# Uradni list C 275E/8. n

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 275E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 488. november 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 275E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 488. november 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2005/C 275E/1 | Skupno stališče (ES) št. 33/2005 z dne 6. septembra 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila | 1 |
| 2005/C 275E/2 | Skupno stališče (ES) št. 34/2005 z dne 23. septembra 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS | 19 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2005/C 275E/1

Skupno stališče (ES) št. 33/2005 z dne 6. septembra 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

1

2005/C 275E/2

Skupno stališče (ES) št. 34/2005 z dne 23. septembra 2005, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS

19

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 8.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 275/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 33/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 6. septembra 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/.../ES z dne ... o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

(2005/C 275 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Direktive 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (1) in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odpravljanje izkrivljanja konkurence med prevoznimi podjetji v državah članicah, pravilno delovanje notranjega trga in izboljšana konkurenčnost so odvisni od vzpostavitve pravičnih mehanizmov pristojbin za prevoznike za uporabo infrastrukture. Z Direktivo 1999/62/ES je bila že dosežena določena stopnja usklajenosti. |
| --- | --- |

(1)

Odpravljanje izkrivljanja konkurence med prevoznimi podjetji v državah članicah, pravilno delovanje notranjega trga in izboljšana konkurenčnost so odvisni od vzpostavitve pravičnih mehanizmov pristojbin za prevoznike za uporabo infrastrukture. Z Direktivo 1999/62/ES je bila že dosežena določena stopnja usklajenosti.

| (2) | Pravičnejši sistem pristojbin za uporabo cestne infrastrukture je ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega prometa v Skupnosti. Cilj, da se obstoječe cestno omrežje kar najbolje uporablja in da se negativni vpliv tega omrežja pomembno zmanjša, bi moral biti v korist zdrave gospodarske rasti in pravilnega delovanja notranjega trga dosežen brez uvajanja dodatnih obremenitev za prevoznike. |
| --- | --- |

(2)

Pravičnejši sistem pristojbin za uporabo cestne infrastrukture je ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega prometa v Skupnosti. Cilj, da se obstoječe cestno omrežje kar najbolje uporablja in da se negativni vpliv tega omrežja pomembno zmanjša, bi moral biti v korist zdrave gospodarske rasti in pravilnega delovanja notranjega trga dosežen brez uvajanja dodatnih obremenitev za prevoznike.

| (3) | Komisija je v Beli knjigi „Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev“ razglasila svojo namero, da bo predlagala direktivo o pristojbinah za uporabo cestne infrastrukture. Evropski parlament je s sprejetjem poročila z dne 12. februarja 2003 o zaključkih Bele knjige potrdil, da je potrebna uvedba pristojbin za infrastrukturo. Po Evropskem svetu v Göteborgu 15. junija 2001, ki je še posebej poudaril vprašanje trajnostnega prometa, sta tudi Evropska sveta v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 ter v Bruslju 20. in 21. marca 2003 pozdravila namero Komisije, da predloži novo direktivo o „Eurovinjeti“. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v Beli knjigi „Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev“ razglasila svojo namero, da bo predlagala direktivo o pristojbinah za uporabo cestne infrastrukture. Evropski parlament je s sprejetjem poročila z dne 12. februarja 2003 o zaključkih Bele knjige potrdil, da je potrebna uvedba pristojbin za infrastrukturo. Po Evropskem svetu v Göteborgu 15. junija 2001, ki je še posebej poudaril vprašanje trajnostnega prometa, sta tudi Evropska sveta v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 ter v Bruslju 20. in 21. marca 2003 pozdravila namero Komisije, da predloži novo direktivo o „Eurovinjeti“.

| (4) | Pri določanju cestnin Direktiva 1999/62/ES upošteva stroške gradnje infrastrukture, njenega obratovanja, vzdrževanja in razvoja. Da se zagotovi preglednost stroškov gradnje, ki se lahko upoštevajo, je potrebna posebna določba. |
| --- | --- |

(4)

Pri določanju cestnin Direktiva 1999/62/ES upošteva stroške gradnje infrastrukture, njenega obratovanja, vzdrževanja in razvoja. Da se zagotovi preglednost stroškov gradnje, ki se lahko upoštevajo, je potrebna posebna določba.

| (5) | Mednarodni prevozi v cestnem prometu so osredotočeni na vseevropsko cestno prometno omrežje. Poleg tega je dobro delovanje notranjega trga življenjskega pomena za komercialne prevoze. Okvir Skupnosti bi se moral tako uporabljati za komercialni promet na vseevropskem cestnem omrežju, kakor je opredeljeno v Odločbi št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (5). Države članice bi morale imeti pravico, da lahko v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju Pogodbe svobodno zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na cestah izven vseevropskega cestnega omrežja. |
| --- | --- |

(5)

Mednarodni prevozi v cestnem prometu so osredotočeni na vseevropsko cestno prometno omrežje. Poleg tega je dobro delovanje notranjega trga življenjskega pomena za komercialne prevoze. Okvir Skupnosti bi se moral tako uporabljati za komercialni promet na vseevropskem cestnem omrežju, kakor je opredeljeno v Odločbi št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (5). Države članice bi morale imeti pravico, da lahko v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju Pogodbe svobodno zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na cestah izven vseevropskega cestnega omrežja.

| (6) | Zaradi stroškovne učinkovitosti pri izvajanju cestninskih sistemov ni nujno, da se na celotni infrastrukturi, za katero se plačuje cestnina, uvedejo omejitve dostopa za nadziranje zaračunanih cestnin. Države članice se lahko odločijo, da to direktivo izvajajo tako, da cestnine zaračunavajo samo v določeni točki infrastrukture, na katero se cestnina nanaša. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stroškovne učinkovitosti pri izvajanju cestninskih sistemov ni nujno, da se na celotni infrastrukturi, za katero se plačuje cestnina, uvedejo omejitve dostopa za nadziranje zaračunanih cestnin. Države članice se lahko odločijo, da to direktivo izvajajo tako, da cestnine zaračunavajo samo v določeni točki infrastrukture, na katero se cestnina nanaša.

| (7) | Cestnine bi se morale oblikovati na podlagi načela povračila infrastrukturnih stroškov. V primerih, ko se takšna infrastruktura sofinancira iz splošnega proračuna Evropske unije, se prispevka iz sredstev Skupnosti ne sme povrniti s cestninami, razen če so v ustreznih instrumentih Skupnosti posebne določbe, ki pri opredelitvi zneska sofinanciranja upoštevajo bodoče dohodke iz cestnin. |
| --- | --- |

(7)

Cestnine bi se morale oblikovati na podlagi načela povračila infrastrukturnih stroškov. V primerih, ko se takšna infrastruktura sofinancira iz splošnega proračuna Evropske unije, se prispevka iz sredstev Skupnosti ne sme povrniti s cestninami, razen če so v ustreznih instrumentih Skupnosti posebne določbe, ki pri opredelitvi zneska sofinanciranja upoštevajo bodoče dohodke iz cestnin.

| (8) | Dejstvo, da uporabnik lahko sprejema odločitve, ki bodo vplivale na breme, ki ga bodo zanj predstavljale cestnine, s tem, da se odloči za okolju najbolj prijazna vozila in prometno manj obremenjene ure ali poti, je pomemben sestavni del sistema cestnih pristojbin. Države članice bi tako morale imeti možnost, da predvidijo različne cestnine glede na emisijsko kategorijo vozila (klasifikacija „EURO“) in raven škode, ki jo to vozilo povzroča cestam in krajem ter glede na čas vožnje in prometno obremenjenost. Takšno razlikovanje v ravneh cestnin bi moralo biti sorazmerno z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(8)

Dejstvo, da uporabnik lahko sprejema odločitve, ki bodo vplivale na breme, ki ga bodo zanj predstavljale cestnine, s tem, da se odloči za okolju najbolj prijazna vozila in prometno manj obremenjene ure ali poti, je pomemben sestavni del sistema cestnih pristojbin. Države članice bi tako morale imeti možnost, da predvidijo različne cestnine glede na emisijsko kategorijo vozila (klasifikacija „EURO“) in raven škode, ki jo to vozilo povzroča cestam in krajem ter glede na čas vožnje in prometno obremenjenost. Takšno razlikovanje v ravneh cestnin bi moralo biti sorazmerno z zastavljenim ciljem.

| (9) | Vidiki komercialnega zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture, ki jih ne ureja ta direktiva, bi morala spoštovati pravila Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Vidiki komercialnega zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture, ki jih ne ureja ta direktiva, bi morala spoštovati pravila Pogodbe.

| (10) | Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin in/ali uporabnin za infrastrukturo, da brez poseganja v člena 87 in 88 Pogodbe predvidijo ustrezno povračilo teh dajatev. Takšna povračila ne bi smela povzročiti izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, določena pa bi morala biti ob upoštevanju ustreznih določb prava Skupnosti, zlasti najnižjih stopenj davkov na vozila, določenih v Prilogi I k Direktivi 1999/62/ES, in določb Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (6). |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin in/ali uporabnin za infrastrukturo, da brez poseganja v člena 87 in 88 Pogodbe predvidijo ustrezno povračilo teh dajatev. Takšna povračila ne bi smela povzročiti izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, določena pa bi morala biti ob upoštevanju ustreznih določb prava Skupnosti, zlasti najnižjih stopenj davkov na vozila, določenih v Prilogi I k Direktivi 1999/62/ES, in določb Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (6).

| (11) | Kadar države članice pobirajo cestnine ali uporabnine za uporabo cest v vseevropskem cestnem omrežju, bi morale pri svojih načrtih vzdrževanja dati ustrezno prednost cestam, za katere se pobirajo te pristojbine. |
| --- | --- |

(11)

Kadar države članice pobirajo cestnine ali uporabnine za uporabo cest v vseevropskem cestnem omrežju, bi morale pri svojih načrtih vzdrževanja dati ustrezno prednost cestam, za katere se pobirajo te pristojbine.

| (12) | Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti gorskim regijam, kot so Alpe in Pireneji. Novi infrastrukturni projekti večjega obsega so velikokrat propadli zaradi pomanjkanja precejšnjih finančnih sredstev, ki bi bila za te projekte potrebna. V takšnih regijah se od uporabnikov torej lahko zahteva, da plačujejo pribitek, iz katerega se financirajo bistveni projekti, ki so velikega pomena za Evropo, vključno s tistimi, ki vključujejo različne vrste prometa po istem koridorju. Pribitek bi moral biti vezan na finančne potrebe posameznega projekta. Vezan pa bi moral biti tudi na osnovno raven cestnin, s čimer bi se izognili umetno visokim pristojbinam na kakšnem izmed koridorjev, kar bi lahko promet preusmerilo na druge koridorje in povzročilo lokalne zastoje ter neučinkovito uporabo omrežij. |
| --- | --- |

(12)

Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti gorskim regijam, kot so Alpe in Pireneji. Novi infrastrukturni projekti večjega obsega so velikokrat propadli zaradi pomanjkanja precejšnjih finančnih sredstev, ki bi bila za te projekte potrebna. V takšnih regijah se od uporabnikov torej lahko zahteva, da plačujejo pribitek, iz katerega se financirajo bistveni projekti, ki so velikega pomena za Evropo, vključno s tistimi, ki vključujejo različne vrste prometa po istem koridorju. Pribitek bi moral biti vezan na finančne potrebe posameznega projekta. Vezan pa bi moral biti tudi na osnovno raven cestnin, s čimer bi se izognili umetno visokim pristojbinam na kakšnem izmed koridorjev, kar bi lahko promet preusmerilo na druge koridorje in povzročilo lokalne zastoje ter neučinkovito uporabo omrežij.

| (13) | Pristojbine bi morale biti nediskriminatorne, njihovo pobiranje pa se mora izvajati brez pretiranih formalnosti in ne sme povzročati ovir na notranjih mejah. Zlasti tam, kjer se cestnine in/ali uporabnine pobirajo izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, bi bilo zato treba sprejeti ustrezne ukrepe za lažje plačevanje s strani občasnih uporabnikov. |
| --- | --- |

(13)

Pristojbine bi morale biti nediskriminatorne, njihovo pobiranje pa se mora izvajati brez pretiranih formalnosti in ne sme povzročati ovir na notranjih mejah. Zlasti tam, kjer se cestnine in/ali uporabnine pobirajo izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, bi bilo zato treba sprejeti ustrezne ukrepe za lažje plačevanje s strani občasnih uporabnikov.

| (14) | Za zagotovitev dosledne in usklajene uporabe sistema infrastrukturnih dajatev bi morale nove ureditve cestnin stroške izračunavati skladno s sklopom temeljnih načel ali pa morajo biti stroški določeni na ravni, ki ne presega ravni, ki bi izhajala iz uporabe teh načel. Te zahteve se ne bi smele uporabljati za obstoječe ureditve, razen v primeru, če se slednje v prihodnosti bistveno spremenijo. Takšne bistvene spremembe bi vključevale kakršne koli pomembne spremembe prvotnih določb in pogojev cestninske sheme, ki bi nastale s spremembo pogodbe, sklenjene z upravljavcem cestninskega sistema, vendar bi izključevale spremembe, ki so bile predvidene v prvotni shemi. V primeru koncesijskih pogodb bi se lahko bistvene spremembe izvedle po postopku javnih naročil. Da bi se doseglo preglednost, ne da bi se s tem ustvarjalo ovire za delovanje tržnega gospodarstva in javno-zasebnih partnerstev, bi morale države članice Komisiji prav tako sporočiti vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih nameravajo uporabiti za izračunavanje različnih elementov stroškov dajatev, ali pri koncesijskih pogodbah ustreznih pogodb in osnovnih ureditev zanje, tako da Komisija lahko poda svoje mnenje. Mnenja, ki jih je Komisija sprejela, preden so nove cestninske ureditve uvedene v državah članicah, nikakor ne posegajo v obveznost Komisije, da v skladu s Pogodbo zagotavlja uporabo prava Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev dosledne in usklajene uporabe sistema infrastrukturnih dajatev bi morale nove ureditve cestnin stroške izračunavati skladno s sklopom temeljnih načel ali pa morajo biti stroški določeni na ravni, ki ne presega ravni, ki bi izhajala iz uporabe teh načel. Te zahteve se ne bi smele uporabljati za obstoječe ureditve, razen v primeru, če se slednje v prihodnosti bistveno spremenijo. Takšne bistvene spremembe bi vključevale kakršne koli pomembne spremembe prvotnih določb in pogojev cestninske sheme, ki bi nastale s spremembo pogodbe, sklenjene z upravljavcem cestninskega sistema, vendar bi izključevale spremembe, ki so bile predvidene v prvotni shemi. V primeru koncesijskih pogodb bi se lahko bistvene spremembe izvedle po postopku javnih naročil. Da bi se doseglo preglednost, ne da bi se s tem ustvarjalo ovire za delovanje tržnega gospodarstva in javno-zasebnih partnerstev, bi morale države članice Komisiji prav tako sporočiti vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih nameravajo uporabiti za izračunavanje različnih elementov stroškov dajatev, ali pri koncesijskih pogodbah ustreznih pogodb in osnovnih ureditev zanje, tako da Komisija lahko poda svoje mnenje. Mnenja, ki jih je Komisija sprejela, preden so nove cestninske ureditve uvedene v državah članicah, nikakor ne posegajo v obveznost Komisije, da v skladu s Pogodbo zagotavlja uporabo prava Skupnosti.

| (15) | Za razvoj sistema dajatev za uporabo cestne infrastrukture je potreben nadaljnji tehnični napredek. Komisija bi morala imeti na razpolago postopek, v skladu s katerim lahko po posvetovanju z državami članicami zahteve Direktive 1992/62/ES prilagodi tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

(15)

Za razvoj sistema dajatev za uporabo cestne infrastrukture je potreben nadaljnji tehnični napredek. Komisija bi morala imeti na razpolago postopek, v skladu s katerim lahko po posvetovanju z državami članicami zahteve Direktive 1992/62/ES prilagodi tehničnemu napredku.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (17) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve pogojev, ki se uporabljajo za cestnine in uporabnine za uporabo cestne infrastrukture, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi njihove evropske razsežnosti in zaščite notranjega trga prevozov laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvira, potrebnega za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(17)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve pogojev, ki se uporabljajo za cestnine in uporabnine za uporabo cestne infrastrukture, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi njihove evropske razsežnosti in zaščite notranjega trga prevozov laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvira, potrebnega za doseganje tega cilja.

| (18) | Direktivo 1999/62/ES je treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(18)

Direktivo 1999/62/ES je treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 1999/62/EGS se spremeni:

| 1. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni cestno omrežje, kakor je opredeljeno v oddelku 2 Priloge I k Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (8) in označeno na zemljevidih. Zemljevidi se nanašajo na ustrezne odseke, navedene v izvedbenem delu in/ali v Prilogi II k navedeni odločbi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni cestno omrežje, kakor je opredeljeno v oddelku 2 Priloge I k Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (8) in označeno na zemljevidih. Zemljevidi se nanašajo na ustrezne odseke, navedene v izvedbenem delu in/ali v Prilogi II k navedeni odločbi;

| (b) | vstavijo se naslednje točke:






  „(aa) | ‚stroški gradnje‘ pomenijo stroške, povezane z gradnjo, in kjer je potrebno, tudi stroške financiranja:






  — | nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture), ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednje točke:

„(aa)

‚stroški gradnje‘ pomenijo stroške, povezane z gradnjo, in kjer je potrebno, tudi stroške financiranja:

—

nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture), ali

| — | infrastrukture ali izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture), ki je bila dokončana najpozneje 30 let pred ... (9), če so bile cestninske ureditve do ... (9) že uvedene, ali pa je bila gradnja infrastrukture dokončana najpozneje 30 let pred vzpostavitvijo novih cestninskih ureditev, uvedenih po ... (9); za stroške gradnje se lahko štejejo tudi stroški v zvezi z infrastrukturo ali izboljšavami infrastrukture, ki je bila dokončana pred temi roki, če:






  (i) | je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki začnejo veljati pred ... (9); ali |
| --- | --- | --- |

—

infrastrukture ali izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture), ki je bila dokončana najpozneje 30 let pred ... (9), če so bile cestninske ureditve do ... (9) že uvedene, ali pa je bila gradnja infrastrukture dokončana najpozneje 30 let pred vzpostavitvijo novih cestninskih ureditev, uvedenih po ... (9); za stroške gradnje se lahko štejejo tudi stroški v zvezi z infrastrukturo ali izboljšavami infrastrukture, ki je bila dokončana pred temi roki, če:

(i)

je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki začnejo veljati pred ... (9); ali

| (ii) | lahko država članica dokaže, da je bil pogoj za izgradnjo določene infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let. |
| --- | --- |

(ii)

lahko država članica dokaže, da je bil pogoj za izgradnjo določene infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let.

