Euroopan komission alustavan talousarvioesityksen liitteenä oleva komission valmisteluasiakirja.

13

(14)  Niiden lisäksi mainitaan Aasiaa koskeviin turvallisuuskysymyksiin sovellettavan monenvälisen lähestymistavan lujittaminen, maailmanlaajuiset taloutta koskevat säännökset (eli Maailman kauppajärjestöä koskevat ja maailmanlaajuiset taloussäännökset), sekä kulttuurisen ulottuvuuden huomioon ottaminen.

14

(15)  Keskeiset toiminta-alat määritetään periaatteessa maakohtaisten strategia-asiakirjojen avulla yhteistyössä kumppanuusmaan kanssa. Kun tietty ala on määritetty, komissio antaa sopimuspuolten tehtäväksi toteutettavuustutkimuksen, jonka perusteella laaditaan rahoitusehdotus; siihen sisältyy ehdotus hankkeesta ja sen toteuttamistavasta. Yli miljoonan euron suuruisten hankkeiden hyväksymisestä vastaa ALA-komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista.

15

(16)  Commission's Communication on Evaluation (SEC(2000) 1051).

16

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| IV | Komissio on vuodesta 2000 lähtien uudistanut ulkomaanavun hallinnointiaan ottamalla käyttöön muun muassa maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä monivuotiset maaohjelmat.
  (ensimmäinen ja toinen luetelmakohta) — Ensisijaisista menokohteista on aina sovittu yhdessä Aasian maiden hallitusten kanssa, ja ne ovat mahdollisuuksien mukaan perustuneet kansalaisyhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Komission käyttöönottamilla maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla pyritään yhdessä maakohtaisten ohjelmien kanssa kohdentamaan kehitysyhteistyömenot, myös taloudellisen yhteistyön menot, entistä paremmin.
  (kolmas luetelmakohta) — Komissio myöntää, että tuen kokonaisvaikutusta on vaikea mitata. Tämä pätee etenkin tekniseen apuun painottuviin hankkeisiin. EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan kuuluvat osatekijät vakiinnutettiin hanketasolla osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita, ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin. Tämä todennetaan riippumattomalla valvonnalla sekä pakollisilla väli- ja loppuarvioinneilla. |
| --- | --- |

IV

Komissio on vuodesta 2000 lähtien uudistanut ulkomaanavun hallinnointiaan ottamalla käyttöön muun muassa maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä monivuotiset maaohjelmat.

(ensimmäinen ja toinen luetelmakohta) — Ensisijaisista menokohteista on aina sovittu yhdessä Aasian maiden hallitusten kanssa, ja ne ovat mahdollisuuksien mukaan perustuneet kansalaisyhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Komission käyttöönottamilla maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla pyritään yhdessä maakohtaisten ohjelmien kanssa kohdentamaan kehitysyhteistyömenot, myös taloudellisen yhteistyön menot, entistä paremmin.

(kolmas luetelmakohta) — Komissio myöntää, että tuen kokonaisvaikutusta on vaikea mitata. Tämä pätee etenkin tekniseen apuun painottuviin hankkeisiin. EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan kuuluvat osatekijät vakiinnutettiin hanketasolla osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita, ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin. Tämä todennetaan riippumattomalla valvonnalla sekä pakollisilla väli- ja loppuarvioinneilla.

| V | (ensimmäinen luetelmakohta) — Hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheiden väliset sekä toteutusvaiheessa todetut viiveet liittyvät kahdenvälisiin hankkeisiin, jotka suunniteltiin ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista. Uudistuksella, johon liittyi muun muassa EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen (tammikuussa 2001) ja avun hallinnointivastuun siirtäminen komission lähetystöihin, sekä uudella varainhoitoasetuksella (joka tuli voimaan tammikuussa 2003) varmistetaan, että hankkeisiin liittyviä viiveitä voidaan vähentää ja lyhentää.
  Kaikki hankkeet suunnitellaan nykyisin siten, että niihin liittyy pakollinen seuranta-, tarkastus- ja arviointisuunnitelma. Vuodesta 2000 lähtien on lisäksi järjestelmällisesti käytetty riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamaa seurantaa, joka on osoittanut, että Aasiassa toteutettavat taloudellista yhteistyötä koskevat hankkeet tarjoavat hyvät mahdollisuudet kestävien tulosten saavuttamiseen.
  (toinen luetelmakohta) — Hakumenettelyt perustuvat varainhoitoasetuksiin, ja niillä pyritään mahdollisimman avoimeen ja tasapuoliseen menettelyyn. Hakijoille järjestetään yleisiä tiedotustilaisuuksia ja -päiviä ja tietoa tarjotaan myös säännöllisesti päivitettävillä verkkosivustoilla, joilla annetaan mm. vastauksia usein esitettyihin kysymyksiin. Aasianlaajuisia hankkeita hallinnoidaan sen vuoksi hyvin, eikä suurempia viiveitä ole esiintynyt. Lisäksi aasianlaajuisilla hankkeilla saavutettavien tulosten kestävyys on riippumattomassa seurannassa todettu hyväksi. |
| --- | --- |

V

(ensimmäinen luetelmakohta) — Hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheiden väliset sekä toteutusvaiheessa todetut viiveet liittyvät kahdenvälisiin hankkeisiin, jotka suunniteltiin ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista. Uudistuksella, johon liittyi muun muassa EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen (tammikuussa 2001) ja avun hallinnointivastuun siirtäminen komission lähetystöihin, sekä uudella varainhoitoasetuksella (joka tuli voimaan tammikuussa 2003) varmistetaan, että hankkeisiin liittyviä viiveitä voidaan vähentää ja lyhentää.

Kaikki hankkeet suunnitellaan nykyisin siten, että niihin liittyy pakollinen seuranta-, tarkastus- ja arviointisuunnitelma. Vuodesta 2000 lähtien on lisäksi järjestelmällisesti käytetty riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamaa seurantaa, joka on osoittanut, että Aasiassa toteutettavat taloudellista yhteistyötä koskevat hankkeet tarjoavat hyvät mahdollisuudet kestävien tulosten saavuttamiseen.