V vsakem primeru pa delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan ... (9) oziroma na dan uvedbe nove cestninske ureditve, če je ta poznejši, nikakor ne sme presegati deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture.

Stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne odhodke za zmanjšanje hrupa ali izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal;

| (ab) | ‚stroški financiranja‘ pomenijo obresti na posojila in/ali donosnost lastniškega kapitala delničarjev; |
| --- | --- |

(ab)

‚stroški financiranja‘ pomenijo obresti na posojila in/ali donosnost lastniškega kapitala delničarjev;

| (ac) | ‚večja popravila infrastrukture‘ pomenijo popravila infrastrukture, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, npr. kjer so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami ali drugimi gradbenimi deli;“; |
| --- | --- |

(ac)

‚večja popravila infrastrukture‘ pomenijo popravila infrastrukture, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, npr. kjer so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami ali drugimi gradbenimi deli;“;

| (c) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚cestnina‘ pomeni plačilo določenega zneska za vozilo, ki na določeni razdalji vozi po infrastrukturah iz člena 7(1); znesek temelji na prevoženi razdalji in tipu vozila;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚cestnina‘ pomeni plačilo določenega zneska za vozilo, ki na določeni razdalji vozi po infrastrukturah iz člena 7(1); znesek temelji na prevoženi razdalji in tipu vozila;“;

| (d) | vstavi se naslednja točka:






  „(ba) | ‚ponderirana povprečna cestnina‘ pomeni skupne prihodke iz cestnin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na določenem cestnem omrežju v istem obdobju, pri čemer se prihodke in prevožene kilometre vozil izračuna glede na vozila, za katera se uporabljajo cestnine;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka:

„(ba)

‚ponderirana povprečna cestnina‘ pomeni skupne prihodke iz cestnin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na določenem cestnem omrežju v istem obdobju, pri čemer se prihodke in prevožene kilometre vozil izračuna glede na vozila, za katera se uporabljajo cestnine;“;

| (e) | točke (c), (d), (e) in (f) se nadomestijo z naslednjim:






  „(c) | ‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastruktur iz člena 7(1); |
| --- | --- | --- |

(e)

točke (c), (d), (e) in (f) se nadomestijo z naslednjim:

„(c)

‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastruktur iz člena 7(1);

| (d) | ‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja izključno za prevoz blaga po cesti in katerega največja dovoljena skupna masa presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(d)

‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja izključno za prevoz blaga po cesti in katerega največja dovoljena skupna masa presega 3,5 tone;

| (e) | vozilo kategorije ‚EURO 0‘, ‚EURO I‘, ‚EURO II‘, ‚EURO III‘, ‚EURO IV‘, ‚EURO V‘ in ‚EEV‘ pomeni vozilo, ki upošteva mejne emisijske vrednosti iz Priloge 0; |
| --- | --- |

(e)

vozilo kategorije ‚EURO 0‘, ‚EURO I‘, ‚EURO II‘, ‚EURO III‘, ‚EURO IV‘, ‚EURO V‘ in ‚EEV‘ pomeni vozilo, ki upošteva mejne emisijske vrednosti iz Priloge 0;

| (f) | ‚tip vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada vozilo, glede na število osi, dimenzije ali maso vozila ali glede na druge dejavnike klasifikacije, ki odraža povzročeno škodo cestam (npr. sistem klasifikacije glede na povzročanje škode iz Priloge IV) pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, vsebovanih v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali pa so razpoznavne na pogled.“; |
| --- | --- |

(f)

‚tip vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada vozilo, glede na število osi, dimenzije ali maso vozila ali glede na druge dejavnike klasifikacije, ki odraža povzročeno škodo cestam (npr. sistem klasifikacije glede na povzročanje škode iz Priloge IV) pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, vsebovanih v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali pa so razpoznavne na pogled.“;

| (f) | dodata se naslednji točki:






  „(g) | ‚koncesijska pogodba‘ pomeni ‚koncesijo za javne gradnje‘ ali ‚koncesijo za storitve‘, kakor sta opredeljeni v členu 1 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (10); |
| --- | --- | --- |

(f)

dodata se naslednji točki:

„(g)

‚koncesijska pogodba‘ pomeni ‚koncesijo za javne gradnje‘ ali ‚koncesijo za storitve‘, kakor sta opredeljeni v členu 1 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (10);

| (h) | ‚koncesijska cestnina‘ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo. |
| --- | --- |

(h)

‚koncesijska cestnina‘ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo.

| 2. | Člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali delih tega omrežja, vendar le pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 do 12. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo uporabljajo cestnine in/ali uporabnine na cestah, ki niso vključene v vseevropsko cestno omrežje, ali za motorna vozila, ki niso zajeta v opredelitvi ‚vozil‘ na območju vseevropskega cestnega omrežja.
  2.   Država članica se lahko odloči, ali bo ohranila ali uvedla cestnine in/ali uporabnine, ki se bodo uporabljale le za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa presega 12 ton. Če se država članica odloči, da bo uporabljala cestnine in/ali uporabnine za vozila, ki ne presegajo te mase, se uporabljajo določbe te direktive.
  3.   Za uporabo istega cestnega odseka za nobeno od kategorij vozil ni dovoljeno hkrati zaračunavati cestnin in uporabnin. Vendar lahko države članice na omrežjih, na katerih se zaračunavajo uporabnine za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov, zaračunavajo tudi cestnine.
  4.   Cestnine in uporabnine ne smejo biti posredno ali neposredno diskriminatorne glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 7 se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali delih tega omrežja, vendar le pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 do 12. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo uporabljajo cestnine in/ali uporabnine na cestah, ki niso vključene v vseevropsko cestno omrežje, ali za motorna vozila, ki niso zajeta v opredelitvi ‚vozil‘ na območju vseevropskega cestnega omrežja.

2.   Država članica se lahko odloči, ali bo ohranila ali uvedla cestnine in/ali uporabnine, ki se bodo uporabljale le za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa presega 12 ton. Če se država članica odloči, da bo uporabljala cestnine in/ali uporabnine za vozila, ki ne presegajo te mase, se uporabljajo določbe te direktive.

3.   Za uporabo istega cestnega odseka za nobeno od kategorij vozil ni dovoljeno hkrati zaračunavati cestnin in uporabnin. Vendar lahko države članice na omrežjih, na katerih se zaračunavajo uporabnine za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov, zaračunavajo tudi cestnine.

4.   Cestnine in uporabnine ne smejo biti posredno ali neposredno diskriminatorne glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.“;

| (b) | vstavijo se naslednji odstavki:
  „4a.   Države članice lahko predvidijo znižane ravni cestnin ali uporabnin oziroma lahko predvidijo oprostitve od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za tista vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (11), ter v primerih in pod pogoji, navedenimi v členu 6(2)(a) in (b) te direktive.
  4b.   Ker tarifne strukture, ki vključujejo popuste ali znižanja cestnin za pogoste uporabnike, lahko omogočijo dejanske prihranke pri upravnih stroških za upravljavca infrastrukture, lahko države članice predvidijo take popuste ali znižanja, pod pogojem, da:






  — | izpolnijo pogoje, določene v odstavku (10)(a), |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji odstavki:

„4a.   Države članice lahko predvidijo znižane ravni cestnin ali uporabnin oziroma lahko predvidijo oprostitve od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za tista vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (11), ter v primerih in pod pogoji, navedenimi v členu 6(2)(a) in (b) te direktive.

4b.   Ker tarifne strukture, ki vključujejo popuste ali znižanja cestnin za pogoste uporabnike, lahko omogočijo dejanske prihranke pri upravnih stroških za upravljavca infrastrukture, lahko države članice predvidijo take popuste ali znižanja, pod pogojem, da:

—

izpolnijo pogoje, določene v odstavku (10)(a),

| — | so v skladu s Pogodbo, zlasti s členi 12, 49, 86 in 87 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

so v skladu s Pogodbo, zlasti s členi 12, 49, 86 in 87 Pogodbe,

| — | ne izkrivljajo konkurence na notranjem trgu, |
| --- | --- |

—

ne izkrivljajo konkurence na notranjem trgu,

| — | je tarifna struktura linearna, sorazmerna, pod enakimi pogoji dostopna vsem uporabnikom ter nima za posledico prevalitve dodatnih stroškov na ostale uporabnike v obliki višjih cestnin. |
| --- | --- |

—

je tarifna struktura linearna, sorazmerna, pod enakimi pogoji dostopna vsem uporabnikom ter nima za posledico prevalitve dodatnih stroškov na ostale uporabnike v obliki višjih cestnin.

Taki popusti ali znižanja nikakor ne presegajo 13 % cestnine, ki jo plačujejo enakovredna vozila, ki niso upravičena do popusta ali znižanja.

4c.   Vse sheme popustov ali znižanj se sporočijo Komisiji, ki preveri skladnost s pogoji, določenimi v odstavkih 4a in 4b, ter jih odobri v skladu s postopkom iz člena 9c(2).

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Ureditve pobiranja cestnin in/ali uporabnin nerednih uporabnikov cestnega omrežja ne postavljajo v neupravičeno neugoden položaj ne finančno in ne kako drugače. Zlasti kadar država članica cestnine in/ali uporabnine pobira izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, mora zagotoviti razpoložljivost ustreznih naprav pod razumnimi upravnimi in ekonomskimi pogoji.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Ureditve pobiranja cestnin in/ali uporabnin nerednih uporabnikov cestnega omrežja ne postavljajo v neupravičeno neugoden položaj ne finančno in ne kako drugače. Zlasti kadar država članica cestnine in/ali uporabnine pobira izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, mora zagotoviti razpoložljivost ustreznih naprav pod razumnimi upravnimi in ekonomskimi pogoji.“;

| (d) | drugi in tretji pododstavek odstavka 7 se črtata; |
| --- | --- |

(d)

drugi in tretji pododstavek odstavka 7 se črtata;

| (e) | odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:
  „9.   Cestnine temeljijo na načelu povračila izključno infrastrukturnih stroškov. To pomeni, da so ponderirane povprečne cestnine odvisne od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirane povprečne cestnine lahko vključujejo tudi donosnost kapitala ali stopnjo dobička na podlagi po tržnih pogojih.






  10. | (a) | Brez poseganja v ponderirane povprečne cestnine iz odstavka 9 lahko države članice prilagodijo ravni cestnin, da s tem preprečujejo okoljsko škodo in zastoje, zmanjšujejo infrastrukturno škodo, optimizirajo uporabo zadevne infrastrukture ali izboljšujejo varnost v cestnem prometu, pod pogojem, da je takšna prilagoditev:






  — | sorazmerna z zastavljenim ciljem, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

odstavka 9 in 10 se nadomestita z naslednjim:

„9.   Cestnine temeljijo na načelu povračila izključno infrastrukturnih stroškov. To pomeni, da so ponderirane povprečne cestnine odvisne od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirane povprečne cestnine lahko vključujejo tudi donosnost kapitala ali stopnjo dobička na podlagi po tržnih pogojih.

10.

(a)

Brez poseganja v ponderirane povprečne cestnine iz odstavka 9 lahko države članice prilagodijo ravni cestnin, da s tem preprečujejo okoljsko škodo in zastoje, zmanjšujejo infrastrukturno škodo, optimizirajo uporabo zadevne infrastrukture ali izboljšujejo varnost v cestnem prometu, pod pogojem, da je takšna prilagoditev:

—

sorazmerna z zastavljenim ciljem,

| — | pregledna in nediskriminatorna zlasti glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ter glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza, |
| --- | --- |

—

pregledna in nediskriminatorna zlasti glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ter glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza,

| — | ni namenjena ustvarjanju dodatnega prihodka iz cestnin, pri čemer se vsako nenamerno povečanje prihodka (ki povzroči ponderirane povprečne cestnine, ki niso v skladu z odstavkom 9) uravnovesi s pomočjo sprememb v strukturi prilagajanja, ki se morajo izvesti v roku dveh let po zaključku računovodskega leta, v katerem je bil dodatni prihodek ustvarjen, |
| --- | --- |

—

ni namenjena ustvarjanju dodatnega prihodka iz cestnin, pri čemer se vsako nenamerno povečanje prihodka (ki povzroči ponderirane povprečne cestnine, ki niso v skladu z odstavkom 9) uravnovesi s pomočjo sprememb v strukturi prilagajanja, ki se morajo izvesti v roku dveh let po zaključku računovodskega leta, v katerem je bil dodatni prihodek ustvarjen,

| — | upošteva zgornje meje prilagodljivosti, ki so določene v točki (b). |
| --- | --- |

—

upošteva zgornje meje prilagodljivosti, ki so določene v točki (b).

(b)

Ob upoštevanju pogojev iz točke (a) se ravni cestnin lahko prilagodijo glede na:

| — | emisijski razred EURO, opredeljen v Prilogi 0, pod pogojem, da nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde, in/ali |
| --- | --- |

—

emisijski razred EURO, opredeljen v Prilogi 0, pod pogojem, da nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde, in/ali

| — | obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas, pod pogojem, da:






  (i) | nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za najcenejše obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; ali |
| --- | --- | --- |

—

obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas, pod pogojem, da:

(i)

nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za najcenejše obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; ali

| (ii) | je najcenejše obdobje dneva oproščeno plačila in kazen za najdražje obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas ne presega 50 % ravni cestnine, ki bi se sicer uporabila za zadevno vozilo. |
| --- | --- |

(ii)

je najcenejše obdobje dneva oproščeno plačila in kazen za najdražje obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas ne presega 50 % ravni cestnine, ki bi se sicer uporabila za zadevno vozilo.

(c)

Ob upoštevanju pogojev iz točke (a) se ravni cestnin lahko v izjemnih primerih za posamezne projekte, ki so velikega pomena za Evropo, prilagajajo na drugačen način, da se zagotovi gospodarsko preživetje takšnih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci ostalih vrst prevoza za vozila. Tarifna struktura je linearna, sorazmerna, objavljena in pod enakimi pogoji dostopna vsem uporabnikom ter ne dopušča, da bi se dodatni stroški prevalili na druge uporabnike v obliki višjih cestnin. Komisija pred začetkom izvajanja zadevne tarifne strukture preveri skladnost s pogoji iz te točke.“;

| (f) | dodata se naslednja odstavka:
  „11.   V izjemnih primerih se v zvezi z infrastrukturo v gorskih regijah in po predhodnem obvestilu Komisije lahko zaračunava pribitek k cestninam, in sicer za posamezne odseke:






  (a) | kjer prihaja do hudih zastojev, ki vplivajo na prosto gibanje vozil; ali |
| --- | --- | --- |

(f)

dodata se naslednja odstavka:

„11.   V izjemnih primerih se v zvezi z infrastrukturo v gorskih regijah in po predhodnem obvestilu Komisije lahko zaračunava pribitek k cestninam, in sicer za posamezne odseke:

(a)

kjer prihaja do hudih zastojev, ki vplivajo na prosto gibanje vozil; ali

| (b) | na katerih vozila povzročajo večjo okoljsko škodo, |
| --- | --- |

(b)

na katerih vozila povzročajo večjo okoljsko škodo,

pod pogojem, da:

| — | se prihodek, ustvarjen s pribitkom, naloži v prednostne projekte evropskega pomena iz Priloge III k Odločbi št. 884/2004/ES, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in se nahajajo na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se pribitek zaračunava, |
| --- | --- |

—

se prihodek, ustvarjen s pribitkom, naloži v prednostne projekte evropskega pomena iz Priloge III k Odločbi št. 884/2004/ES, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in se nahajajo na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se pribitek zaračunava,

| — | pribitek, ki se lahko zaračunava poleg cestnin, ki so prilagojene v skladu z odstavkom 10, ne presega 15 % ponderiranih povprečnih cestnin, izračunanih v skladu z odstavkom 9, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke prednostnih projektov evropskega pomena, ki vključujejo infrastrukturo v gorskih območjih; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 %, |
| --- | --- |

—

pribitek, ki se lahko zaračunava poleg cestnin, ki so prilagojene v skladu z odstavkom 10, ne presega 15 % ponderiranih povprečnih cestnin, izračunanih v skladu z odstavkom 9, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke prednostnih projektov evropskega pomena, ki vključujejo infrastrukturo v gorskih območjih; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 %,

| — | zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest, |
| --- | --- |

—

zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest,

| — | se pred zaračunavanjem pribitka Komisiji predložijo finančni načrti glede infrastrukture, na kateri se bo pribitek zaračunaval, ter analiza stroškov in koristi novih infrastrukturnih projektov, |
| --- | --- |

—

se pred zaračunavanjem pribitka Komisiji predložijo finančni načrti glede infrastrukture, na kateri se bo pribitek zaračunaval, ter analiza stroškov in koristi novih infrastrukturnih projektov,

| — | se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer se obdobje glede pričakovanega prihodka sklada s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

—

se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer se obdobje glede pričakovanega prihodka sklada s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi.

Uporaba te določbe za nove čezmejne projekte je odvisna od soglasja zadevnih držav članic.

Ko Komisija od države članice, ki namerava zaračunavati pribitek, prejme finančne načrte, te informacije predloži članom odbora iz člena 9c(1). Če Komisija meni, da načrtovani pribitek ni v skladu s pogoji iz tega odstavka, ali če meni, da bi imel načrtovani pribitek pomembne negativne učinke na gospodarski razvoj obrobnih regij, lahko v skladu s postopkom iz člena 9c(2) zavrne prošnjo države članice za načrtovane pristojbine ali zahteva njihove spremembe.

12.   Kadar voznik pri kontroli ne more predložiti dokumentov vozila, ki so potrebni za ugotovitev podatkov iz prve alinee odstavka 10(b) in za ugotovitev tipa vozila, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino, ki se lahko zaračuna.“.

| 3. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 7a
  1.   Za določanje ravni ponderiranih povprečnih cestnin, ki se bodo zaračunavale na zadevnem infrastrukturnem omrežju ali jasno opredeljenem delu tega omrežja, države članice upoštevajo različne stroške iz člena 7(9). Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se cestnine zaračunavajo, ter na vozila, ki se jim cestnine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo, da teh stroškov ne povrnejo s prihodki iz cestnin oziroma jih povrnejo le deloma.
  2.   Cestnine se določijo v skladu s členom 7 in odstavkom 1 tega člena.
  3.   V primeru novih cestninskih sistemov, razen tistih, ki vključujejo koncesijske cestnine, ki so jih države članice uvedle po ... (12), izračunajo države članice stroške z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III.
  V primeru novih koncesijskih cestnin, ki so jih države članice uvedle po ... (12), je najvišja raven cestnin enaka ali nižja od ravni, dobljene z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III. Enakost se oceni na osnovi razumno dolgega referenčnega obdobja, primernega naravi koncesijske pogodbe.
  Za cestninske ureditve, ki so v veljavi dne ... (12) ali za katere so bile na podlagi postopka javnih naročil prejete ponudbe ali odgovori na povabila za pogajanja v okviru postopka s pogajanji pred ... (12), se ne uporabljajo obveznosti iz tega odstavka, vse dokler so te ureditve v veljavi in pod pogojem, da se jih bistveno ne spremeni.
  4.   Države članice Komisiji najmanj štiri mesece pred izvajanjem nove cestninske ureditve sporočijo:






  (a) | za cestninske ureditve, ki ne vključujejo koncesijskih cestnin:






  — | vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih uporabljajo za izračun različnih elementov stroškov, in |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

1.   Za določanje ravni ponderiranih povprečnih cestnin, ki se bodo zaračunavale na zadevnem infrastrukturnem omrežju ali jasno opredeljenem delu tega omrežja, države članice upoštevajo različne stroške iz člena 7(9). Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se cestnine zaračunavajo, ter na vozila, ki se jim cestnine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo, da teh stroškov ne povrnejo s prihodki iz cestnin oziroma jih povrnejo le deloma.

2.   Cestnine se določijo v skladu s členom 7 in odstavkom 1 tega člena.

3.   V primeru novih cestninskih sistemov, razen tistih, ki vključujejo koncesijske cestnine, ki so jih države članice uvedle po ... (12), izračunajo države članice stroške z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III.

V primeru novih koncesijskih cestnin, ki so jih države članice uvedle po ... (12), je najvišja raven cestnin enaka ali nižja od ravni, dobljene z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III. Enakost se oceni na osnovi razumno dolgega referenčnega obdobja, primernega naravi koncesijske pogodbe.

Za cestninske ureditve, ki so v veljavi dne ... (12) ali za katere so bile na podlagi postopka javnih naročil prejete ponudbe ali odgovori na povabila za pogajanja v okviru postopka s pogajanji pred ... (12), se ne uporabljajo obveznosti iz tega odstavka, vse dokler so te ureditve v veljavi in pod pogojem, da se jih bistveno ne spremeni.

4.   Države članice Komisiji najmanj štiri mesece pred izvajanjem nove cestninske ureditve sporočijo:

(a)

za cestninske ureditve, ki ne vključujejo koncesijskih cestnin:

—

vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih uporabljajo za izračun različnih elementov stroškov, in

| — | jasne informacije o vozilih, za katere se uporablja njihova cestninska ureditev, in geografski obseg omrežja oziroma dela omrežja, ki se uporablja za vsak posamezen izračun stroškov, ter odstotek stroškov, ki ga želijo povrniti; |
| --- | --- |

—

jasne informacije o vozilih, za katere se uporablja njihova cestninska ureditev, in geografski obseg omrežja oziroma dela omrežja, ki se uporablja za vsak posamezen izračun stroškov, ter odstotek stroškov, ki ga želijo povrniti;

| (b) | za cestninske ureditve, ki vključujejo koncesijske cestnine:






  — | koncesijske pogodbe ali bistvene spremembe teh pogodb, |
| --- | --- | --- |

(b)

za cestninske ureditve, ki vključujejo koncesijske cestnine:

—

koncesijske pogodbe ali bistvene spremembe teh pogodb,

| — | osnovno ureditev za pogodbe, na podlagi katere je dajalec koncesije oblikoval obvestilo o koncesiji, kakor je navedeno v Prilogi VII B k Direktivi 2004/18/ES; ta osnovna ureditev vsebuje oceno stroškov iz člena 7(9), ki se predvidevajo po koncesiji, predviden promet po tipih vozil, ravni predvidenih cestnin in geografski obseg omrežja, ki ga pokriva koncesijska pogodba. |
| --- | --- |

—

osnovno ureditev za pogodbe, na podlagi katere je dajalec koncesije oblikoval obvestilo o koncesiji, kakor je navedeno v Prilogi VII B k Direktivi 2004/18/ES; ta osnovna ureditev vsebuje oceno stroškov iz člena 7(9), ki se predvidevajo po koncesiji, predviden promet po tipih vozil, ravni predvidenih cestnin in geografski obseg omrežja, ki ga pokriva koncesijska pogodba.

5.   Če se uporabljajo obveznosti iz odstavka 3 Komisija v roku štirih mesecev od prejema informacij v skladu z odstavkom 4 poda mnenje, ali so bile te obveznosti izpolnjene.

Mnenja Komisije so dana na voljo odboru iz člena 9c(1).

6.   Če želi država članica uporabiti določbe iz člena 7(11) glede cestninskih ureditev, ki so dne ... (12) v veljavi, zadevna država članica priskrbi informacije, ki izkazujejo, da je ponderirana povprečna cestnina, ki se zaračunava na določeni infrastrukturi, v skladu s členi 2(aa), 7(9) in 7(10).“.

| 4. | Člen 8(2)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | plačilo enotne uporabnine omogoča dostop do omrežja, kakor ga opredelijo sodelujoče države članice v skladu s členom 7(1);“. |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 8(2)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

plačilo enotne uporabnine omogoča dostop do omrežja, kakor ga opredelijo sodelujoče države članice v skladu s členom 7(1);“.

| 5. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 8a
  Vsaka država članica spremlja sistem cestnin in/ali uporabnin in s tem zagotavlja, da deluje na pregleden in nediskriminatoren način.“. |
| --- | --- |

5.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 8a

Vsaka država članica spremlja sistem cestnin in/ali uporabnin in s tem zagotavlja, da deluje na pregleden in nediskriminatoren način.“.

| 6. | Člen 9 se spremeni:






  (a) | v odstavek 1 se vstavi naslednja nova točka:






  „(d) | davke na zavarovanje.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavek 1 se vstavi naslednja nova točka:

„(d)

davke na zavarovanje.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice v skladu z načelom subsidiarnosti določijo, kako se bodo porabili prihodki iz dajatev za uporabo cestne infrastrukture. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, je treba prihodke iz dajatev porabiti tako, da bodo koristili prometnemu sektorju ter kar najbolj izboljšali celoten prometni sistem.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice v skladu z načelom subsidiarnosti določijo, kako se bodo porabili prihodki iz dajatev za uporabo cestne infrastrukture. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, je treba prihodke iz dajatev porabiti tako, da bodo koristili prometnemu sektorju ter kar najbolj izboljšali celoten prometni sistem.“.

| 7. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 9a
  Države članice vzpostavijo ustrezen nadzor in določijo sistem kazni, ki se uporablja za kršitve nacionalnih predpisov, ki se sprejmejo na podlagi te direktive; sprejmejo tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Člen 9b
  Komisija pospešuje dialog in izmenjavo tehničnega znanja, povezanega z izvajanjem te direktive in zlasti Priloge III, med državami članicami. Komisija v skladu s postopkom iz člena 9c(3) posodablja in pojasnjuje priloge 0, III in IV glede na tehnični razvoj ter prilogi I in II glede na inflacijo.
  Člen 9c
  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.
  4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.“. |
| --- | --- |

7.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 9a

Države članice vzpostavijo ustrezen nadzor in določijo sistem kazni, ki se uporablja za kršitve nacionalnih predpisov, ki se sprejmejo na podlagi te direktive; sprejmejo tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 9b

Komisija pospešuje dialog in izmenjavo tehničnega znanja, povezanega z izvajanjem te direktive in zlasti Priloge III, med državami članicami. Komisija v skladu s postopkom iz člena 9c(3) posodablja in pojasnjuje priloge 0, III in IV glede na tehnični razvoj ter prilogi I in II glede na inflacijo.

Člen 9c

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.“.

| 8. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Komisija najpozneje ... (13) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive, pri čemer upošteva tehnološki razvoj in trend gostote prometa ter oceni njen vpliv na notranji trg, vključno na otoke, neobalne in obrobne regije Skupnosti, obseg naložb v sektorju in njihov prispevek k doseganju ciljev trajnostne prometne politike.
  Poročilo po potrebi spremljajo predlogi Evropskega parlamenta in Sveta za nadaljnjo revizijo te direktive.
  Države članice najpozneje ... (14) Komisiji pošljejo potrebne informacije.“. |
| --- | --- |

8.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Komisija najpozneje ... (13) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive, pri čemer upošteva tehnološki razvoj in trend gostote prometa ter oceni njen vpliv na notranji trg, vključno na otoke, neobalne in obrobne regije Skupnosti, obseg naložb v sektorju in njihov prispevek k doseganju ciljev trajnostne prometne politike.

Poročilo po potrebi spremljajo predlogi Evropskega parlamenta in Sveta za nadaljnjo revizijo te direktive.

Države članice najpozneje ... (14) Komisiji pošljejo potrebne informacije.“.

| 9. | Tabela v Prilogi II, ki vsebuje zneske letnih uporabnin, se nadomesti z naslednjim: | „Največ tri osi | Najmanj štiri osi |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 in EURO I | 1 020 | 1 648 |
| EURO II in EURO III | 904 | 1 488 |
| EURO IV, EURO V in EEV | 797 | 1 329“ |

9.

Tabela v Prilogi II, ki vsebuje zneske letnih uporabnin, se nadomesti z naslednjim:

„Največ tri osi

Najmanj štiri osi

EURO 0 in EURO I

1 020

1 648

EURO II in EURO III

904

1 488

EURO IV, EURO V in EEV

797

1 329“

| 10. | Zadnji stavek Priloge II se nadomesti z naslednjim:
  „Dnevna uporabnina je enaka za vse kategorije vozil in znaša 11 EUR.“. |
| --- | --- |

10.

Zadnji stavek Priloge II se nadomesti z naslednjim:

„Dnevna uporabnina je enaka za vse kategorije vozil in znaša 11 EUR.“.

| 11. | Vstavi se Priloga 0, katere besedilo se nahaja v Prilogi I k tej direktivi. |
| --- | --- |

11.

Vstavi se Priloga 0, katere besedilo se nahaja v Prilogi I k tej direktivi.

| 12. | Vstavi se Priloga III, katere besedilo se nahaja v Prilogi II k tej direktivi. |
| --- | --- |

12.

Vstavi se Priloga III, katere besedilo se nahaja v Prilogi II k tej direktivi.

| 13. | Vstavi se Priloga IV, katere besedilo se nahaja v Prilogi III k tej direktivi. |
| --- | --- |

13.

Vstavi se Priloga IV, katere besedilo se nahaja v Prilogi III k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (15). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s korelacijsko tabelo med določbami te direktive in določbami predpisov, sprejetih v nacionalni zakonodaji.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL C 241, 28.9.2004, str. 58.

2

(3)  UL C 109, 30.4.2004, str. 14.

3

(4)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2004 (UL C 104 E, 30.4.2004, str. 372), Skupno stališče Sveta z dne 6. septembra 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

4

(5)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004, str. 1).

5

(6)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004).“;

8

(9)  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004 (UL L 326, 29.10.2004, str. 17).“.

10

(11)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 432/2004 (UL L 71, 10.3.2004, str. 3).“;

11

(12)  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

12

(13)  5 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

13

(14)  54 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

15

---

PRILOGA I

„PRILOGA 0

MEJNE EMISIJSKE VREDNOSTI

| 1. | Vozilo ‚EURO 0‘







  Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh | Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh | Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- |
| 12,3 | 2,6 | 15,8 |

1.

Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh

Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh

Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh

12,3

2,6

15,8

| 2. | Vozili ‚EURO I‘/‚EURO II‘ | Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh | Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh | Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh | Masa delcev (PT) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vozilo ‚EURO I’ | 4,9 | 1,23 | 9,0 | 0,4 (1) |
| Vozilo ‚EURO II’ | 4,0 | 1,1 | 7,0 | 0,15 |

2.

Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh

Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh

Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh

Masa delcev (PT) g/kWh

Vozilo ‚EURO I’

4,9

1,23

9,0

0,4 (1)

Vozilo ‚EURO II’

4,0

1,1

7,0

0,15

| 3. | Vozila ‚EURO III‘/‚EURO IV‘/‚EURO V‘/‚EEV‘










  Specifične mase ogljikovega monoksida, skupnih ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določene na podlagi preskusa ESC, ter motnost dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne smejo presegati naslednjih vrednosti (2): |
| --- | --- |
| | Masa ogljikovih monoksidov (CO) g/kWh | Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh | Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh | Masa delcev (PT) g/kWh | Dim m-1 |
| Vozilo ‚EURO III’ | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 (3) | 0,8 |
| Vozilo ‚EURO IV’ | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| Vozilo ‚EURO V’ | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| Vozilo ‚EEV’ | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

3.

Specifične mase ogljikovega monoksida, skupnih ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določene na podlagi preskusa ESC, ter motnost dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne smejo presegati naslednjih vrednosti (2):

Masa ogljikovih monoksidov (CO) g/kWh

Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh

Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh

Masa delcev (PT) g/kWh

Dim m-1

Vozilo ‚EURO III’

2,1

0,66

5,0

0,10 (3)

0,8

Vozilo ‚EURO IV’

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

Vozilo ‚EURO V’

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

Vozilo ‚EEV’

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

| 4. | Lahko se upoštevajo prihodnji emisijski razredi vozil, kakor so opredeljeni v Direktivi 88/77/EGS in njihove nadaljnje spremembe.“ |
| --- | --- |

4.