(toinen luetelmakohta) — Hakumenettelyt perustuvat varainhoitoasetuksiin, ja niillä pyritään mahdollisimman avoimeen ja tasapuoliseen menettelyyn. Hakijoille järjestetään yleisiä tiedotustilaisuuksia ja -päiviä ja tietoa tarjotaan myös säännöllisesti päivitettävillä verkkosivustoilla, joilla annetaan mm. vastauksia usein esitettyihin kysymyksiin. Aasianlaajuisia hankkeita hallinnoidaan sen vuoksi hyvin, eikä suurempia viiveitä ole esiintynyt. Lisäksi aasianlaajuisilla hankkeilla saavutettavien tulosten kestävyys on riippumattomassa seurannassa todettu hyväksi.

| VI | (ensimmäinen luetelmakohta) — Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena ja on sitoutunut ottamaan siihen liittyvät näkökohdat tarkasti huomioon laatiessaan maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja/tai maaohjelmia. Komissio pyrkii parantamaan toimintoselvityksensä sisäistä johdonmukaisuutta ja kehittämään riittävät indikaattorit.
  (toinen luetelmakohta) — Vuosina 2002—2005 toteutettu EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistus ja etenkin hallinnointivastuun siirtäminen lähetystöille ovat parantaneet ja parantavat myös vastaisuudessa kahdenvälisten hankkeiden toteuttamista ja valvontaa paikan päällä. Hankkeiden rahoitussopimuksissa edellytetään nykyisin johdonmukaisesti arvioinnin suorittamista.
  Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla hakijat johdonmukaisen viitekehyksen käyttämiseen. Tämä puolestaan auttaa saavuttamaan entistä kestävämpiä tuloksia.
  (kolmas luetelmakohta) — Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa.
  (neljäs luetelmakohta) — Vuonna 2002 käyttöönotetulla tulosperusteisella seurannalla saadaan vakiomuotoista seurantatietoa hankkeista ja ohjelmista. |
| --- | --- |

VI

(ensimmäinen luetelmakohta) — Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena ja on sitoutunut ottamaan siihen liittyvät näkökohdat tarkasti huomioon laatiessaan maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja/tai maaohjelmia. Komissio pyrkii parantamaan toimintoselvityksensä sisäistä johdonmukaisuutta ja kehittämään riittävät indikaattorit.

(toinen luetelmakohta) — Vuosina 2002—2005 toteutettu EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistus ja etenkin hallinnointivastuun siirtäminen lähetystöille ovat parantaneet ja parantavat myös vastaisuudessa kahdenvälisten hankkeiden toteuttamista ja valvontaa paikan päällä. Hankkeiden rahoitussopimuksissa edellytetään nykyisin johdonmukaisesti arvioinnin suorittamista.

Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla hakijat johdonmukaisen viitekehyksen käyttämiseen. Tämä puolestaan auttaa saavuttamaan entistä kestävämpiä tuloksia.

(kolmas luetelmakohta) — Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa.

(neljäs luetelmakohta) — Vuonna 2002 käyttöönotetulla tulosperusteisella seurannalla saadaan vakiomuotoista seurantatietoa hankkeista ja ohjelmista.

HUOMAUTUKSET

| 20. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kohdentamattomaan tukeen voi liittyä riskejä kaikilla yhteistyöaloilla. Komissio on kuitenkin vuonna 2002 toteuttamallaan ulkomaanavun hallinnointia koskevalla uudistuksella, maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla sekä Aasiaa koskevilla strategisilla tiedonannoillaan varmistanut sen, että EY:n ja Aasian välisen yhteistyön lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet säilyvät selkeästi rajattuina. Näin voidaan vähentää edellä mainittuja riskejä. |
| --- | --- |

20.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kohdentamattomaan tukeen voi liittyä riskejä kaikilla yhteistyöaloilla. Komissio on kuitenkin vuonna 2002 toteuttamallaan ulkomaanavun hallinnointia koskevalla uudistuksella, maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla sekä Aasiaa koskevilla strategisilla tiedonannoillaan varmistanut sen, että EY:n ja Aasian välisen yhteistyön lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet säilyvät selkeästi rajattuina. Näin voidaan vähentää edellä mainittuja riskejä.

| 22. | Yhteisen edun käsitettä ei voida tulkita keinoksi, jolla suojataan EU:n etuja. Tiedonannossa ei millään tavoin tueta tulkintaa, jonka mukaan yhteistyöstä hyötyisi pääasiassa vain toinen osapuoli. |
| --- | --- |

22.

Yhteisen edun käsitettä ei voida tulkita keinoksi, jolla suojataan EU:n etuja. Tiedonannossa ei millään tavoin tueta tulkintaa, jonka mukaan yhteistyöstä hyötyisi pääasiassa vain toinen osapuoli.

| 23. | Taloudellisella yhteistyöllä pyritään vilkastuttamaan EU:n ja Aasian välistä kauppaa sekä lisäämään näiden alueiden välisiä investointeja. Tavoitteena on luoda elinvoimaista yksityissektoria tukeva toimintaympäristö. Tällaisten ja muiden vastaavien toimien tarkoituksena on edistää kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista ja tukea Aasian maiden talouksien liittämistä osaksi maailmantaloutta. Taloudellisella yhteistyöllä tuetaan ja helpotetaan näin komission kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista Aasiassa. |
| --- | --- |

23.

Taloudellisella yhteistyöllä pyritään vilkastuttamaan EU:n ja Aasian välistä kauppaa sekä lisäämään näiden alueiden välisiä investointeja. Tavoitteena on luoda elinvoimaista yksityissektoria tukeva toimintaympäristö. Tällaisten ja muiden vastaavien toimien tarkoituksena on edistää kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista ja tukea Aasian maiden talouksien liittämistä osaksi maailmantaloutta. Taloudellisella yhteistyöllä tuetaan ja helpotetaan näin komission kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista Aasiassa.

| 24. | Ks. 22 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

24.

Ks. 22 kohtaan annettu vastaus.

| 25. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että indikaattoreiden laadintaa ja seurantaa on tarpeen parantaa. Komissio on ottanut tämän huomioon vuosia 2005—2006 koskevien maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen sekä niihin liittyvien maaohjelmien valmistelussa.
  Nykyisissä ohjelmasuunnittelua koskevissa ohjeissa todetaan, että avustuskohteiden määrää olisi rajoitettava. EY on lisäksi saamiensa kokemusten perusteella vähentänyt aasianlaajuisten ohjelmien lukumäärää vuodesta 2004 lähtien. Ohjelmia on nykyisin viiden sijasta kolme. |
| --- | --- |

25.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että indikaattoreiden laadintaa ja seurantaa on tarpeen parantaa. Komissio on ottanut tämän huomioon vuosia 2005—2006 koskevien maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen sekä niihin liittyvien maaohjelmien valmistelussa.