Lahko se upoštevajo prihodnji emisijski razredi vozil, kakor so opredeljeni v Direktivi 88/77/EGS in njihove nadaljnje spremembe.“

---

(1)  Za mejno vrednost za emisije delcev pri motorjih z nazivno močjo 85 kW ali manj se uporablja koeficient 1,7.

1

(2)  Preskusni cikel zajema zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka točno določeno vrtilno frekvenco in navor, in ki jim mora motor slediti v stacionarnem stanju (preskus ESC) ali v prehodnih pogojih delovanja (preskusa ETC in ELR).

2

(3)  0,13 pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,7 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min-1.

3

3

-1

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

TEMELJNA NAČELA ZA RAZDELITEV STROŠKOV IN IZRAČUN CESTNIN

Ta priloga določa temeljna načela za izračun ponderiranih povprečnih cestnin v skladu s členom 7(9). Obveznost odvisnosti cestnin od stroškov ne posega v svobodno izbiro držav članic, da jim v skladu s členom 7a(1) vseh stroškov ni treba povrniti s prihodki iz cestnin, ali v svobodno odločitev, da lahko v skladu s členom 7(10) zneske določenih cestnin prilagodijo tako, da odstopajo od povprečnih cestnin (1).

Uporaba teh načel je v celoti skladna z drugimi obstoječimi obveznostmi po pravu Skupnosti, zlasti z zahtevo po sklenitvi koncesijskih pogodb v skladu z Direktivo Sveta 2004/18/ES, in z drugimi instrumenti Skupnosti na področju javnih naročil.

Kadar se država članica pogaja z eno ali več tretjimi strankami z namenom sklenitve koncesijske pogodbe v zvezi z gradnjo ali obratovanjem dela njene infrastrukture, oziroma če s tem namenom pristane na podobno zavezo na podlagi nacionalne zakonodaje ali sporazuma, ki ga je sklenila vlada države članice, se skladnost s temeljnimi načeli ocenjuje na podlagi izida teh pogajanj.

1.   Opredelitev omrežja in vozil

| — | Kadar se za celotno cestno omrežje TEN ne uporablja enoten cestninski režim, država članica natančno navede del oziroma dele omrežja, za katere velja cestninski režim, kakor tudi sistem, ki ga uporablja za klasifikacijo vozil za namene razlikovanja višin cestnin. Države članice prav tako navedejo, ali njihov cestninski režim zajema tudi vozila, katerih skupna masa ne presega praga 12 ton. |
| --- | --- |

—

Kadar se za celotno cestno omrežje TEN ne uporablja enoten cestninski režim, država članica natančno navede del oziroma dele omrežja, za katere velja cestninski režim, kakor tudi sistem, ki ga uporablja za klasifikacijo vozil za namene razlikovanja višin cestnin. Države članice prav tako navedejo, ali njihov cestninski režim zajema tudi vozila, katerih skupna masa ne presega praga 12 ton.

| — | Kadar se država članica odloči, da bo za različne dele svojega omrežja sprejela različne politike glede povračila stroškov (kar dopušča člen 7a(1)), se za vsak jasno opredeljen del omrežja izvede ločen izračun stroškov. Država članica lahko svoje omrežje razdeli na več jasno opredeljenih delov ter tako za vsak del posebej predvidi ločene koncesijske ali podobne ureditve. |
| --- | --- |

—

Kadar se država članica odloči, da bo za različne dele svojega omrežja sprejela različne politike glede povračila stroškov (kar dopušča člen 7a(1)), se za vsak jasno opredeljen del omrežja izvede ločen izračun stroškov. Država članica lahko svoje omrežje razdeli na več jasno opredeljenih delov ter tako za vsak del posebej predvidi ločene koncesijske ali podobne ureditve.

2.   Infrastrukturni stroški

2.1   Stroški naložb

| — | Stroški naložb vključujejo stroške gradnje (vključno s stroški financiranja) in stroške razvoja infrastrukture ter po potrebi donosnost kapitalskih naložb ali stopnjo dobička. Vključeni so tudi stroški pridobitve zemljišč, načrtovanja, konstruiranja, nadzora nad gradbenimi pogodbami in vodenjem projektov, arheoloških raziskav in raziskav tal kot tudi drugi ustrezni dodatni stroški. |
| --- | --- |

—

Stroški naložb vključujejo stroške gradnje (vključno s stroški financiranja) in stroške razvoja infrastrukture ter po potrebi donosnost kapitalskih naložb ali stopnjo dobička. Vključeni so tudi stroški pridobitve zemljišč, načrtovanja, konstruiranja, nadzora nad gradbenimi pogodbami in vodenjem projektov, arheoloških raziskav in raziskav tal kot tudi drugi ustrezni dodatni stroški.

| — | Povračilo stroškov gradnje temelji na pričakovani življenjski dobi infrastrukture ali na drugi dobi amortizacije (ne krajši od 20 let), ki se zdi primerna zaradi financiranja po koncesijski pogodbi ali kakšnega drugega načina financiranja. Trajanje dobe amortizacije je lahko ključnega pomena pri pogajanjih glede sklenitve koncesijskih pogodb, zlasti če želi zadevna država članica kot del pogodbe določiti zgornjo mejo ponderirane povprečne cestnine, ki se bo uporabljala. |
| --- | --- |

—

Povračilo stroškov gradnje temelji na pričakovani življenjski dobi infrastrukture ali na drugi dobi amortizacije (ne krajši od 20 let), ki se zdi primerna zaradi financiranja po koncesijski pogodbi ali kakšnega drugega načina financiranja. Trajanje dobe amortizacije je lahko ključnega pomena pri pogajanjih glede sklenitve koncesijskih pogodb, zlasti če želi zadevna država članica kot del pogodbe določiti zgornjo mejo ponderirane povprečne cestnine, ki se bo uporabljala.

| — | Brez poseganja v izračun stroškov naložb se povračilo stroškov lahko:






  — | enakomerno porazdeli skozi dobo amortizacije ali ponderira v začetnem, srednjem ali končnem obdobju, pod pogojem, da se tako ponderiranje izvaja na pregleden način, |
| --- | --- | --- |

—

Brez poseganja v izračun stroškov naložb se povračilo stroškov lahko:

—

enakomerno porazdeli skozi dobo amortizacije ali ponderira v začetnem, srednjem ali končnem obdobju, pod pogojem, da se tako ponderiranje izvaja na pregleden način,

| — | predvideva indeksacijo cestnin skozi dobo amortizacije. |
| --- | --- |

—

predvideva indeksacijo cestnin skozi dobo amortizacije.

| — | Vsi stroški, nastali v preteklih obdobjih, temeljijo na dejansko plačanih zneskih. Stroški, ki bodo nastali v prihodnosti, se izračunajo na podlagi razumnih napovedi teh stroškov. |
| --- | --- |

—

Vsi stroški, nastali v preteklih obdobjih, temeljijo na dejansko plačanih zneskih. Stroški, ki bodo nastali v prihodnosti, se izračunajo na podlagi razumnih napovedi teh stroškov.

| — | Javne naložbe se lahko štejejo za posojila. Obrestna mera za stroške, nastale v preteklih obdobjih, je obrestna mera, ki se je v posameznem obdobju uporabljala za javna posojila. |
| --- | --- |

—

Javne naložbe se lahko štejejo za posojila. Obrestna mera za stroške, nastale v preteklih obdobjih, je obrestna mera, ki se je v posameznem obdobju uporabljala za javna posojila.

| — | Porazdelitev stroškov na težka tovorna vozila se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih tovornih vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka tovorna vozila, se lahko v ta namen prilagodijo s pomočjo uporabe objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti, določeni v točki 4 (2). |
| --- | --- |

—

Porazdelitev stroškov na težka tovorna vozila se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih tovornih vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka tovorna vozila, se lahko v ta namen prilagodijo s pomočjo uporabe objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti, določeni v točki 4 (2).

| — | Rezervacije za pričakovan donos iz kapitala ali stopnje dobička so razumne in odražajo razmere na trgu, lahko pa se prilagodijo, da se podelijo spodbude za večjo uspešnost sopogodbenici pri izpolnjevanju zahtev za kakovost storitev. Donos iz kapitala se lahko oceni z uporabo ekonomskih kazalcev, kot sta interna stopnja donosnosti naložbe (IRR — internal rate of return on investment) ali tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC — weighted average cost of capital). |
| --- | --- |

—

Rezervacije za pričakovan donos iz kapitala ali stopnje dobička so razumne in odražajo razmere na trgu, lahko pa se prilagodijo, da se podelijo spodbude za večjo uspešnost sopogodbenici pri izpolnjevanju zahtev za kakovost storitev. Donos iz kapitala se lahko oceni z uporabo ekonomskih kazalcev, kot sta interna stopnja donosnosti naložbe (IRR — internal rate of return on investment) ali tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC — weighted average cost of capital).

2.2   Letni stroški vzdrževanja in stroški popravil

| — | Ti stroški vključujejo tako letne stroške vzdrževanja omrežja kot redne stroške v zvezi s popravili, utrjevanjem in preplastitvijo, da se zagotovi trajno ohranjanje obratovalne funkcionalnosti omrežja. |
| --- | --- |

—

Ti stroški vključujejo tako letne stroške vzdrževanja omrežja kot redne stroške v zvezi s popravili, utrjevanjem in preplastitvijo, da se zagotovi trajno ohranjanje obratovalne funkcionalnosti omrežja.

| — | Takšni stroški se porazdelijo med težka tovorna vozila in ostali promet na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti, določeni v točki 4. |
| --- | --- |

—

Takšni stroški se porazdelijo med težka tovorna vozila in ostali promet na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti, določeni v točki 4.

3.   Stroški obratovanja, upravljanja in pobiranja cestnin

Ti stroški vključujejo vse stroške, ki jih je imel upravljavec infrastrukture in niso zajeti v oddelku 2 ter se nanašajo na izvedbo, obratovanje in upravljanje infrastrukture in cestninskega sistema. Sem sodijo zlasti:

| — | stroški izgradnje, namestitve in vzdrževanja cestninskih hišic in drugih plačilnih sistemov, |
| --- | --- |

—

stroški izgradnje, namestitve in vzdrževanja cestninskih hišic in drugih plačilnih sistemov,

| — | vsakodnevni stroški obratovanja, upravljanja in izvajanja sistema pobiranja cestnin, |
| --- | --- |

—

vsakodnevni stroški obratovanja, upravljanja in izvajanja sistema pobiranja cestnin,

| — | upravne takse in pristojbine, povezane s koncesijskimi pogodbami, |
| --- | --- |

—

upravne takse in pristojbine, povezane s koncesijskimi pogodbami,

| — | stroški upravljanja, upravni in storitveni stroški, povezani z obratovanjem infrastrukture. |
| --- | --- |

—

stroški upravljanja, upravni in storitveni stroški, povezani z obratovanjem infrastrukture.

Stroški lahko vključujejo donosnost kapitala ali stopnjo dobička, ki odražata stopnjo prenesenega tveganja.

Takšni stroški se na pravični in pregledni podlagi porazdelijo med vse razrede vozil, za katere velja cestninski sistem.

4.   Delež prometa težkih tovornih vozil, ekvivalenčni faktorji in mehanizem popravkov

| — | Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih tovornih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka tovorna vozila. |
| --- | --- |

—

Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih tovornih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka tovorna vozila.

| — | Naslednja tabela prikazuje sklop okvirnih ekvivalenčnih faktorjev. Če država članica uporablja drugačne ekvivalenčne faktorje, kot so prikazani v tabeli, ti temeljijo na objektivno utemeljenih merilih in so dostopni javnosti.








  Razred vozil (3) | Ekvivalenčni faktorji |
| --- | --- | --- |
| Popravilo infrastrukture (4) | Naložbe | Letno vzdrževanje |
| Med 3,5 t in 7,5 t, razred 0 | 1 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, razred I | 1,96 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, razred II | 3,47 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, razred III | 5,72 | 1 | 1 |

—

Naslednja tabela prikazuje sklop okvirnih ekvivalenčnih faktorjev. Če država članica uporablja drugačne ekvivalenčne faktorje, kot so prikazani v tabeli, ti temeljijo na objektivno utemeljenih merilih in so dostopni javnosti.

Razred vozil (3)

Ekvivalenčni faktorji

Popravilo infrastrukture (4)

Naložbe

Letno vzdrževanje

Med 3,5 t in 7,5 t, razred 0

1

1

1

> 7,5 t, razred I

1,96

1

1

> 7,5 t, razred II

3,47

1

1

> 7,5 t, razred III

5,72

1

1

| — | Cestninski režimi, ki temeljijo na predvidenih obsegih prometa, predvidevajo mehanizem popravkov, v skladu s katerim se cestnine redno prilagajajo, s čimer se popravljajo vsa previsoka ali prenizka povračila stroškov, ki nastanejo zaradi napačnih predvidevanj.“ |
| --- | --- |

—

Cestninski režimi, ki temeljijo na predvidenih obsegih prometa, predvidevajo mehanizem popravkov, v skladu s katerim se cestnine redno prilagajajo, s čimer se popravljajo vsa previsoka ali prenizka povračila stroškov, ki nastanejo zaradi napačnih predvidevanj.“

---

(1)  Te določbe, skupaj z možnostjo prilagajanja, ki omogoča povrnitev stroškov v daljšem časovnem obdobju (glej tretjo alineo točke 2.1), dopuščajo precejšnjo svobodo pri določanju cestnin na ravneh, ki so sprejemljive za uporabnike in prilagojene posebnim ciljem prometne politike države članice.

1

(2)  Države članice lahko pri uporabi ekvivalenčnih faktorjev upoštevajo gradnjo cest, ki poteka v več fazah ali temelji na usmeritvi k dolgemu življenjskemu ciklu.

2

(3)  Za določitev razredov vozil glej Prilogo IV.

3

(4)  Razredi vozil ustrezajo osnim obremenitvam v vrednostih 5,5; 6,5; 7,5 oziroma 8,5 tone.

4

---

PRILOGA III

„PRILOGA IV

OKVIRNA DOLOČITEV RAZREDOV VOZIL

Razredi vozil so opredeljeni v spodnji tabeli.

Vozila so razporejena v podkategorije 0, I, II in III glede na škodo, ki jo povzročajo cestišču, in sicer v naraščajočem zaporedju (razred III je torej kategorija, ki povzroča največ škode cestni infrastrukturi). Škoda narašča eksponentno z večanjem osne obremenitve.

Vsa motorna vozila in kombinacije vozil z največjo dovoljeno skupno maso naloženega vozila, ki ne presega 7,5 tone, spadajo v škodni razred 0.

Motorna vozila

| Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem (1) | Drugi sistemi vzmetenja vozne osi | Škodni razred |
| --- | --- | --- |
| Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila
  (v tonah) | Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila
  (v tonah) | |
| Ne manj kot | Manj kot | Ne manj kot | Manj kot | |
| Dve osi | |
| 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | I |
| Tri osi | |
| 15
  17
  19
  21
  23
  25 | 17
  19
  21
  23
  25
  26 | 15
  17
  19
  21 | 17
  19
  21
  23 | |
| | | 23
  25 | 25
  26 | II |
| Štiri osi | |
| 23
  25
  27 | 25
  27
  29 | 23
  25 | 25
  27 | I |
| | | 27
  29
  31 | 29
  31
  32 | II |
| 29
  31 | 31
  32 | | | |

Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem (1)

Drugi sistemi vzmetenja vozne osi

Škodni razred

Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila

(v tonah)

Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila

(v tonah)

Ne manj kot

Manj kot

Ne manj kot

Manj kot

Dve osi

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

I

Tri osi

15

17

19

21

23

25

17

19

21

23

25

26

15

17

19

21

17

19

21

23

23

25

25

26

II

Štiri osi

23

25

27

25

27

29

23

25

25

27

I

27

29

31

29

31

32

II

29

31

31

32

Kombinacije vozil (povezana vozila in cestni vlaki)

| Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem | Drugi sistemi vzmetenja vozne osi | Škodni razred |
| --- | --- | --- |
| Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila
  (v tonah) | Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila
  (v tonah) | |
| Ne manj kot | Manj kot | Ne manj kot | Manj kot | |
| 2 + 1 osi | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 osi | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 osi | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44“ | |

Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem

Drugi sistemi vzmetenja vozne osi

Škodni razred

Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila

(v tonah)

Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila

(v tonah)

Ne manj kot

Manj kot

Ne manj kot

Manj kot

2 + 1 osi

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 osi

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 osi

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44“

---

(1)  Vzmetenje, priznano kot enakovredno v skladu z opredelitvijo iz Priloge II k Direktivi Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 67, 9.3.2002, str. 47).