Nykyisissä ohjelmasuunnittelua koskevissa ohjeissa todetaan, että avustuskohteiden määrää olisi rajoitettava. EY on lisäksi saamiensa kokemusten perusteella vähentänyt aasianlaajuisten ohjelmien lukumäärää vuodesta 2004 lähtien. Ohjelmia on nykyisin viiden sijasta kolme.

| 26. | Komissio katsoo, että Aasiaa koskevissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa ei tehdä eikä pitäisikään tehdä tiukkaa eroa taloudellista yhteistyötä koskevien strategioiden ja rahoitusyhteistyötä sekä teknistä yhteistyötä koskevien strategioiden välillä, koska kyseiset strategiat tukevat sekä toisiaan että Aasiaa koskevan EY:n kokonaisstrategian toteuttamista. Myöskään köyhien asemaa parantavaa talouspolitiikkaa ja köyhyyden vähentämiseen tähtäävää politiikkaa ei eroteta toisistaan tukea saavien Aasian maiden maakohtaisissa suunnitelmissa. Sama suuntaus näkyy myös jokin aika sitten ehdotetuissa ulkoisten toimien välineissä, joissa ei enää eroteta toisistaan rahoitusyhteistyötä, teknistä yhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

26.

Komissio katsoo, että Aasiaa koskevissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa ei tehdä eikä pitäisikään tehdä tiukkaa eroa taloudellista yhteistyötä koskevien strategioiden ja rahoitusyhteistyötä sekä teknistä yhteistyötä koskevien strategioiden välillä, koska kyseiset strategiat tukevat sekä toisiaan että Aasiaa koskevan EY:n kokonaisstrategian toteuttamista. Myöskään köyhien asemaa parantavaa talouspolitiikkaa ja köyhyyden vähentämiseen tähtäävää politiikkaa ei eroteta toisistaan tukea saavien Aasian maiden maakohtaisissa suunnitelmissa. Sama suuntaus näkyy myös jokin aika sitten ehdotetuissa ulkoisten toimien välineissä, joissa ei enää eroteta toisistaan rahoitusyhteistyötä, teknistä yhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä.

| 27. | Tilintarkastustuomioistuimen alueellisesta ulottuvuudesta esittämistä huomautuksista komissio toteaa, että aasianlaajuisia ohjelmia olisi tarkasteltava ohjelmakohtaisesti. Komissio kannustaa hakijoita ehdottamaan hankkeita, joihin osallistuu useampia Aasian maita, jotta yritysten välillä saataisiin aikaan rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

27.

Tilintarkastustuomioistuimen alueellisesta ulottuvuudesta esittämistä huomautuksista komissio toteaa, että aasianlaajuisia ohjelmia olisi tarkasteltava ohjelmakohtaisesti. Komissio kannustaa hakijoita ehdottamaan hankkeita, joihin osallistuu useampia Aasian maita, jotta yritysten välillä saataisiin aikaan rajatylittävää yhteistyötä.

| 29. | Komissio pyrkii uudella toimintoperusteiseen johtamiseen ja budjetointiin perustuvalla lähestymistavallaan parantamaan budjettineuvotteluja. Näissä neuvotteluissa asetetaan ensisijaiset poliittiset kokonaistavoitteet, arvioidaan, miten kyseiset tavoitteet vaikuttavat parhaillaan toteutettavaan toimintaan ja tämän toiminnan tavoitteisiin, sekä päätetään, miten resurssit on tältä pohjalta jaettava. Tällaisessa politiikkaan painottuvassa keskustelussa, johon budjettivallan käyttäjä suhtautuu myönteisesti, pitäisi voida keskittyä yksittäisten budjettikohtien sijasta yhä enemmän toimintotason kokonaisuuksiin. |
| --- | --- |

29.

Komissio pyrkii uudella toimintoperusteiseen johtamiseen ja budjetointiin perustuvalla lähestymistavallaan parantamaan budjettineuvotteluja. Näissä neuvotteluissa asetetaan ensisijaiset poliittiset kokonaistavoitteet, arvioidaan, miten kyseiset tavoitteet vaikuttavat parhaillaan toteutettavaan toimintaan ja tämän toiminnan tavoitteisiin, sekä päätetään, miten resurssit on tältä pohjalta jaettava. Tällaisessa politiikkaan painottuvassa keskustelussa, johon budjettivallan käyttäjä suhtautuu myönteisesti, pitäisi voida keskittyä yksittäisten budjettikohtien sijasta yhä enemmän toimintotason kokonaisuuksiin.

| 31. | Komissio myöntää, että tavoitteet on määritelty melko yleisesti ja että niitä voitaisiin tarkentaa nykyisestä. Tämä otetaan huomioon toimintoselvitykseen liittyvässä parannustyössä. |
| --- | --- |

31.

Komissio myöntää, että tavoitteet on määritelty melko yleisesti ja että niitä voitaisiin tarkentaa nykyisestä. Tämä otetaan huomioon toimintoselvitykseen liittyvässä parannustyössä.

| 32. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä vaikutusindikaattoreista. Se katsoo, että vaikutusten mittaamiseksi tarvitaan realistinen menetelmä, jossa otetaan huomioon EU:n panoksen rajallinen luonne sekä jäsenvaltioiden toteuttamat samankaltaiset ohjelmat. EY:n panoksella voidaan edistää vain kaupan ja sijoitustoiminnan kasvua, joskaan kyseinen panos ei yksin riitä aikaansaamaan tätä vaikutusta. Komissio pyrkii kehittämään ja parantamaan nykyisiä indikaattoreita entistä tarkoituksenmukaisempien indikaattoreiden luomiseksi. |
| --- | --- |

32.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä vaikutusindikaattoreista. Se katsoo, että vaikutusten mittaamiseksi tarvitaan realistinen menetelmä, jossa otetaan huomioon EU:n panoksen rajallinen luonne sekä jäsenvaltioiden toteuttamat samankaltaiset ohjelmat. EY:n panoksella voidaan edistää vain kaupan ja sijoitustoiminnan kasvua, joskaan kyseinen panos ei yksin riitä aikaansaamaan tätä vaikutusta. Komissio pyrkii kehittämään ja parantamaan nykyisiä indikaattoreita entistä tarkoituksenmukaisempien indikaattoreiden luomiseksi.

| 33. | Toimintoselvityksessä annetaan tiedot kunkin keskeisen tavoitteen suhteen aikaisemmin saavutetuista tuloksista ja selvitetään, miten tuloksilla edistetään kunkin tavoitteen saavuttamista. Komissio kehittää parhaillaan indikaattoreita, jotka painottuvat entistä enemmän tuloksiin. |
| --- | --- |

33.

Toimintoselvityksessä annetaan tiedot kunkin keskeisen tavoitteen suhteen aikaisemmin saavutetuista tuloksista ja selvitetään, miten tuloksilla edistetään kunkin tavoitteen saavuttamista. Komissio kehittää parhaillaan indikaattoreita, jotka painottuvat entistä enemmän tuloksiin.

| 34.—35. | Hankkeet ja ohjelmat perustuivat vuoteen 2001 asti suoraan politiikan tavoitteisiin. Vuodesta 2002 lähtien tuet on pyritty maaohjelmien avulla kohdentamaan paremmin, myös taloudellisen yhteistyön alalla. Toiminta-aloja on näin saatu vähennettyä ja alakohtaisia tavoitteita selkeytettyä. Komissio myöntää, että tuen kokonaisvaikutusta on vaikea mitata. Tämä pätee etenkin tekniseen apuun painottuviin hankkeisiin.
  EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan sisältyvät vaiheet vakiinnutettiin osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin. Tämä todennetaan jälkikäteen pakollisilla väli- ja loppuarvioinneilla. |
| --- | --- |

34.—35.

Hankkeet ja ohjelmat perustuivat vuoteen 2001 asti suoraan politiikan tavoitteisiin. Vuodesta 2002 lähtien tuet on pyritty maaohjelmien avulla kohdentamaan paremmin, myös taloudellisen yhteistyön alalla. Toiminta-aloja on näin saatu vähennettyä ja alakohtaisia tavoitteita selkeytettyä. Komissio myöntää, että tuen kokonaisvaikutusta on vaikea mitata. Tämä pätee etenkin tekniseen apuun painottuviin hankkeisiin.

EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan sisältyvät vaiheet vakiinnutettiin osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin. Tämä todennetaan jälkikäteen pakollisilla väli- ja loppuarvioinneilla.

| 39. | Kahdenvälisillä taloudellista yhteistyötä koskevilla hankkeilla pyritään taloudellisen yhteistyön alalla asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka puolestaan perustuvat kunkin yksittäisen maan köyhyyden vähentämisstrategiassa ja kansallisessa kehittämissuunnitelmassa asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä muiden rahoittajien kanssa saadakseen aikaan kerrannaisvaikutuksia ja varmistaakseen näin sen, että yhteisön rajallisella rahoituspanoksella saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus.
  Monien taloudellisen yhteistyön alalla toteutettavien hankkeiden vaikutukset ovat nähtävissä vasta pitkällä aikavälillä. Kaikkien tulevien hankkeiden vaikutuksia mitataan vastaisuudessa entistä johdonmukaisemmin nykyisillä parannetuilla seuranta- ja arviointimenettelyillä. |
| --- | --- |

39.

Kahdenvälisillä taloudellista yhteistyötä koskevilla hankkeilla pyritään taloudellisen yhteistyön alalla asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka puolestaan perustuvat kunkin yksittäisen maan köyhyyden vähentämisstrategiassa ja kansallisessa kehittämissuunnitelmassa asetettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä muiden rahoittajien kanssa saadakseen aikaan kerrannaisvaikutuksia ja varmistaakseen näin sen, että yhteisön rajallisella rahoituspanoksella saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus.

Monien taloudellisen yhteistyön alalla toteutettavien hankkeiden vaikutukset ovat nähtävissä vasta pitkällä aikavälillä. Kaikkien tulevien hankkeiden vaikutuksia mitataan vastaisuudessa entistä johdonmukaisemmin nykyisillä parannetuilla seuranta- ja arviointimenettelyillä.

| 40.—41. | Hankkeen valmisteluun kuluva aika on verrannollinen hankkeen sisällön määrittelyn vaatimaan työhön. Viimeksi mainittu muodostuu määrittelyvaiheesta, jossa arvioidaan kulloisellakin alalla vallitseva tilanne ja määritetään tärkeimmät ratkaistavat ongelmat, todennäköiset tuensaajat ja mahdolliset toteutusjärjestelyt, sekä ennakkoarvioinnista, jossa päätetään hankkeen yksityiskohdista yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, tuensaajien ja rahoittajien kanssa. Viimeksi mainittuun vaiheeseen sisältyy yleensä talous- ja rahoitusanalyysi sekä ympäristö- ja sukupuolivaikutusten arviointi. Hanke käynnistetään (yleensä 6 kuukauden pituisella) aloitusvaiheella, jonka aikana varmistetaan ehdotettujen toimien oikea-aikaisuus ja kustannustehokkuus. |
| --- | --- |

40.—41.

Hankkeen valmisteluun kuluva aika on verrannollinen hankkeen sisällön määrittelyn vaatimaan työhön. Viimeksi mainittu muodostuu määrittelyvaiheesta, jossa arvioidaan kulloisellakin alalla vallitseva tilanne ja määritetään tärkeimmät ratkaistavat ongelmat, todennäköiset tuensaajat ja mahdolliset toteutusjärjestelyt, sekä ennakkoarvioinnista, jossa päätetään hankkeen yksityiskohdista yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, tuensaajien ja rahoittajien kanssa. Viimeksi mainittuun vaiheeseen sisältyy yleensä talous- ja rahoitusanalyysi sekä ympäristö- ja sukupuolivaikutusten arviointi. Hanke käynnistetään (yleensä 6 kuukauden pituisella) aloitusvaiheella, jonka aikana varmistetaan ehdotettujen toimien oikea-aikaisuus ja kustannustehokkuus.

| 42.—43. | Hankkeiden ja ohjelmien toteuttaminen on parantunut sen jälkeen, kun EY:n ulkomaanavun hallinnointi uudistettiin ja hallinnointivastuu siirrettiin lähetystöille. Tähän on kuitenkin väistämättä tarvittu tietty siirtymäjakso lähetystöjen uuden henkilöstön rekrytointia ja perusteellista kouluttamista varten.
  Asiantuntemuksen puutetta arvioitaessa on otettava huomioon se, ettei erittäin päteviä kaupan alan teknisiä avustajia ei ole saatavilla riittävästi. Komissio on pyrkinyt korjaamaan tilannetta parantamalla uuden kauppaa koskevan puitesopimuksen (joulukuu 2003) kohdentamista, perustamalla rahaston YK:n Kansainvälisen kauppakeskuksen kanssa (heinäkuu 2004) ja hyödyntämällä entistä paremmin asianomaisten YK:n järjestöjen asiantuntemusta. |
| --- | --- |

42.—43.

Hankkeiden ja ohjelmien toteuttaminen on parantunut sen jälkeen, kun EY:n ulkomaanavun hallinnointi uudistettiin ja hallinnointivastuu siirrettiin lähetystöille. Tähän on kuitenkin väistämättä tarvittu tietty siirtymäjakso lähetystöjen uuden henkilöstön rekrytointia ja perusteellista kouluttamista varten.