1

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je svoj predlog sprejela 23. julija 2003.

Evropski parlament je svoje mnenje sprejel na prvi obravnavi, 20. aprila 2004.

Svet je 6. septembra 2005 sprejel Skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe.

Pri svojem delu je Svet upošteval tudi mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1) in Odbora regij (2).

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Svet je ob četrtem poskusu, 21. aprila 2005, končno lahko dosegel politični dogovor, ki je omogočil sprejetje Skupnega stališča, in s tem zaključil notranji proces pogajanj, ki so potekala več kot 18 mesecev. Težave pri dosegi tega dogovora odražajo različne interese in stališča držav članic, pogojene tako z njihovim zemljepisnim položajem (v središču ali na obrobju notranjega trga) kakor z drugimi dejavniki, kot so razvojno stanje njihovega obstoječega cestnega omrežja in njihov prednostni način financiranja infrastrukturnih projektov.

Pogajanja so potekala v okviru politike, ki jo je z Belo knjigo iz leta 2001 o evropski prometni politiki za leto 2010 (3) začrtala Komisija; Bela knjiga je poudarila ključno vlogo učinkovitih cestnih pristojbin za prometno infrastrukturo, in sicer kot orodja za ponovno vzpostavitev ravnotežja pri širjenju različnih sredstev prevoza in s tem za reševanje naraščajoče problematike prometne preobremenjenosti in okoljske škode.

1.   Uresničevanje ključnih ciljev politike

Svet se je v Skupnem stališču osredotočil na izboljšave obstoječe direktive, ki prinašajo določeno dodano vrednost, da bo nov zakonski okvir odražal potrebe moderne prometne politike Skupnosti, prilagojene 21. stoletju. Zlasti Skupno stališče:

| — | skuša rešiti problematiko prometnih zastojev in okoljske škode, |
| --- | --- |

—

skuša rešiti problematiko prometnih zastojev in okoljske škode,

| — | zagotavlja način zbiranja dodatnih sredstev za naložbe v alternativno infrastrukturo (sprememba načina prevoza), |
| --- | --- |

—

zagotavlja način zbiranja dodatnih sredstev za naložbe v alternativno infrastrukturo (sprememba načina prevoza),

| — | zagotavlja večjo preglednost in objektivnost pri določanju cestnin, skupaj z dodatnimi „orodji“, da se Komisiji omogoči boljše spremljanje skladnosti, |
| --- | --- |

—

zagotavlja večjo preglednost in objektivnost pri določanju cestnin, skupaj z dodatnimi „orodji“, da se Komisiji omogoči boljše spremljanje skladnosti,

| — | prilagaja zakonski okvir modelu javno-zasebnega partnerstva, ki služi financiranju gradnje infrastrukture. |
| --- | --- |

—

prilagaja zakonski okvir modelu javno-zasebnega partnerstva, ki služi financiranju gradnje infrastrukture.

Spremembe, ustrezne tem štirim ciljem, so navedene spodaj.

(i)   Spoprijemanje s prometnimi zastoji in okoljsko škodo

Prilagajanje višine cestnin (člen 7(10))

Možnost prilagajanja višine cestnin razredu EURO in obdobju dneva je glavni mehanizem, predviden za spoprijemanje s prometnimi zastoji in okoljsko škodo. Svet se je pri uvedbi možnosti prilagajanja višine cestnin ob koncih tedna ali praznikih zgledoval po Evropskem parlamentu (sprememba 29). A razlikovanje, ki ga dopušča Svet, močno presega tistega iz spremembe 29. Poglavitna razlika je v tem, da Parlament podpira splošno omejitev, tako da najvišje cestnine ne morejo več kot dvakrat preseči najnižjih. Nasprotno pa Svet razlikovanja glede na škodo, povzročeno cestam (npr. teža, število osi), sploh ne omejuje, medtem ko se za emisijske razrede in obdobja dneva 100-odstotne omejitve seštevajo. Posledično bi lahko težko, onesnažujoče tovorno vozilo, ki potuje ob prometni konici, naposled plačalo štirikrat več kot lažje, čistejše vozilo v manj obremenjenem obdobju. Ta učinek se še stopnjuje z uvedbo možnosti „oprostitve plačila“ v nekaterih obdobjih dneva.

Zaščita teh novih možnosti pred zlorabo je uvedba jasne in nedvoumne zahteve, v skladu s katero morajo biti ureditve prilagajanja nevtralne od prihodkov, za vsak nenamerni presežek prihodkov pa je treba izvesti povračilo v obliki nižjih cestnin v prihodnjih letih. Načelo nevtralnosti od prihodkov je zajeto tudi v spremembi 12 Parlamenta.

Druga sestavina Skupnega stališča, ki zadeva okoljska vprašanja in vprašanja prometne preobremenjenosti, je „pribitek“, obravnavan v naslednji točki.

(ii)   Financiranje alternativne infrastrukture

Pribitek (člen 7(11))

Svet je sprejel predlog Komisije, ki le-tej omogoča, da v izjemnih primerih uvede pribitek na cestnine v gorskih predelih, in sicer na cestah, kjer prihaja do zastojev ali katerih uporaba povzroča okoljsko škodo. V primeru čezmejnih cest se ohrani 25-odstotna stopnja, za druge ceste pa najvišja stopnja znaša 15 %. Predlog Parlamenta (sprememba 30) o razširitvi uporabe pribitka na urbane predele ni bil sprejet. V besedilu Skupnega stališča se ohrani in okrepi zahteva po porabi prihodkov od pribitka za navzkrižno financiranje prednostnega projekta TEN v istem prometnem koridorju.

Pribitek je znaten, saj predstavlja dodatni neto prihodek (večji od stroškov gradnje ceste, ki se uporablja), namenjen izrecno financiranju alternativne (večinoma železniške) infrastrukture.

(iii)   Pregledne in objektivne ravni cestnin, ki jih nadzoruje Komisija

Opredelitev „stroškov gradnje“ (člen 2(aa))

Skupno stališče zajema to novo opredelitev, ki jo je kot sredstvo za določitev preteklih stroškov, ki se lahko upoštevajo pri izračunu ravni cestnin, predlagala Komisija. Besedilo Sveta povzema predlog Parlamenta (sprememba 21), da se upošteva le določen delež teh stroškov, kot merilo za tako porazdelitev pa namesto podaljšanja amortizacije uporablja pričakovano življenjsko dobo. (Težje je kot pojem uporabljati amortizacijo, če se gradnja infrastrukture ne financira s posojili).

Dopustni stroški (člen 7(9))

Skupno stališče povzema predlog Komisije o natančnejši predstavitvi stroškov, na katerih lahko temeljijo cestnine. Upoštevajo se elementi spremembe 28 Parlamenta, kot so črtanje nezavarovanih stroškov ob nesrečah, vključitev donosa kapitala in pojasnitev, da gre za najvišje stopnje (ta pojasnitev je zajeta v členu 7a(1) besedila Sveta).

Popusti za pogoste uporabnike (člen 7(4b) in (4c))

Člen 8b, ki ga je predlagala Komisija, je bil črtan in nadomeščen z zgoraj omenjenimi določbami, ki vsebujejo odstotno omejitev popustov za pogoste uporabnike. Gre za znaten prispevek k zagotavljanju večje jasnosti in objektivnosti glede stopnje popustov, ki jih dopušča pravo Skupnosti.

Metodologija/Načela za izračun (Priloga III)

Kratka metodologija, ki jo je predlagala Komisija, je bila razširjena in razvita v niz splošnih načel za izračun in razdelitev stroškov. Zavezujoča so za vse v prihodnosti uvedene cestninske sisteme, čeprav posredno za sisteme, temelječe na koncesiji. Komisija lahko s postopkom komitologije ta načela posodobi in pojasni.

Nadzor sistema (člen 7a)

Čeprav je bil sprejet predlog Parlamenta o črtanju določb za vzpostavitev neodvisnih organov nadzora infrastrukture v državah članicah (spremembi 18 in 38), je v členu 7a nadalje razvita vloga Komisije za nadzor sistema in preverjanje skladnosti novih cestninskih ureditev z obstoječimi pravili.

(iv)   Združljivost z javno-zasebnimi partnerstvi

Posebne ureditve za koncesijske pogodbe

Glede na to, da na koncesijah temelječa javno-zasebna partnerstva postajajo najobičajnejši način financiranja in gradnje nove infrastrukture, je Svet v besedilo Skupnega stališča vnesel številne elemente, s katerimi skuša zagotoviti prilagoditev Direktive stvarnosti javno-zasebnih partnerstev. Te spremembe, ki so dejansko odgovor Sveta na zaskrbljenost, izraženo v spremembah 9, 33 in 52 Parlamenta, so:

| — | posebno obravnavanje pogodb v opredelitvi „stroškov gradnje“, predvideno v členu 2(aa), |
| --- | --- |

—

posebno obravnavanje pogodb v opredelitvi „stroškov gradnje“, predvideno v členu 2(aa),

| — | možnost vključitve stopnje dobička v cestnine, predvidena v členu 7(9), |
| --- | --- |

—

možnost vključitve stopnje dobička v cestnine, predvidena v členu 7(9),

| — | „posredna uporaba“ sistema nadzora za koncesijske pogodbe, določena v členu 7a. |
| --- | --- |

—

„posredna uporaba“ sistema nadzora za koncesijske pogodbe, določena v členu 7a.

2.   Druga pomembna vprašanja

Namenskost porabe prihodkov od cestnin (člen 9(2))

Svet je v celoti sprejel občutljiv kompromis, ki ga je o tem vprašanju v spremembi 48 predlagal Evropski parlament. Ohrani se stroga namenskost porabe prihodka od pribitka (člen 7(11)) za ponovne naložbe v ustrezen projekt TEN.

Zunanji okoljski stroški

Svet je po preučitvi sprememb 2, 17, 25, 28, 41 in 50 Parlamenta izbral predlog Komisije in tako ohranil veljavni sistem, temelječ na povračilu infrastrukturnih stroškov.

Področje uporabe (člen 7(1) in (2))

V skladu s predlogom Komisije bi države članice morale uporabljati cestninski sistem „vse ali nič“ za vse ceste TEN in vsa vozila težja od 3,5 tone. Svet je menil, da bi imelo tako področje uporabe velik zaviralni učinek na uvedbo cestninskih sistemov v številnih državah članicah, kjer ni zagotovila, da bo prebivalstvo sprejelo cestnine. Tak predlog Komisije bi lahko resno ogrozil osrednji cilj, tj. privzem sistema, v katerem uporabniki v večji meri prispevajo k stroškom prometne infrastrukture, ki jo uporabljajo. Svet je namesto tega raje izbral okvir, v katerem predpisi Skupnosti veljajo, kadar cestnina zadeva vozilo na cesti TEN, katerega masa je enaka ali presega 3,5 tone, države članice pa ohranjajo možnost odločanja o tem, kateri deli njihovega omrežja TEN so podvrženi cestnini, in o tem, ali je cestnina omejena na težja vozila.

V drugih delih Direktive je Svet skušal omejiti prožnost držav članic za zaračunavanje zelo visokih cestnin na nekaterih cestah (na primer cestah z velikim deležem tranzitnega prometa), kot je predlagala Komisija. Člen 7(10)(c) na primer, ki ga je predlagala Komisija in je dovoljeval prilagajanje višine cestnin določenim cestam v omrežju, je bil črtan.

Povračila za uporabnike cest

Tako kot Evropski parlament (glej spremembo 36) je bil tudi Svet zaskrbljen nad morebitnim diskriminacijskim učinkom sredstev — zlasti popustov pri obdavčevanju vozil — iz predloga Komisije, namenjenih v povračilo prevoznikom za vse nove stroške, nastale s cestninskimi shemami. Svet prav tako ni videl razloga za „razveljavitev“ usklajenosti obdavčevanja vozil, dosežene z obstoječo direktivo. Člen 7b, kot ga je predlagala Komisija, se torej črta iz besedila Sveta in nadomesti z uvodno izjavo (10), ki se nanaša tudi na druga sredstva za zagotavljanje povračil, kot so popusti pri obdavčitvi goriva, pri čemer povzema idejo iz spremembe 13 Parlamenta.

3.   Spremembe Evropskega parlamenta

Odgovor Sveta na spremembe 2, 9, 12, 13, 17, 18, 21, 25, 28, 29, 30, 33, 36, 38, 41, 48, 50 in 52 je opredeljen zgoraj v povezavi s ključnimi vprašanji.

Poleg tega je Svet v celoti, delno ali načelno sprejel spremembe 3, 4, 10, 22, 24, 34, 39, 42 in 43.

III.   ZAKLJUČEK

Izjemna in vztrajna prizadevanja Sveta za dosego dogovora o tem skupnem stališču odražajo polno zavedanje o pomenu te teme za širšo prometno politiko Skupnosti. Skupno stališče uvaja pravni okvir za zaračunavanje, ki se jasneje in enostavneje izvaja na pregleden, objektiven in pravičen način, hkrati pa cestninam daje nove možnosti legitimne uporabe v obliki sredstva za spoprijemanje z okoljsko problematiko in problematiko prometne preobremenjenosti, s katerima se srečuje Skupnost. Besedilo predstavlja resnične, opredeljive in stvarne izboljšave Direktive iz leta 1999, pri čemer previdno vzpostavlja ravnotežje med potrebo po razvoju v smeri trajnostne prometne politike in pomenom dobro delujočega notranjega trga.

---

(1)  UL C 241, 28.9.2004, str. 58.

(2)  UL C 109, 30.4.2004, str. 14.

(3)  COM(2001) 370, 12.9.2001.

---

| 8.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 275/19

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA (ES) št. 34/2005

z dne 23. septembra 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/.../ES z dne ... o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS

(2005/C 275 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Evropski skupnosti je treba povečati učinkovitost rabe končne energije, uravnavati povpraševanje po energiji in spodbujati proizvodnjo iz obnovljivih virov energije, saj je kratkoročno do srednjeročno razmeroma malo možnosti za kakršno koli drugo vplivanje na pogoje oskrbe z energijo in distribucije tako z vzpostavitvijo novih zmogljivosti ali z izboljšanjem prenosa in distribucije. Ta direktiva tako prispeva k bolj zanesljivi oskrbi. |
| --- | --- |

(1)

V Evropski skupnosti je treba povečati učinkovitost rabe končne energije, uravnavati povpraševanje po energiji in spodbujati proizvodnjo iz obnovljivih virov energije, saj je kratkoročno do srednjeročno razmeroma malo možnosti za kakršno koli drugo vplivanje na pogoje oskrbe z energijo in distribucije tako z vzpostavitvijo novih zmogljivosti ali z izboljšanjem prenosa in distribucije. Ta direktiva tako prispeva k bolj zanesljivi oskrbi.

| (2) | Izboljšana učinkovitost rabe končne energije bo doprinesla tudi k zmanjševanju porabe primarne energije ter k ublažitvi emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov. Količina teh emisij stalno narašča, zato je vedno težje izpolnjevati obveznosti iz Kjotskega protokola. Dejavnost ljudi v energetskem sektorju povzroči več kot 78 % emisij toplogrednih plinov Skupnosti. Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, določen s Sklepom št. 1600/2002/ES (4) Evropskega parlamenta in Sveta, predvideva da so potrebna nadaljnja zmanjšanja za izpolnitev dolgoročnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, o stabilizaciji koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bi preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem. |
| --- | --- |

(2)

Izboljšana učinkovitost rabe končne energije bo doprinesla tudi k zmanjševanju porabe primarne energije ter k ublažitvi emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov. Količina teh emisij stalno narašča, zato je vedno težje izpolnjevati obveznosti iz Kjotskega protokola. Dejavnost ljudi v energetskem sektorju povzroči več kot 78 % emisij toplogrednih plinov Skupnosti. Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, določen s Sklepom št. 1600/2002/ES (4) Evropskega parlamenta in Sveta, predvideva da so potrebna nadaljnja zmanjšanja za izpolnitev dolgoročnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, o stabilizaciji koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bi preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem.

| (3) | Z izboljšano učinkovito rabo končne energije bo mogoče na gospodarsko učinkovit način izkoriščati morebitne gospodarne prihranke energije. Te prihranke energije bi lahko dosegli z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti in tako Evropski skupnosti pomagali zmanjšati njeno odvisnost od uvoza energije. Poleg tega bi prehod na energetsko učinkovitejše tehnologije še dodatno spodbudil inovativnost in konkurenčnost Evropske skupnosti, kakor je poudarjeno v Lizbonski strategiji. |
| --- | --- |

(3)

Z izboljšano učinkovito rabo končne energije bo mogoče na gospodarsko učinkovit način izkoriščati morebitne gospodarne prihranke energije. Te prihranke energije bi lahko dosegli z ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti in tako Evropski skupnosti pomagali zmanjšati njeno odvisnost od uvoza energije. Poleg tega bi prehod na energetsko učinkovitejše tehnologije še dodatno spodbudil inovativnost in konkurenčnost Evropske skupnosti, kakor je poudarjeno v Lizbonski strategiji.

| (4) | V sporočilu Komisije o izvajanju prve faze Evropskega programa o podnebnih spremembah je bila Direktiva o upravljanju povpraševanja po energiji navedena kot eden izmed ključnih ukrepov zoper klimatske spremembe, ki ga je treba sprejeti na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V sporočilu Komisije o izvajanju prve faze Evropskega programa o podnebnih spremembah je bila Direktiva o upravljanju povpraševanja po energiji navedena kot eden izmed ključnih ukrepov zoper klimatske spremembe, ki ga je treba sprejeti na ravni Skupnosti.

| (5) | Ta direktiva je skladna z Direktivo 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (5) ter z Direktivo 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES (6); ki predvidevata možnost uporabe učinkovite rabe energije in upravljanje povpraševanja kot alternativo novi oskrbi ter za varovanje okolja, kar bi organom držav članic omogočilo, da med drugim razpišejo ponudbe za nove zmogljivosti ali da sprejmejo ukrepe za energetsko učinkovitost ter ukrepe za upravljanje povpraševanja, vključno s sistemi belih certifikatov. |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva je skladna z Direktivo 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (5) ter z Direktivo 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES (6); ki predvidevata možnost uporabe učinkovite rabe energije in upravljanje povpraševanja kot alternativo novi oskrbi ter za varovanje okolja, kar bi organom držav članic omogočilo, da med drugim razpišejo ponudbe za nove zmogljivosti ali da sprejmejo ukrepe za energetsko učinkovitost ter ukrepe za upravljanje povpraševanja, vključno s sistemi belih certifikatov.

| (6) | Ta direktiva ne posega v člen 3 Direktive 2003/54/ES, ki zahteva, da države članice vsem gospodinjskim odjemalcem ter, kadar države članice to štejejo za primerno, majhnim podjetjem, zagotovijo dostop do univerzalne storitve, to je pravice do oskrbe z električno energijo določene kakovosti na njihovem ozemlju po razumnih, enostavno in jasno primerljivih ter preglednih cenah. |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva ne posega v člen 3 Direktive 2003/54/ES, ki zahteva, da države članice vsem gospodinjskim odjemalcem ter, kadar države članice to štejejo za primerno, majhnim podjetjem, zagotovijo dostop do univerzalne storitve, to je pravice do oskrbe z električno energijo določene kakovosti na njihovem ozemlju po razumnih, enostavno in jasno primerljivih ter preglednih cenah.

| (7) | Liberalizacija maloprodajnih trgov za končne odjemalce električne energije, zemeljskega plina, premoga in lignita, ogrevanja in v nekaterih primerih celo daljinskega ogrevanja in hlajenja je skoraj vedno vodila k izboljšanju učinkovitosti in k znižanju cen pri proizvodnji energije, njeni transformaciji in distribuciji. Ta liberalizacija ni povzročila večje konkurence izdelkov in storitev, ki bi lahko izboljšala energetsko učinkovitost na strani povpraševanja. |
| --- | --- |

(7)

Liberalizacija maloprodajnih trgov za končne odjemalce električne energije, zemeljskega plina, premoga in lignita, ogrevanja in v nekaterih primerih celo daljinskega ogrevanja in hlajenja je skoraj vedno vodila k izboljšanju učinkovitosti in k znižanju cen pri proizvodnji energije, njeni transformaciji in distribuciji. Ta liberalizacija ni povzročila večje konkurence izdelkov in storitev, ki bi lahko izboljšala energetsko učinkovitost na strani povpraševanja.

| (8) | Svet je v svoji resoluciji z dne 7. decembra 1998 o energetski učinkovitosti v Evropski skupnosti (7) za Skupnost kot celoto potrdil cilj izboljšanja energetske intenzivnosti končne porabe za dodatno odstotno točko na leto vse do leta 2010. |
| --- | --- |

(8)

Svet je v svoji resoluciji z dne 7. decembra 1998 o energetski učinkovitosti v Evropski skupnosti (7) za Skupnost kot celoto potrdil cilj izboljšanja energetske intenzivnosti končne porabe za dodatno odstotno točko na leto vse do leta 2010.

| (9) | Države članice bi zato morale sprejeti nacionalne okvirne cilje za spodbujanje učinkovitosti rabe končne energije in za zagotavljanje trajne rasti in rentabilnosti trga z energetskimi storitvami, ter tako prispevati k uresničevanju Lizbonske strategije. Sprejetje nacionalnih okvirnih ciljev za spodbujanje učinkovitosti rabe končne energije se uspešno dopolnjuje z drugo zakonodajo Skupnosti, katere uporaba bo prispevala k izpolnitvi teh nacionalnih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi zato morale sprejeti nacionalne okvirne cilje za spodbujanje učinkovitosti rabe končne energije in za zagotavljanje trajne rasti in rentabilnosti trga z energetskimi storitvami, ter tako prispevati k uresničevanju Lizbonske strategije. Sprejetje nacionalnih okvirnih ciljev za spodbujanje učinkovitosti rabe končne energije se uspešno dopolnjuje z drugo zakonodajo Skupnosti, katere uporaba bo prispevala k izpolnitvi teh nacionalnih ciljev.

| (10) | Ta direktiva od držav članic zahteva ukrepanje, kajti izpolnitev njenih ciljev je odvisna od učinkov teh ukrepov na končne porabnike energije. Končni izid ukrepov držav članic je tako odvisen od množice zunanjih dejavnikov, ki vplivajo na obnašanje porabnikov pri rabi energije in njihove pripravljenosti, da uporabljajo metode varčevanja z energijo in energetsko varčne naprave. Torej, tudi če se države članice obvežejo, da se bodo potrudile doseči 6 % ciljno vrednost, so nacionalni energetski varčevalni cilji le okvirne narave in za države članice ne predstavljajo pravno zavezujoče obveznosti. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva od držav članic zahteva ukrepanje, kajti izpolnitev njenih ciljev je odvisna od učinkov teh ukrepov na končne porabnike energije. Končni izid ukrepov držav članic je tako odvisen od množice zunanjih dejavnikov, ki vplivajo na obnašanje porabnikov pri rabi energije in njihove pripravljenosti, da uporabljajo metode varčevanja z energijo in energetsko varčne naprave. Torej, tudi če se države članice obvežejo, da se bodo potrudile doseči 6 % ciljno vrednost, so nacionalni energetski varčevalni cilji le okvirne narave in za države članice ne predstavljajo pravno zavezujoče obveznosti.

| (11) | Kadar so prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost osnovana na spremembah v tehnologiji, obnašanju porabnikov in/ali gospodarskih spremembah, bi se bilo treba izogibati občutnega negativnega vpliva na okolje, spoštovati pa bi bilo treba prednostne družbene naloge. |
| --- | --- |

(11)

Kadar so prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost osnovana na spremembah v tehnologiji, obnašanju porabnikov in/ali gospodarskih spremembah, bi se bilo treba izogibati občutnega negativnega vpliva na okolje, spoštovati pa bi bilo treba prednostne družbene naloge.

| (12) | Izboljšana učinkovitost rabe končne energije se lahko doseže s povečanjem razpoložljivosti energetskih storitev in povpraševanja po njih ali z drugimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(12)

Izboljšana učinkovitost rabe končne energije se lahko doseže s povečanjem razpoložljivosti energetskih storitev in povpraševanja po njih ali z drugimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti.

| (13) | Države članice bi morale v nekaterih tržnih segmentih, kot so gospodinjstva, kjer se energetski pregledi običajno ne izvajajo za potrebe trga, zagotoviti dostopnost energetskih pregledov in tako izkoristiti potencial prihranka energije. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale v nekaterih tržnih segmentih, kot so gospodinjstva, kjer se energetski pregledi običajno ne izvajajo za potrebe trga, zagotoviti dostopnost energetskih pregledov in tako izkoristiti potencial prihranka energije.

| (14) | Sklepi Sveta z dne 5. decembra 2000 opredeljujejo spodbujanje energetskih storitev s pomočjo razvijanja strategije Skupnosti kot prednostno področje delovanja pri izboljšanju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(14)

Sklepi Sveta z dne 5. decembra 2000 opredeljujejo spodbujanje energetskih storitev s pomočjo razvijanja strategije Skupnosti kot prednostno področje delovanja pri izboljšanju energetske učinkovitosti.

| (15) | Distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije lahko izboljšajo učinkovito rabo energije v Evropski skupnosti, če bodo tržili energetske storitve, ki vključujejo učinkovito rabo končne energije, na primer notranjo toplotno ugodje, toplo sanitarno vodo, hlajenje, proizvodnjo izdelkov, razsvetljavo in gonilno silo. Večanje dobička za distributerje energije, sistemske operaterje distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije tako postane tesneje povezano s prodajo energetskih storitev čim več odjemalcem, namesto da prodajajo čim več energije vsakemu odjemalcu. |
| --- | --- |

(15)

Distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije lahko izboljšajo učinkovito rabo energije v Evropski skupnosti, če bodo tržili energetske storitve, ki vključujejo učinkovito rabo končne energije, na primer notranjo toplotno ugodje, toplo sanitarno vodo, hlajenje, proizvodnjo izdelkov, razsvetljavo in gonilno silo. Večanje dobička za distributerje energije, sistemske operaterje distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije tako postane tesneje povezano s prodajo energetskih storitev čim več odjemalcem, namesto da prodajajo čim več energije vsakemu odjemalcu.

| (16) | Ob polnem upoštevanju nacionalne organiziranosti udeležencev na trgu v energetskem sektorju in v podporo izvajanju energetskih storitev in ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti iz direktive bi morale države članice imeti možnost, da za distributerje energije, ali sistemske operaterje distribucijskega omrežja ali podjetja za maloprodajo energije, ali, po potrebi, za dva ali vse od teh udeležencev na trgu, zagotavljanje takih storitev in sodelovanje pri takih ukrepih določijo kot obvezno. |
| --- | --- |

(16)

Ob polnem upoštevanju nacionalne organiziranosti udeležencev na trgu v energetskem sektorju in v podporo izvajanju energetskih storitev in ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti iz direktive bi morale države članice imeti možnost, da za distributerje energije, ali sistemske operaterje distribucijskega omrežja ali podjetja za maloprodajo energije, ali, po potrebi, za dva ali vse od teh udeležencev na trgu, zagotavljanje takih storitev in sodelovanje pri takih ukrepih določijo kot obvezno.

| (17) | Uporabo dogovorov o financiranju s strani tretje stranke bi bilo treba kot inovativno spodbujati. Pri takem dogovoru se koristnik izogne stroškom naložbe s tem, da uporabi del finančne vrednosti prihrankov energije, ki izhajajo iz naložbe tretje stranke, za poplačilo stroškov naložbe in obresti tretje stranke. |
| --- | --- |

(17)

Uporabo dogovorov o financiranju s strani tretje stranke bi bilo treba kot inovativno spodbujati. Pri takem dogovoru se koristnik izogne stroškom naložbe s tem, da uporabi del finančne vrednosti prihrankov energije, ki izhajajo iz naložbe tretje stranke, za poplačilo stroškov naložbe in obresti tretje stranke.

| (18) | Pri oblikovanju tarif in drugih predpisov za energijo iz omrežij bi bilo treba zaradi pozitivnega vpliva na učinkovitost rabe končne energije odpraviti neupravičene spodbude za povečanje količine energije. |
| --- | --- |

(18)

Pri oblikovanju tarif in drugih predpisov za energijo iz omrežij bi bilo treba zaradi pozitivnega vpliva na učinkovitost rabe končne energije odpraviti neupravičene spodbude za povečanje količine energije.

| (19) | Javni sektor posamezne države članice bi moral biti dober zgled za naložbe, vzdrževanje in druge izdatke za opremo, ki rabi energijo, energetske storitve ter druge ukrepe za energetsko učinkovitost. Javni sektor bi bilo torej treba spodbujati, da vidike učinkovite rabe energije vključi v svoje naložbe, stroške amortizacije in izvedbene proračune. Ob upoštevanju dejstva, da se upravne strukture med državami članicami zelo razlikujejo, bi morale biti različne vrste ukrepov v javnem sektorju sprejete na ustrezni nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni. |
| --- | --- |

(19)

Javni sektor posamezne države članice bi moral biti dober zgled za naložbe, vzdrževanje in druge izdatke za opremo, ki rabi energijo, energetske storitve ter druge ukrepe za energetsko učinkovitost. Javni sektor bi bilo torej treba spodbujati, da vidike učinkovite rabe energije vključi v svoje naložbe, stroške amortizacije in izvedbene proračune. Ob upoštevanju dejstva, da se upravne strukture med državami članicami zelo razlikujejo, bi morale biti različne vrste ukrepov v javnem sektorju sprejete na ustrezni nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni.

| (20) | Energetske storitve, programi za izboljšanje energetske učinkovitosti in drugi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, vzpostavljeni za izpolnitev cilja varčevanja z energijo, se lahko podprejo in/ali izvedejo s pomočjo prostovoljnih sporazumov med interesnimi skupinami in organi javnega sektorja, ki jih imenujejo države članice. |
| --- | --- |

(20)

Energetske storitve, programi za izboljšanje energetske učinkovitosti in drugi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, vzpostavljeni za izpolnitev cilja varčevanja z energijo, se lahko podprejo in/ali izvedejo s pomočjo prostovoljnih sporazumov med interesnimi skupinami in organi javnega sektorja, ki jih imenujejo države članice.

| (21) | Pri opredelitvi ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti je treba upoštevati večjo učinkovitost, doseženo zaradi razširjenosti uporabe gospodarnih tehnoloških inovacij, na primer elektronskih meritev. |
| --- | --- |

(21)

Pri opredelitvi ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti je treba upoštevati večjo učinkovitost, doseženo zaradi razširjenosti uporabe gospodarnih tehnoloških inovacij, na primer elektronskih meritev.

| (22) | Da bi lahko končni porabniki sprejemali bolj utemeljene odločitve v zvezi z njihovo porabo energije, jim je treba zagotoviti primerno količino informacij o tem in druge ustrezne informacije, kot so informacije o dostopnih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, o primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov ali nepristranskih tehničnih specifikacijah za opremo, ki rabi energijo, ki lahko vključuje opremo „Faktor štiri“, ali podobno opremo. |
| --- | --- |

(22)

Da bi lahko končni porabniki sprejemali bolj utemeljene odločitve v zvezi z njihovo porabo energije, jim je treba zagotoviti primerno količino informacij o tem in druge ustrezne informacije, kot so informacije o dostopnih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, o primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov ali nepristranskih tehničnih specifikacijah za opremo, ki rabi energijo, ki lahko vključuje opremo „Faktor štiri“, ali podobno opremo.

| (23) | S sprejetjem te direktive vse vsebinske določbe Direktive Sveta 93/76/EGS z dne 13. septembra 1993 o omejitvi emisij ogljikovega dioksida z izboljšanjem učinkovite rabe energije (SAVE) (8) ureja druga zakonodaja Skupnosti, zato bi bilo treba Direktivo 93/76/EGS razveljaviti. |
| --- | --- |

(23)

S sprejetjem te direktive vse vsebinske določbe Direktive Sveta 93/76/EGS z dne 13. septembra 1993 o omejitvi emisij ogljikovega dioksida z izboljšanjem učinkovite rabe energije (SAVE) (8) ureja druga zakonodaja Skupnosti, zato bi bilo treba Direktivo 93/76/EGS razveljaviti.

| (24) | Ker ciljev te direktive, in sicer spodbujanja učinkovitosti rabe končne energije in razvijanja trga energetskih storitev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev te direktive, in sicer spodbujanja učinkovitosti rabe končne energije in razvijanja trga energetskih storitev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (25) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9) — |
| --- | --- |

(25)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9) —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Namen

Namen te direktive je povečati gospodarno izboljšanje učinkovite rabe končne energije v državah članicah z:

| (a) | zagotavljanjem potrebnih okvirnih ciljev kakor tudi mehanizmov, spodbud ter institucionalnih, finančnih in pravnih okvirjev za odstranitev obstoječih tržnih ovir in nepopolnosti, ki preprečujejo učinkovito rabo končne energije; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanjem potrebnih okvirnih ciljev kakor tudi mehanizmov, spodbud ter institucionalnih, finančnih in pravnih okvirjev za odstranitev obstoječih tržnih ovir in nepopolnosti, ki preprečujejo učinkovito rabo končne energije;

| (b) | ustvarjanjem pogojev za razvoj trga energetskih storitev in za zagotavljanje drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti za končne porabnike. |
| --- | --- |