Asiantuntemuksen puutetta arvioitaessa on otettava huomioon se, ettei erittäin päteviä kaupan alan teknisiä avustajia ei ole saatavilla riittävästi. Komissio on pyrkinyt korjaamaan tilannetta parantamalla uuden kauppaa koskevan puitesopimuksen (joulukuu 2003) kohdentamista, perustamalla rahaston YK:n Kansainvälisen kauppakeskuksen kanssa (heinäkuu 2004) ja hyödyntämällä entistä paremmin asianomaisten YK:n järjestöjen asiantuntemusta.

| 44. | EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamiseen liittyi kaikkien hankkeen elinkaaren hallintaan kuuluvien vaiheiden vakiinnuttaminen osaksi hanketyötä. Tämä korostuu johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvassa lähestymistavassa, joka perustuu hankkeen tavoitteiden, tarkoituksen, tulosten ja toimien sekä objektiivisesti todennettavissa olevien indikaattoreiden ja ennalta valittujen todentamismenetelmien määrittämiseen. |
| --- | --- |

44.

EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamiseen liittyi kaikkien hankkeen elinkaaren hallintaan kuuluvien vaiheiden vakiinnuttaminen osaksi hanketyötä. Tämä korostuu johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvassa lähestymistavassa, joka perustuu hankkeen tavoitteiden, tarkoituksen, tulosten ja toimien sekä objektiivisesti todennettavissa olevien indikaattoreiden ja ennalta valittujen todentamismenetelmien määrittämiseen.

| 46. | Hankkeiden seurantaa on äskettäin tehostettu tarkentamalla johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa. Yleistavoite, hankkeen tarkoitus, tulokset ja toimet sekä tuloksia mittaavat erityisindikaattorit määritellään tämän ansiosta nyt entistä selkeämmin. Seurantaa on parannettu myös ottamalla käyttöön tulosperusteinen seuranta, josta vastaavat riippumattomat asiantuntijat. |
| --- | --- |

46.

Hankkeiden seurantaa on äskettäin tehostettu tarkentamalla johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa. Yleistavoite, hankkeen tarkoitus, tulokset ja toimet sekä tuloksia mittaavat erityisindikaattorit määritellään tämän ansiosta nyt entistä selkeämmin. Seurantaa on parannettu myös ottamalla käyttöön tulosperusteinen seuranta, josta vastaavat riippumattomat asiantuntijat.

| 47. | Riippumattomien asiantuntijoiden toteuttama johdonmukainen seuranta on ollut käytössä vuodesta 2000 alkaen. Asiantuntijoita on pyydetty arvioimaan valittujen hankkeiden merkityksellisyyttä, tuloksekkuutta, tehokkuutta, vaikutuksia sekä kestävyyttä vuotuisen toimintasuunnitelman mukaisesti. Seuranta on osoittanut, että Aasiassa toteutetuilla taloudellista yhteistyötä koskevilla hankkeilla on saavutettu kestäviä tuloksia.
  EY otti lisäksi vuonna 2002 käyttöön laadun tukijärjestelmän, jonka avulla hankkeiden suunnittelua voidaan määrittely- ja laadintavaiheissa seurata entistä paremmin. Kestävyyttä koskevat suunnitelmat tarkastetaan nykyisin huolellisesti kyseisessä menettelyssä.
  Kestävyys on erityiskriteeri, jonka perusteella hanketta arvioidaan laadun tukijärjestelmän kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

47.

Riippumattomien asiantuntijoiden toteuttama johdonmukainen seuranta on ollut käytössä vuodesta 2000 alkaen. Asiantuntijoita on pyydetty arvioimaan valittujen hankkeiden merkityksellisyyttä, tuloksekkuutta, tehokkuutta, vaikutuksia sekä kestävyyttä vuotuisen toimintasuunnitelman mukaisesti. Seuranta on osoittanut, että Aasiassa toteutetuilla taloudellista yhteistyötä koskevilla hankkeilla on saavutettu kestäviä tuloksia.

EY otti lisäksi vuonna 2002 käyttöön laadun tukijärjestelmän, jonka avulla hankkeiden suunnittelua voidaan määrittely- ja laadintavaiheissa seurata entistä paremmin. Kestävyyttä koskevat suunnitelmat tarkastetaan nykyisin huolellisesti kyseisessä menettelyssä.

Kestävyys on erityiskriteeri, jonka perusteella hanketta arvioidaan laadun tukijärjestelmän kaikissa vaiheissa.

| 48.—49. | Vuoden 2002 lopulla käyttöön otetussa laadun tukijärjestelmässä hankkeiden suunnitteluun kuuluu pakollinen väli- ja loppuarviointi, joiden menot rahoitetaan erillisestä budjettikohdasta. Etenkin väliarvioinnilla pyritään siihen, että puutteet havaitaan ja niiden korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. Tukien hallinnointivastuun hajauttamisella ja järjestelmällisellä ulkopuolisella seurannalla varmistetaan, että tilannetta voidaan seurata tarkkaan, jolloin puutteet voidaan havaita ja korjata ajoissa. |
| --- | --- |

48.—49.

Vuoden 2002 lopulla käyttöön otetussa laadun tukijärjestelmässä hankkeiden suunnitteluun kuuluu pakollinen väli- ja loppuarviointi, joiden menot rahoitetaan erillisestä budjettikohdasta. Etenkin väliarvioinnilla pyritään siihen, että puutteet havaitaan ja niiden korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. Tukien hallinnointivastuun hajauttamisella ja järjestelmällisellä ulkopuolisella seurannalla varmistetaan, että tilannetta voidaan seurata tarkkaan, jolloin puutteet voidaan havaita ja korjata ajoissa.

| 52. | Aasianlaajuisissa ohjelmissa, kuten ulkomaanavun hallinnoinnissa yleensäkin, hakijoille annettavia ohjeita tarkistetaan jatkuvasti ja hakumenettelyjä pyritään yksinkertaistamaan mahdollisimman paljon. Tavoitteena on löytää tasapaino läpinäkyvyyden ja tasapuolisuuden takaamiseksi tarvittavien raskaiden menettelyjen ja hakijoiden toivomien yksinkertaisten menettelyjen välillä. |
| --- | --- |

52.

Aasianlaajuisissa ohjelmissa, kuten ulkomaanavun hallinnoinnissa yleensäkin, hakijoille annettavia ohjeita tarkistetaan jatkuvasti ja hakumenettelyjä pyritään yksinkertaistamaan mahdollisimman paljon. Tavoitteena on löytää tasapaino läpinäkyvyyden ja tasapuolisuuden takaamiseksi tarvittavien raskaiden menettelyjen ja hakijoiden toivomien yksinkertaisten menettelyjen välillä.

| 53. | Yhtiön perussääntöä ja/tai yhtiöjärjestystä tarvitaan, jotta hakijoiden asema ja kansalaisuus voitaisiin määrittää ja näin varmistaa, että oikeusperustassa asetettuja vaatimuksia noudatetaan.
  Kumppaneiden on allekirjoitettava ”kumppanuussopimus”, jossa ne sitoutuvat hoitamaan tehtävänsä, jos ehdotus valitaan. |
| --- | --- |

53.

Yhtiön perussääntöä ja/tai yhtiöjärjestystä tarvitaan, jotta hakijoiden asema ja kansalaisuus voitaisiin määrittää ja näin varmistaa, että oikeusperustassa asetettuja vaatimuksia noudatetaan.

Kumppaneiden on allekirjoitettava ”kumppanuussopimus”, jossa ne sitoutuvat hoitamaan tehtävänsä, jos ehdotus valitaan.

| 54. | Järjestelystä, jossa tuensaajina ovat voittoa tavoittelemattomat yrityksiä edustavat välittäjät, saadaan se etu, että kyseisillä välittäjillä on riittävät rakenteet hankkeilla saavutettuihin myönteisiin tuloksiin perustuvien kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi.
  Sitä mahdollisuutta, että voittoa tavoittelevat yritykset voisivat hakea tukea aasianlaajuisista ohjelmista, tutkitaan parhaillaan. Ehtona on, että tuensaajat eivät saa voittoa yhteisrahoitetuista hankkeista.
  Periaatetta, jonka mukaan tuensaajan on oltava voittoa tavoittelematon organisaatio, tarkistetaan parhaillaan. Tarkistus saattaa helpottaa tämänkaltaisten taloudellista yhteistyötä koskevien hankkeiden toteuttamista tilintarkastustuomioistuimen ehdottamalla tavalla. |
| --- | --- |

54.

Järjestelystä, jossa tuensaajina ovat voittoa tavoittelemattomat yrityksiä edustavat välittäjät, saadaan se etu, että kyseisillä välittäjillä on riittävät rakenteet hankkeilla saavutettuihin myönteisiin tuloksiin perustuvien kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi.

Sitä mahdollisuutta, että voittoa tavoittelevat yritykset voisivat hakea tukea aasianlaajuisista ohjelmista, tutkitaan parhaillaan. Ehtona on, että tuensaajat eivät saa voittoa yhteisrahoitetuista hankkeista.

Periaatetta, jonka mukaan tuensaajan on oltava voittoa tavoittelematon organisaatio, tarkistetaan parhaillaan. Tarkistus saattaa helpottaa tämänkaltaisten taloudellista yhteistyötä koskevien hankkeiden toteuttamista tilintarkastustuomioistuimen ehdottamalla tavalla.

| 55. | EY on kahden viime vuoden aikana toteuttanut useita toimia, joilla on parannettu hakijoille annettavia ohjeita. Näihin kuuluvat muun muassa EU:n jäsenvaltioissa ja Aasian kumppanimaissa järjestettävät tiedotustilaisuudet, ohjelmaa käsittelevällä verkkosivustolla olevat, säännöllisesti päivitettävät sivut, joilla annetaan vastauksia usein esitettyihin kysymyksiin, sekä keskitetysti hallinnoidut sähköpostiosoitteet, joihin hakijat voivat lähettää kysymyksiään. Verkkosivustoilla annetaan ohjeet parhaisiin toimintatapoihin perustuvan hyvän hanke-ehdotuksen laatimista varten. Lähetystöjen ja päätoimipaikan välistä tehtävänjakoa on tältä osin selkiytetty sitä mukaa kuin hallinnointivastuuta on siirretty.
  EY on ottanut uusien aasianlaajuisten ohjelmien yhteydessä käyttöön ohjelmaosion, jonka avulla pyritään antamaan tuensaajille entistä paremmat valmiudet hankkeiden valmisteluun ja projektinhallintaan. |
| --- | --- |

55.

EY on kahden viime vuoden aikana toteuttanut useita toimia, joilla on parannettu hakijoille annettavia ohjeita. Näihin kuuluvat muun muassa EU:n jäsenvaltioissa ja Aasian kumppanimaissa järjestettävät tiedotustilaisuudet, ohjelmaa käsittelevällä verkkosivustolla olevat, säännöllisesti päivitettävät sivut, joilla annetaan vastauksia usein esitettyihin kysymyksiin, sekä keskitetysti hallinnoidut sähköpostiosoitteet, joihin hakijat voivat lähettää kysymyksiään. Verkkosivustoilla annetaan ohjeet parhaisiin toimintatapoihin perustuvan hyvän hanke-ehdotuksen laatimista varten. Lähetystöjen ja päätoimipaikan välistä tehtävänjakoa on tältä osin selkiytetty sitä mukaa kuin hallinnointivastuuta on siirretty.

EY on ottanut uusien aasianlaajuisten ohjelmien yhteydessä käyttöön ohjelmaosion, jonka avulla pyritään antamaan tuensaajille entistä paremmat valmiudet hankkeiden valmisteluun ja projektinhallintaan.

| 56. | Lähetystöt eivät voi avustaa hakijoita ehdotusten laatimisessa rikkomatta tasavertaisen kohtelun periaatetta. Ne tarjoavat tämän vuoksi vain edellä mainitun kaltaista apua.
  Lähetystöt voivat joka tapauksessa avustaa hakijoita vain tarjoamalla yleisohjeita. Ne eivät voi puuttua ehdotuksen yksityiskohtiin. |
| --- | --- |

56.

Lähetystöt eivät voi avustaa hakijoita ehdotusten laatimisessa rikkomatta tasavertaisen kohtelun periaatetta. Ne tarjoavat tämän vuoksi vain edellä mainitun kaltaista apua.

Lähetystöt voivat joka tapauksessa avustaa hakijoita vain tarjoamalla yleisohjeita. Ne eivät voi puuttua ehdotuksen yksityiskohtiin.

| 59. | Jokainen ehdotus, joka arvioidaan teknisestä ja taloudellisesta näkökulmasta, arvioidaan myös kestävyyden näkökulmasta. Lisäksi asianomaista komission lähetystöä (asianomaisia lähetystöjä) pyydetään muiden näkökohtien ohella esittämään huomautuksia siitä, miten kestäviä tuloksia hankkeella voidaan saavuttaa taloudellisesta, institutionaalisesta ja politiikan näkökulmasta. |
| --- | --- |

59.

Jokainen ehdotus, joka arvioidaan teknisestä ja taloudellisesta näkökulmasta, arvioidaan myös kestävyyden näkökulmasta. Lisäksi asianomaista komission lähetystöä (asianomaisia lähetystöjä) pyydetään muiden näkökohtien ohella esittämään huomautuksia siitä, miten kestäviä tuloksia hankkeella voidaan saavuttaa taloudellisesta, institutionaalisesta ja politiikan näkökulmasta.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 60. | Kuten ALA-asetuksissa todetaan, taloudellisella yhteistyöllä pyritään vilkastuttamaan EU:n ja ALA-maiden välistä kauppaa sekä lisäämään näiden alueiden välisiä investointeja. Tavoitteena on luoda elinvoimaista yksityissektoria tukeva toimintaympäristö. Tällaisten ja muiden vastaavanlaisten toimien tarkoituksena on edistää kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista ja tukea Aasian maiden talouksien liittämistä osaksi maailmantaloutta. Taloudellisella yhteistyöllä tuetaan ja helpotetaan näin komission kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista Aasiassa. Komission vuonna 2002 käyttöön ottamilla maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla pyritään lisäämään strategisen suunnittelun, ohjelmasuunnittelun ja toteutuksen keskinäistä johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

60.