(b)

ustvarjanjem pogojev za razvoj trga energetskih storitev in za zagotavljanje drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti za končne porabnike.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za:

| (a) | izvajalce ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z distributerji energije, sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij in podjetij za maloprodajo energije. Države članice pa lahko iz uporabe členov 6 in 13 izključijo male distributerje energije, male sistemske operaterje distribucijskih omrežij in mala podjetja za maloprodajo energije; |
| --- | --- |

(a)

izvajalce ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z distributerji energije, sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij in podjetij za maloprodajo energije. Države članice pa lahko iz uporabe členov 6 in 13 izključijo male distributerje energije, male sistemske operaterje distribucijskih omrežij in mala podjetja za maloprodajo energije;

| (b) | končne odjemalce. Vendar pa se ta direktiva ne uporablja za tista podjetja, ki se ukvarjajo z dejavnostmi s seznama v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (10) in za tiste dele prevoznih podjetij, ki uporabljajo predvsem goriva za letalstvo in mednarodni pomorski promet; |
| --- | --- |

(b)

končne odjemalce. Vendar pa se ta direktiva ne uporablja za tista podjetja, ki se ukvarjajo z dejavnostmi s seznama v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (10) in za tiste dele prevoznih podjetij, ki uporabljajo predvsem goriva za letalstvo in mednarodni pomorski promet;

| (c) | oborožene sile, vendar le v obsegu v katerem uporaba direktive ni v nasprotju z naravo in poglavitnim ciljem dejavnosti oboroženih sil in z izjemo snovi, ki se uporabljajo izključno v vojaške namene. |
| --- | --- |

(c)

oborožene sile, vendar le v obsegu v katerem uporaba direktive ni v nasprotju z naravo in poglavitnim ciljem dejavnosti oboroženih sil in z izjemo snovi, ki se uporabljajo izključno v vojaške namene.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „energija“: vse oblike energije v prosti prodaji, vključno z električno energijo, zemeljskim plinom (tudi utekočinjenim zemeljskim plinom in utekočinjenim naftnim plinom), vsemi gorivi za ogrevanje in hlajenje (vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem), premogom in lignitom, šoto, pogonskimi gorivi (razen goriv za letalstvo in mednarodni pomorski promet), ter biomaso, kakor je opredeljena v Direktivi 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (11); |
| --- | --- |

(a)

„energija“: vse oblike energije v prosti prodaji, vključno z električno energijo, zemeljskim plinom (tudi utekočinjenim zemeljskim plinom in utekočinjenim naftnim plinom), vsemi gorivi za ogrevanje in hlajenje (vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem), premogom in lignitom, šoto, pogonskimi gorivi (razen goriv za letalstvo in mednarodni pomorski promet), ter biomaso, kakor je opredeljena v Direktivi 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (11);

| (b) | „energetska učinkovitost“: razmerje med doseženim učinkom, storitvijo, blagom ali energijo ter vloženo energijo; |
| --- | --- |

(b)

„energetska učinkovitost“: razmerje med doseženim učinkom, storitvijo, blagom ali energijo ter vloženo energijo;

| (c) | „izboljšanje energetske učinkovitosti“: povečanje učinkovitosti rabe končne energije kot posledica sprememb v tehnologiji, obnašanju porabnikov in/ali gospodarskih sprememb; |
| --- | --- |

(c)

„izboljšanje energetske učinkovitosti“: povečanje učinkovitosti rabe končne energije kot posledica sprememb v tehnologiji, obnašanju porabnikov in/ali gospodarskih sprememb;

| (d) | „prihranki energije“: količina prihranjene energije, določena z merjenjem in/ali oceno porabe pred in po izvedbi enega ali več ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, ob zagotavljanju normalizacije za zunanje pogoje, ki vplivajo na porabo energije; |
| --- | --- |

(d)

„prihranki energije“: količina prihranjene energije, določena z merjenjem in/ali oceno porabe pred in po izvedbi enega ali več ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, ob zagotavljanju normalizacije za zunanje pogoje, ki vplivajo na porabo energije;

| (e) | „energetska storitev“: fizikalni učinek, korist ali ugodnost, ki izhaja iz kombinacije energije in energetsko učinkovite tehnologije; vključuje lahko obratovanje, vzdrževanje in nadzor, nujne za opravljanje storitve, ki se opravi na podlagi pogodbe in običajno vodi k preverljivemu in merljivemu oziroma ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(e)

„energetska storitev“: fizikalni učinek, korist ali ugodnost, ki izhaja iz kombinacije energije in energetsko učinkovite tehnologije; vključuje lahko obratovanje, vzdrževanje in nadzor, nujne za opravljanje storitve, ki se opravi na podlagi pogodbe in običajno vodi k preverljivemu in merljivemu oziroma ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti;

| (f) | „mehanizmi energetske učinkovitosti“: splošni instrumenti, ki jih uporabljajo vlade ali vladni organi za oblikovanje podpornega okolja ali spodbud za udeležence na trgu, da zagotavljajo in kupujejo energetske storitve in druge ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(f)

„mehanizmi energetske učinkovitosti“: splošni instrumenti, ki jih uporabljajo vlade ali vladni organi za oblikovanje podpornega okolja ali spodbud za udeležence na trgu, da zagotavljajo in kupujejo energetske storitve in druge ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti;

| (g) | „programi za izboljšanje energetske učinkovitosti“: dejavnosti, ki so osredotočene na skupine končnih odjemalcev in običajno vodijo k preverljivemu in merljivemu ali ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(g)

„programi za izboljšanje energetske učinkovitosti“: dejavnosti, ki so osredotočene na skupine končnih odjemalcev in običajno vodijo k preverljivemu in merljivemu ali ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti;

| (h) | „ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti“: vsi ukrepi, ki običajno vodijo k preverljivemu in merljivemu ali ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti: |
| --- | --- |

(h)

„ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti“: vsi ukrepi, ki običajno vodijo k preverljivemu in merljivemu ali ocenljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti:

| (i) | „podjetje za energetske storitve“ (ESCO): fizična ali pravna oseba, ki izvaja energetske storitve in/ali druge ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti v objektu ali prostorih porabnika in pri tem do določene mere prevzema finančno tveganje. Plačilo za opravljene storitve (v celoti ali delno) temelji na doseženih izboljšavah energetske učinkovitosti in doseganju drugih dogovorjenih meril glede doseženih učinkov; |
| --- | --- |

(i)

„podjetje za energetske storitve“ (ESCO): fizična ali pravna oseba, ki izvaja energetske storitve in/ali druge ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti v objektu ali prostorih porabnika in pri tem do določene mere prevzema finančno tveganje. Plačilo za opravljene storitve (v celoti ali delno) temelji na doseženih izboljšavah energetske učinkovitosti in doseganju drugih dogovorjenih meril glede doseženih učinkov;

| (j) | „pogodbeno zagotavljanje prihranka energije (EPC)“: pogodbeni dogovor med koristnikom in ponudnikom (običajno je to ESCO) ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti, pri čemer so naložbe v ta ukrep poravnane glede na stopnjo izboljšanja energetske učinkovitosti, dogovorjeno s pogodbo; |
| --- | --- |

(j)

„pogodbeno zagotavljanje prihranka energije (EPC)“: pogodbeni dogovor med koristnikom in ponudnikom (običajno je to ESCO) ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti, pri čemer so naložbe v ta ukrep poravnane glede na stopnjo izboljšanja energetske učinkovitosti, dogovorjeno s pogodbo;

| (k) | „financiranje s strani tretje stranke“: pogodbeni dogovor, ki vključuje tretjo stranko — poleg dobavitelja energije in koristnika ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti — ki zagotavlja kapital za izvajanje ukrepa in koristniku zaračuna pristojbino, ki ustreza delu prihrankov energije, doseženih z ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti. Ta tretja stranka je lahko ESCO ali pa tudi ne; |
| --- | --- |

(k)

„financiranje s strani tretje stranke“: pogodbeni dogovor, ki vključuje tretjo stranko — poleg dobavitelja energije in koristnika ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti — ki zagotavlja kapital za izvajanje ukrepa in koristniku zaračuna pristojbino, ki ustreza delu prihrankov energije, doseženih z ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti. Ta tretja stranka je lahko ESCO ali pa tudi ne;

| (l) | „energetski pregledi“: sistematični postopek za doseganje primernega poznavanja obstoječe porabe energije stavbe ali skupine stavb, tehnološkega procesa in/ali industrijskega obrata ali pri izvajanju zasebnih ali javnih storitev, ki opredeli in oceni gospodarne možnosti za varčevanje z energijo ter poroča o ugotovitvah; |
| --- | --- |

(l)

„energetski pregledi“: sistematični postopek za doseganje primernega poznavanja obstoječe porabe energije stavbe ali skupine stavb, tehnološkega procesa in/ali industrijskega obrata ali pri izvajanju zasebnih ali javnih storitev, ki opredeli in oceni gospodarne možnosti za varčevanje z energijo ter poroča o ugotovitvah;

| (m) | „finančni instrumenti za varčevanje z energijo“: vsi finančni instrumenti, kot so skladi, subvencije, znižanje davka, posojila, financiranje s strani tretje stranke, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, pogodbe z zajamčenimi prihranki energije, zunanje izvajanje z energijo in druge pogodbe, ki jih na trgu ponujajo javni ali zasebni organi, da tako deloma ali v celoti pokrijejo začetne stroške projekta uvedbe ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(m)

„finančni instrumenti za varčevanje z energijo“: vsi finančni instrumenti, kot so skladi, subvencije, znižanje davka, posojila, financiranje s strani tretje stranke, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, pogodbe z zajamčenimi prihranki energije, zunanje izvajanje z energijo in druge pogodbe, ki jih na trgu ponujajo javni ali zasebni organi, da tako deloma ali v celoti pokrijejo začetne stroške projekta uvedbe ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti;

| (n) | „končni odjemalec“: fizična ali pravna oseba, ki kupuje energijo za lastno končno rabo; |
| --- | --- |

(n)

„končni odjemalec“: fizična ali pravna oseba, ki kupuje energijo za lastno končno rabo;

| (o) | „distributer energije“: fizična ali pravna oseba, odgovorna za transport energije z namenom dobave končnim odjemalcem in distribucijskim postajam, ki energijo prodajajo končnim odjemalcem. Ta opredelitev izključuje sistemske operaterje distribucijskih omrežij za električno energijo in plin, ki so zajeti s točko (p); |
| --- | --- |

(o)

„distributer energije“: fizična ali pravna oseba, odgovorna za transport energije z namenom dobave končnim odjemalcem in distribucijskim postajam, ki energijo prodajajo končnim odjemalcem. Ta opredelitev izključuje sistemske operaterje distribucijskih omrežij za električno energijo in plin, ki so zajeti s točko (p);

| (p) | „sistemski operater distribucijskega omrežja“: fizična ali pravna oseba, odgovorna za obratovanje distribucijskega omrežja, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in, po potrebi, za razvoj distribucijskega omrežja za električno energijo in zemeljski plin na določenem območju ter, kjer je ustrezno, za medsebojne povezave z drugimi omrežji in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti omrežja za zadovoljitev razumnih potreb po distribuciji električne energije ali zemeljskega plina; |
| --- | --- |

(p)

„sistemski operater distribucijskega omrežja“: fizična ali pravna oseba, odgovorna za obratovanje distribucijskega omrežja, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in, po potrebi, za razvoj distribucijskega omrežja za električno energijo in zemeljski plin na določenem območju ter, kjer je ustrezno, za medsebojne povezave z drugimi omrežji in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti omrežja za zadovoljitev razumnih potreb po distribuciji električne energije ali zemeljskega plina;

| (q) | „podjetje za maloprodajo energije“: fizična ali pravna oseba, ki prodaja energijo končnim odjemalcem; |
| --- | --- |

(q)

„podjetje za maloprodajo energije“: fizična ali pravna oseba, ki prodaja energijo končnim odjemalcem;

| (r) | „mali distributer, mali sistemski operater distribucijskega omrežja in malo podjetje za maloprodajo energije“: fizična ali pravna oseba, ki energijo distribuira ali prodaja končnim odjemalcem, in ki letno distribuira ali proda manj kot ekvivalent 100 GWh energije na leto ali zaposluje manj kot 10 oseb oziroma čigar letni promet in/ali letna bilanca v celoti ne presega 2 milijona EUR. Pri določanju teh pragov se distribucija ali prodaja goriv za transport obravnava ločeno od drugih oblik distribucije ali prodaje energije; |
| --- | --- |

(r)

„mali distributer, mali sistemski operater distribucijskega omrežja in malo podjetje za maloprodajo energije“: fizična ali pravna oseba, ki energijo distribuira ali prodaja končnim odjemalcem, in ki letno distribuira ali proda manj kot ekvivalent 100 GWh energije na leto ali zaposluje manj kot 10 oseb oziroma čigar letni promet in/ali letna bilanca v celoti ne presega 2 milijona EUR. Pri določanju teh pragov se distribucija ali prodaja goriv za transport obravnava ločeno od drugih oblik distribucije ali prodaje energije;

| (s) | „beli certifikati“: certifikati, ki jih izdajo neodvisni certifikacijski organi in potrjujejo zahtevke o varčevanju z energijo udeležencev na trgu, ki so posledica ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(s)

„beli certifikati“: certifikati, ki jih izdajo neodvisni certifikacijski organi in potrjujejo zahtevke o varčevanju z energijo udeležencev na trgu, ki so posledica ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.

POGLAVJE II

CILJI VARČEVANJA Z ENERGIJO

Člen 4

Splošni cilj

1.   Države članice sprejmejo in imajo za cilj doseči splošen nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo, ki za šesto leto uporabe te direktive znaša 6 %, doseže pa se prek energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Države članice prispevajo k izpolnitvi tega cilja s sprejetjem stroškovno učinkovitih, izvedljivih in razumnih ukrepov.

Ta nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo se določi in izračuna v skladu z določbami in metodologijo iz Priloge I. Za primerjavo prihrankov energije in pretvorbo v primerljivo enoto se uporabljajo pretvorbeni količniki iz Priloge II, razen če je upravičena uporaba drugih pretvorbenih količnikov. Primeri ustreznih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti so navedeni v Prilogi III. Splošni okvir za meritve in preverjanje prihrankov energije je podan v Prilogi IV.

2.   Za prvo poročilo, ki se ga predloži v skladu s členom 14, države članice določijo tudi vmesni nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo za tretje leto uporabe te direktive. Ta vmesni cilj mora biti zastavljen realno in skladno s splošnim nacionalnim okvirnim ciljem varčevanja z energijo iz odstavka 1.

3.   Države članice enemu ali več novim ali obstoječim organom ali agencijam naložijo izvajanje splošnega nadzora in odgovornost za nadzorovanje okvira, določenega v zvezi s ciljem iz odstavka 1. Ti organi nato preverjajo prihranke energije, dosežene z energetskimi storitvami in drugimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, tudi z obstoječimi nacionalnimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, ter poročajo o rezultatih.

4.   Po pregledu prvih treh let uporabe te direktive in opravljenem poročilu Komisija preveri, ali je primerno predstaviti predlog direktive za nadaljnji razvoj tržnega pristopa pri izboljševanju energetske učinkovitosti s pomočjo belih certifikatov.

Člen 5

Učinkovitost rabe končne energije v javnem sektorju

1.   Države članice zagotovijo, da bo javni sektor v okviru te direktive služil kot zgled.

V ta namen zagotovijo, da javni sektor prevzame izvedbo enega ali več ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, s poudarkom na gospodarnih ukrepih, ki zagotavljajo največje prihranke energije v najkrajšem obdobju. Takšne ukrepe je treba sprejeti na ustrezni nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni; vsebujejo lahko zakonodajne pobude in/ali prostovoljne sporazume ali druge programe z enakovrednim učinkom. Brez poseganja v pravne predpise, ki urejajo javna naročila na ravni države in Skupnosti se lahko takšne ukrepe izbere iz okvirnega seznama v Prilogi V. V poročilih iz člena 14 države članice spremljajo uspešnost javnega sektorja v zvezi z nacionalnim okvirnim ciljem varčevanja z energijo.

2.   Države članice naložijo eni ali več novim ali obstoječim organizacijam odgovornost za upravljanje, vodenje in izvajanje za povezovanje zahtev za izboljšanje energetske učinkovitosti, kakor je navedeno v odstavku 1. To so lahko organi ali agencije iz člena 4(3).