Kuten ALA-asetuksissa todetaan, taloudellisella yhteistyöllä pyritään vilkastuttamaan EU:n ja ALA-maiden välistä kauppaa sekä lisäämään näiden alueiden välisiä investointeja. Tavoitteena on luoda elinvoimaista yksityissektoria tukeva toimintaympäristö. Tällaisten ja muiden vastaavanlaisten toimien tarkoituksena on edistää kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista ja tukea Aasian maiden talouksien liittämistä osaksi maailmantaloutta. Taloudellisella yhteistyöllä tuetaan ja helpotetaan näin komission kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamista Aasiassa. Komission vuonna 2002 käyttöön ottamilla maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla pyritään lisäämään strategisen suunnittelun, ohjelmasuunnittelun ja toteutuksen keskinäistä johdonmukaisuutta.

| 61. | Perustamissopimuksen 177 ja 181a artiklan mukaisesti komissio on vakaasti sitä mieltä, että taloudellisen yhteistyön on myös vastaisuudessa kuuluttava erottamattomasti sen kehitysyhteistyötoimiin osana yhtä yhtenäistä kehitysyhteistyöstrategiaa. Komissio myöntää kuitenkin, että taloudellista yhteistyötä koskevissa indikaattoreissa olisi otettava paremmin huomioon maakohtaiset tekijät. |
| --- | --- |

61.

Perustamissopimuksen 177 ja 181a artiklan mukaisesti komissio on vakaasti sitä mieltä, että taloudellisen yhteistyön on myös vastaisuudessa kuuluttava erottamattomasti sen kehitysyhteistyötoimiin osana yhtä yhtenäistä kehitysyhteistyöstrategiaa. Komissio myöntää kuitenkin, että taloudellista yhteistyötä koskevissa indikaattoreissa olisi otettava paremmin huomioon maakohtaiset tekijät.

| 62. | Komissio toteuttaa kokonaisstrategiaansa laatimillaan maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla sekä maaohjelmilla. Nämä asiakirjat sisältävät rahoitusyhteistyötä, teknistä yhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevia toimia, jotka tukevat ja täydentävät toisiaan.
  Toimintoperusteinen johtaminen on uusi johtamismalli, jonka toteutusta ja johdonmukaisuutta parannetaan parhaillaan. Toimintoselvityksiä ei kuitenkaan tulisi tarkastella erillisinä asiakirjoina, koska komissio käyttää kyseisiä selvityksiä yhdessä niiden muiden asiakirjojen kanssa, jotka muodostavat Aasiassa toteutettavien toimien perustan. |
| --- | --- |

62.

Komissio toteuttaa kokonaisstrategiaansa laatimillaan maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla sekä maaohjelmilla. Nämä asiakirjat sisältävät rahoitusyhteistyötä, teknistä yhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä koskevia toimia, jotka tukevat ja täydentävät toisiaan.

Toimintoperusteinen johtaminen on uusi johtamismalli, jonka toteutusta ja johdonmukaisuutta parannetaan parhaillaan. Toimintoselvityksiä ei kuitenkaan tulisi tarkastella erillisinä asiakirjoina, koska komissio käyttää kyseisiä selvityksiä yhdessä niiden muiden asiakirjojen kanssa, jotka muodostavat Aasiassa toteutettavien toimien perustan.

| 63. | Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena ja on sitoutunut ottamaan siihen liittyvät näkökohdat tarkkaan huomioon laatiessaan maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja/tai maaohjelmia. Komissio pyrkii lisäksi parantamaan toimintoselvityksensä sisäistä johdonmukaisuutta ja kehittämään riittävät indikaattorit. |
| --- | --- |

63.

Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena ja on sitoutunut ottamaan siihen liittyvät näkökohdat tarkkaan huomioon laatiessaan maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja/tai maaohjelmia. Komissio pyrkii lisäksi parantamaan toimintoselvityksensä sisäistä johdonmukaisuutta ja kehittämään riittävät indikaattorit.

| 64. | Hankkeet ja ohjelmat perustuivat vuoteen 2001 asti suoraan politiikan tavoitteisiin. Ensisijaisista menokohteista on aina sovittu yhdessä Aasian maiden hallitusten kanssa, ja ne ovat mahdollisuuksien mukaan perustuneet kansalaisyhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Vuodesta 2002 lähtien tuet on pyritty maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja maaohjelmien avulla kohdentamaan paremmin myös taloudellisessa yhteistyössä. Toiminta-aloja on näin saatu vähennettyä ja alakohtaisia tavoitteita selkeytettyä. |
| --- | --- |

64.

Hankkeet ja ohjelmat perustuivat vuoteen 2001 asti suoraan politiikan tavoitteisiin. Ensisijaisista menokohteista on aina sovittu yhdessä Aasian maiden hallitusten kanssa, ja ne ovat mahdollisuuksien mukaan perustuneet kansalaisyhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. Vuodesta 2002 lähtien tuet on pyritty maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja maaohjelmien avulla kohdentamaan paremmin myös taloudellisessa yhteistyössä. Toiminta-aloja on näin saatu vähennettyä ja alakohtaisia tavoitteita selkeytettyä.

| 65. | EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan kuuluvat osatekijät vakiinnutettiin osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita, ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin. |
| --- | --- |

65.

EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisen yhteydessä kaikki hankkeiden elinkaaren hallintaan kuuluvat osatekijät vakiinnutettiin osaksi hanketyötä. Sovellettaessa johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa käytössä on objektiivisesti todennettavissa olevia indikaattoreita, ja kustannusvaikuttavuutta voidaan arvioida ennalta määritetyin menetelmin.

| 66. | Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista hankkeista oli suunniteltu ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista. |
| --- | --- |

66.

Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista hankkeista oli suunniteltu ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista.

| 67. | EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistuksella ja tammikuussa 2003 voimaan tulleella uudella varainhoitoasetuksella on pystytty vähentämään ja lyhentämään hankkeisiin liittyviä viiveitä merkittävästi.
  Seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla soveltamaan johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa sekä laatimaan väli- ja loppuarvioinnit kaikista hankkeista ja ohjelmista.
  Kestävyyttä koskevat suunnitelmat tutkitaan nykyisin huolellisesti osana laadun tukijärjestelmää. Kestävyys on lisäksi yksi tulosperusteisessa seurannassa käytettävistä arviointiperusteista, jota käytetään järjestelmällisesti myös riippumattomien tahojen suorittamassa seurannassa. |
| --- | --- |

67.

EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistuksella ja tammikuussa 2003 voimaan tulleella uudella varainhoitoasetuksella on pystytty vähentämään ja lyhentämään hankkeisiin liittyviä viiveitä merkittävästi.

Seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla soveltamaan johdonmukaiseen viitekehykseen perustuvaa lähestymistapaa sekä laatimaan väli- ja loppuarvioinnit kaikista hankkeista ja ohjelmista.

Kestävyyttä koskevat suunnitelmat tutkitaan nykyisin huolellisesti osana laadun tukijärjestelmää. Kestävyys on lisäksi yksi tulosperusteisessa seurannassa käytettävistä arviointiperusteista, jota käytetään järjestelmällisesti myös riippumattomien tahojen suorittamassa seurannassa.

| 68. | Hankesuunnittelussa edellytetään jo nykyään yleistavoitteen, hankkeen tarkoituksen ja sen tulosten sekä siihen kuuluvien toimien selkeää määrittelyä. Vuoden 2002 lopulta lähtien on lisäksi johdonmukaisesti vaadittu kaikkien hankkeiden riippumatonta ulkopuolista arviointia. |
| --- | --- |

68.

Hankesuunnittelussa edellytetään jo nykyään yleistavoitteen, hankkeen tarkoituksen ja sen tulosten sekä siihen kuuluvien toimien selkeää määrittelyä. Vuoden 2002 lopulta lähtien on lisäksi johdonmukaisesti vaadittu kaikkien hankkeiden riippumatonta ulkopuolista arviointia.

| 69. | Komissio myöntää, että aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyt ovat monimutkaiset, vaikka ne pyritään kaikin keinoin pitämään mahdollisimman yksinkertaisina.
  Parhaillaan käynnissä olevalla varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen tarkistamisella pyritään siihen, että sääntöjen soveltaminen pienimuotoisiin hankkeisiin on aiempaa joustavampaa ja oikeasuhteisempaa, jolloin säännöt on entistä paremmin suhteutettu kulloisiinkin riskeihin.
  Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa. |
| --- | --- |

69.

Komissio myöntää, että aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyt ovat monimutkaiset, vaikka ne pyritään kaikin keinoin pitämään mahdollisimman yksinkertaisina.

Parhaillaan käynnissä olevalla varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen tarkistamisella pyritään siihen, että sääntöjen soveltaminen pienimuotoisiin hankkeisiin on aiempaa joustavampaa ja oikeasuhteisempaa, jolloin säännöt on entistä paremmin suhteutettu kulloisiinkin riskeihin.

Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa.

| 70. | Jos verkkosivustolla esitetään mallihakemus, vaarana on, että hakijat turvautuvat liikaa kyseiseen malliin. Komissio tarjoaa hakijoiden käyttöön yksityiskohtaiset tietosivut kaikista rahoitetuista hankkeista kunkin ohjelman verkkosivustolla.
  Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu edellyttämällä hakijoilta johdonmukaisen viitekehyksen käyttämistä. Se, että aasianlaajuisten ohjelmien säännöllinen seuranta on onnistunut erittäin hyvin, on osittain kyseisten viitekehysten ansiota. Komissio katsoo sen vuoksi, että hakijoilta olisi myös vastaisuudessa vaadittava johdonmukaisen viitekehyksen esittämistä. Komissio harkitsee tilintarkastustuomioistuimen ehdottamaa keskusrekisterin perustamista. |
| --- | --- |

70.

Jos verkkosivustolla esitetään mallihakemus, vaarana on, että hakijat turvautuvat liikaa kyseiseen malliin. Komissio tarjoaa hakijoiden käyttöön yksityiskohtaiset tietosivut kaikista rahoitetuista hankkeista kunkin ohjelman verkkosivustolla.

Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu edellyttämällä hakijoilta johdonmukaisen viitekehyksen käyttämistä. Se, että aasianlaajuisten ohjelmien säännöllinen seuranta on onnistunut erittäin hyvin, on osittain kyseisten viitekehysten ansiota. Komissio katsoo sen vuoksi, että hakijoilta olisi myös vastaisuudessa vaadittava johdonmukaisen viitekehyksen esittämistä. Komissio harkitsee tilintarkastustuomioistuimen ehdottamaa keskusrekisterin perustamista.

| 71. | Komissio on kahden viime vuoden aikana toteuttanut useita toimia, joilla on parannettu hakijoille annettavia ohjeita. Se on ottanut uusien aasianlaajuisten ohjelmien yhteydessä käyttöön ohjelmaosion, jonka toimilla pyritään antamaan tuensaajille entistä paremmat valmiudet hankkeiden valmisteluun ja projektinhallintaan.
  Lähetystöt eivät voi avustaa hakijoita ehdotusten laatimisessa rikkomatta tasavertaisen kohtelun periaatetta. Ne tarjoavat tämän vuoksi vain yleistä neuvontaa puuttumatta ehdotusten yksityiskohtiin. |
| --- | --- |

71.

Komissio on kahden viime vuoden aikana toteuttanut useita toimia, joilla on parannettu hakijoille annettavia ohjeita. Se on ottanut uusien aasianlaajuisten ohjelmien yhteydessä käyttöön ohjelmaosion, jonka toimilla pyritään antamaan tuensaajille entistä paremmat valmiudet hankkeiden valmisteluun ja projektinhallintaan.

Lähetystöt eivät voi avustaa hakijoita ehdotusten laatimisessa rikkomatta tasavertaisen kohtelun periaatetta. Ne tarjoavat tämän vuoksi vain yleistä neuvontaa puuttumatta ehdotusten yksityiskohtiin.

| 72. | Komissio mukauttaa jatkuvasti menettelyjään luodakseen parhaita menettelytapoja. Sekä aasianlaajuisten hankkeiden seurannassa että riippumattomassa ulkopuolisessa seurannassa käytetään nykyisin vakiomuotoisia raportteja. Lähetystöt ovat aktiivisesti osallistuneet tähän johdonmukaiseen seurantaan hallinnointivastuun hajauttamisesta lähtien. |
| --- | --- |

72.

Komissio mukauttaa jatkuvasti menettelyjään luodakseen parhaita menettelytapoja. Sekä aasianlaajuisten hankkeiden seurannassa että riippumattomassa ulkopuolisessa seurannassa käytetään nykyisin vakiomuotoisia raportteja. Lähetystöt ovat aktiivisesti osallistuneet tähän johdonmukaiseen seurantaan hallinnointivastuun hajauttamisesta lähtien.

---