POGLAVJE III

SPODBUJANJE UČINKOVITOSTI RABE KONČNE ENERGIJE IN ENERGETSKIH STORITEV

Člen 6

Distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije

1.   Države članice zagotovijo, da distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in/ali podjetja za maloprodajo energije:

| (a) | na zahtevo, a ne več kot enkrat na leto, predložijo celovite statistične informacije o njihovih končnih odjemalcih organom ali agencijam iz člena 4(3), ali drugemu imenovanemu organu, pod pogojem, da slednji prejete informacije posreduje omenjenim organom ali agencijam. Te informacije zadostujejo za ustrezno pripravo in izvajanje programov za izboljšanje energetske učinkovitosti ter spodbujanje in spremljanje energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Vključujejo lahko pretekle informacije, sicer pa zajemajo tekoče informacije o porabi končnih porabnikov ter, kjer je to izvedljivo, diagrame porabe, delitev odjemalcev in njihov geografski položaj, pri tem pa ohranjajo celovitost in zaupnost informacij, ki so zasebne narave ali poslovno občutljive, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo, a ne več kot enkrat na leto, predložijo celovite statistične informacije o njihovih končnih odjemalcih organom ali agencijam iz člena 4(3), ali drugemu imenovanemu organu, pod pogojem, da slednji prejete informacije posreduje omenjenim organom ali agencijam. Te informacije zadostujejo za ustrezno pripravo in izvajanje programov za izboljšanje energetske učinkovitosti ter spodbujanje in spremljanje energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Vključujejo lahko pretekle informacije, sicer pa zajemajo tekoče informacije o porabi končnih porabnikov ter, kjer je to izvedljivo, diagrame porabe, delitev odjemalcev in njihov geografski položaj, pri tem pa ohranjajo celovitost in zaupnost informacij, ki so zasebne narave ali poslovno občutljive, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti;

| (b) | se vzdržijo vseh dejavnosti, ki bi lahko ovirale povpraševanje po energetskih storitvah in drugih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti in njihovo oskrbo, ali ki bi zadrževale razvoj trga energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za opustitev takšnih dejavnosti, kadar do njih pride. |
| --- | --- |

(b)

se vzdržijo vseh dejavnosti, ki bi lahko ovirale povpraševanje po energetskih storitvah in drugih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti in njihovo oskrbo, ali ki bi zadrževale razvoj trga energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za opustitev takšnih dejavnosti, kadar do njih pride.

2.   Države članice:

| (a) | izberejo eno ali več od naslednjih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in/ali podjetja za maloprodajo energije, neposredno in/ali posredno prek drugih izvajalcev energetskih storitev ali ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti:






  (i) | zagotoviti ponudbo energetskih storitev po konkurenčnih cenah končnim odjemalcem in spodbujati te storitve; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

izberejo eno ali več od naslednjih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in/ali podjetja za maloprodajo energije, neposredno in/ali posredno prek drugih izvajalcev energetskih storitev ali ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti:

(i)

zagotoviti ponudbo energetskih storitev po konkurenčnih cenah končnim odjemalcem in spodbujati te storitve; ali

| (ii) | zagotoviti razpoložljivost za svoje končne odjemalce in spodbujati energetske preglede po konkurenčnih cenah, opravljene neodvisno, in/ali ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, v skladu s členoma 9(2) in 12; ali |
| --- | --- |

(ii)

zagotoviti razpoložljivost za svoje končne odjemalce in spodbujati energetske preglede po konkurenčnih cenah, opravljene neodvisno, in/ali ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, v skladu s členoma 9(2) in 12; ali

| (iii) | prispevati v sklade in mehanizme financiranja iz člena 11. Ravni teh prispevkov ustrezajo najmanj predvidenim stroškom ponudbe katere koli dejavnosti iz tega odstavka in so dogovorjeni z organi ali agencijami iz člena 4(3); in/ali |
| --- | --- |

(iii)

prispevati v sklade in mehanizme financiranja iz člena 11. Ravni teh prispevkov ustrezajo najmanj predvidenim stroškom ponudbe katere koli dejavnosti iz tega odstavka in so dogovorjeni z organi ali agencijami iz člena 4(3); in/ali

| (b) | zagotovijo, da obstajajo ali da se vzpostavijo prostovoljni sporazumi in/ali drugi tržno naravnani sistemi, kot so beli certifikati, z enakovrednim učinkom glede na eno ali več zahtev iz točke (a). Zadevna država članica te prostovoljne sporazume nadzoruje in spremlja ter tako zagotovi, da imajo v praksi enakovreden učinek kot ena ali več zahtev iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da obstajajo ali da se vzpostavijo prostovoljni sporazumi in/ali drugi tržno naravnani sistemi, kot so beli certifikati, z enakovrednim učinkom glede na eno ali več zahtev iz točke (a). Zadevna država članica te prostovoljne sporazume nadzoruje in spremlja ter tako zagotovi, da imajo v praksi enakovreden učinek kot ena ali več zahtev iz točke (a).

3.   Države članice zagotovijo, da za udeležence na trgu, ki niso distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in/ali podjetja za maloprodajo energije kot npr. ESCO, monterji energetske opreme, energetski svetovalci, obstajajo ustrezne spodbude in enaki in pošteni pogoji konkurence, da lahko neodvisno ponujajo in izvajajo energetske storitve, energetske preglede in ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti, opisane v odstavku 2(a)(ii).

4.   Po odstavkih 2 in 3 lahko države članice sistemskim operaterjem distribucijskega omrežja odgovornost dodelijo le, če je to v skladu z zahtevami glede ločevanja računovodskih izkazov iz člena 19(3) Direktive 2003/54/ES in člena 17(3) Direktive 2003/55/ES.

5.   Izvajanje tega člena ne posega v odstopanja ali izjeme, podeljene v skladu z Direktivama 2003/54/ES in 2003/55/ES.

Člen 7

Razpoložljivost podatkov

Države članice zagotovijo, da so podatki o mehanizmih za energetsko učinkovitost ter finančnih in pravnih okvirih, ki se sprejmejo, da bi bil dosežen nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo, pregledni in med ustreznimi udeleženci trga čim bolj razširjeni.

Člen 8

Razpoložljivost usposobljenosti, akreditacij in sistemov potrjevanja

Za doseganje visoke ravni tehnične usposobljenosti, nepristranskosti in zanesljivosti, države članice zagotovijo, kjer presodijo, da je to potrebno, razpoložljivost ustrezne usposobljenosti, postopkov za akreditacijo in/ali sistemov potrjevanja izvajalcev energetskih storitev, energetskih pregledov in ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti iz člena 6(2)(a)(ii).

Člen 9

Finančni instrumenti za varčevanje z energijo

1.   Države članice razveljavijo ali spremenijo nacionalno zakonodajo in predpise, razen tistih, za katere je jasno, da so davčne narave, ki brez potrebe in nesorazmerno ovirajo ali omejujejo uporabo finančnih instrumentov za varčevanje z energijo na trgu energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.

2.   Države članice obstoječim in morebitnim kupcem energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšavo energetske učinkovitosti v javnem in zasebnem sektorju zagotovijo modele pogodb za te finančne instrumente. Izdajo jih lahko organi ali agencije iz člena 4(3).

Člen 10

Tarife in drugi predpisi za energetsko učinkovitost, ki veljajo za energijo iz omrežij

1.   Države članice zagotovijo, da se odstranijo tiste spodbude v tarifah za prenos in distribucijo energije, ki brez potrebe povečujejo količino distribuirane ali prenesene energije. V zvezi s tem lahko države članice v skladu s členom 3(2) Direktive 2003/54/ES in členom 3(2) Direktive 2003/55/ES naložijo podjetjem, ki delujejo v sektorjih električne energije in zemeljskega plina, obveznosti javnih storitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo.

2.   Države članice lahko dovolijo, da so v sistemih in tarifnih strukturah dovoljene sestavine s socialnim ciljem, pod pogojem, da so vsi moteči vplivi na sistem prenosa in distribucije čim manjši ter niso nesorazmerni s socialnim ciljem.

Člen 11

Skladi in mehanizmi financiranja

1.   Brez poseganja v člena 87 in 88 Pogodbe lahko države članice ustanovijo enega ali več skladov za podporo izvajanja programov in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti ter za pospeševanje razvoja trga za ukrepe izboljšanja energetske učinkovitosti. Ti ukrepi vključujejo spodbujanje energetskih pregledov, finančnih instrumentov za varčevanje z energijo ter po potrebi izboljšanega merjenja in informativnega obračuna. Skladi so namenjeni tudi sektorjem končne rabe z višjimi transakcijskimi stroški in večjimi tveganji.

2.   Če so ustanovljeni, skladi lahko zagotovijo nepovratna sredstva, posojila, finančna jamstva in/ali druge vrste financiranja, ki jamčijo rezultate.

3.   Skladi so na voljo vsem izvajalcem ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot so ESCO, podjetja za energetske storitve, neodvisni energetski svetovalci, distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja, podjetja za maloprodajo energije in monterji. Države članice se lahko odločijo, da so skladi na voljo vsem končnim odjemalcem. Razpisi ali enakovredne metode, ki zagotavljajo popolno preglednost, se ravno tako izvajajo z doslednim upoštevanjem veljavnih predpisov za javna naročila. Države članice zagotovijo, da skladi dopolnjujejo in ne konkurirajo ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti, ki se financirajo pod tržnimi pogoji.

Člen 12

Energetski pregledi

1.   Države članice zagotovijo razpoložljivost učinkovitih, visoko kakovostnih sistemov energetskih pregledov, ki so namenjeni ugotavljanju možnih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti in se izvajajo neodvisno za vse končne porabnike, vključno z majhnimi odjemalci v gospodinjstvu in storitvenem sektorju ter industrijskimi majhnimi in srednje velikimi odjemalci.

2.   Segmente trga, ki imajo višje transakcijske stroške, in enostavne objekte se lahko doseže z drugimi ukrepi, kot so vprašalniki in računalniški programi, ki so dostopni prek spleta in/ali se jih odjemalcem pošlje po pošti. Države članice zagotovijo razpoložljivost energetskih pregledov za tiste segmente trga, ki se ne ponujajo na trgu, ob upoštevanju člena 11(1).

3.   Potrditve v skladu s členom 7 Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (12), se štejejo za enakovredne energetskemu pregledu, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 in 2 tega člena in za enakovredne ukrepu za izboljšanje energetske učinkovitosti iz Priloge V k tej direktivi. Tudi za energetske preglede, opravljene po sistemih na podlagi prostovoljnih sporazumov med organizacijami interesnih skupin in organom, ki ga imenuje, nadzoruje in spremlja zadevna država članica, velja, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2.

Člen 13

Merjenje in informativni obračun porabe energije

1.   Države članice zagotovijo, v mejah tehnične izvedljivosti, finančne sprejemljivosti in sorazmerno z morebitnimi prihranki energije, da imajo končni odjemalci električne energije, zemeljskega plina, daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja in tople sanitarne vode na voljo individualne števce po konkurenčnih cenah, ki natančno prikazujejo dejansko količino porabljene energije končnega odjemalca in podajo dejanski njene porabe.

2.   Države članice zagotovijo, da obračunavanje, ki ga opravijo distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja in podjetja za maloprodajo energije, po potrebi, temelji na dejanski porabi energije in je v jasni in razumljivi obliki. Končni odjemalci dobijo poleg obračuna na voljo ustrezne informacije o celovitem prikazu tekočih stroškov za porabljeno energijo. Kjer je to glede na količino porabljene energije določenega odjemalca primerno, se obračun izvaja dovolj pogosto, da lahko odjemalci uravnavajo svojo porabo energije.

3.   Države članice zagotovijo, da distributerji energije, sistemski operaterji distribucijskega omrežja ali podjetja za maloprodajo energije, kjer je to ustrezno, v ali s svojimi obračuni, pogodbami, transakcijami in/ali potrdili na distribucijskih postajah končnim odjemalcem v jasni in razumljivi obliki podajo naslednje informacije:

| (a) | veljavne dejanske cene in dejansko porabo energije; |
| --- | --- |

(a)

veljavne dejanske cene in dejansko porabo energije;

| (b) | primerjave sedanje porabe energije odjemalca s porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, po možnosti v grafični obliki; |
| --- | --- |

(b)

primerjave sedanje porabe energije odjemalca s porabo energije v istem obdobju prejšnjega leta, po možnosti v grafični obliki;

| (c) | vedno, kadar je to mogoče in koristno, primerjave s povprečnim normaliziranim ali referenčnim porabnikom energije iz iste porabniške kategorije; |
| --- | --- |

(c)

vedno, kadar je to mogoče in koristno, primerjave s povprečnim normaliziranim ali referenčnim porabnikom energije iz iste porabniške kategorije;

| (d) | kontaktne informacije za organizacije porabnikov, energetske agencije ali podobne organe, vključno z naslovi spletnih strani, iz katerih je mogoče dobiti informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in/ali nepristranskih tehničnih specifikacijah za opremo, ki rabi energijo. |
| --- | --- |

(d)

kontaktne informacije za organizacije porabnikov, energetske agencije ali podobne organe, vključno z naslovi spletnih strani, iz katerih je mogoče dobiti informacije o razpoložljivih ukrepih za izboljšanje energetske učinkovitosti, primerjalnih diagramih porabe končnih porabnikov in/ali nepristranskih tehničnih specifikacijah za opremo, ki rabi energijo.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Poročila

1.   Države članice, ki ob začetku veljavnosti direktive v kakršne koli namene že uporabljajo metode za izračun prihrankov energije, podobne tistim iz Priloge IV, lahko ustrezno podrobne informacije predložijo Komisiji. Informacije se predložijo čimprej in po možnosti najpozneje do... (13). Te informacije Komisiji omogočijo, da ustrezno upošteva obstoječe postopke.

2.   Države članice najpozneje do... (14) Komisiji predložijo vmesno poročilo o splošnem upravljanju in izvajanju te direktive. Poročilo vsebuje informacije o izvedenih ali načrtovanih ukrepih. Končno poročilo o napredku v obdobju šestih let po ... (15) se Komisiji predloži najpozneje do ... (16). Vmesno poročilo temelji na razpoložljivih podatkih, dopolnjenih z ocenami, in med drugim vključuje oceno napredka, doseženega do dne oblikovanja poročila, glede vmesnega nacionalnega okvirnega cilja varčevanja z energijo iz člena 4(2) in cilja iz člena 5(1). Končno poročilo vključuje dokončne rezultate glede izpolnjevanja splošnega nacionalnega okvirnega cilja varčevanja z energijo iz člena 4(1) in cilja iz člena 5(1).

3.   Komisija na podlagi vmesnih in končnih poročil držav članic oceni, v kolikšni meri so države članice napredovale pri izpolnjevanju nacionalnih okvirnih ciljev varčevanja z energijo. Komisija najpozneje do... (17) objavi poročilo s svojimi sklepi o prvih vmesnih poročilih. Najkasneje v enem letu po prejemu končnih poročil držav članic Komisija objavi svoje sklepe v končnem poročilu. Poročilom se, kjer je to primerno ter po potrebi, priložijo predlogi Evropskemu parlamentu in Svetu za dodatne ukrepe, vključno z morebitnim podaljšanjem obdobja veljavnosti za cilje iz te direktive.

Člen 15

Pregled in prilagoditev okvira

1.   Vrednosti in metode za izračun iz Prilog II, III in IV se prilagodijo tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz člena 16(2).

2.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 16(2) do... (18) še dodatno izboljša in po potrebi dopolni točke 2 do 6 Priloge IV, ob upoštevanju splošnega okvira, določenega v Prilogi IV.

3.   Komisija se v skladu s postopkom iz člena 16(2) po ... (19) lahko odloči, da bo zvišala odstotek usklajenih izračunov na način od spodaj navzgor, ki se uporabljajo v usklajenem modelu za izračun iz točke 1 Priloge IV, brez poseganja v sisteme držav članic, ki že uporabljajo višji odstotek. Komisija upošteva sledeče dejavnike in svojo odločitev ustrezno pojasni:

| (a) | izkušnje z usklajenim modelom za izračun med prvimi leti uporabe; |
| --- | --- |

(a)

izkušnje z usklajenim modelom za izračun med prvimi leti uporabe;

| (b) | pričakovano morebitno povečanje natančnosti kot posledica nadomestitve dela izračunov na način od zgoraj navzdol z izračuni na način od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

(b)

pričakovano morebitno povečanje natančnosti kot posledica nadomestitve dela izračunov na način od zgoraj navzdol z izračuni na način od spodaj navzgor;

| (c) | ocenjeni morebitni dodani stroški in/ali upravna obremenitev.
  Če se Komisija odloči, da bo zvišala odstotek usklajenih izračunov na način od spodaj navzgor, se novi usklajeni model za izračun prvič uporabi ... (20). |
| --- | --- |

(c)

ocenjeni morebitni dodani stroški in/ali upravna obremenitev.

Če se Komisija odloči, da bo zvišala odstotek usklajenih izračunov na način od spodaj navzgor, se novi usklajeni model za izračun prvič uporabi ... (20).

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 93/76/EGS se razveljavi.

Člen 18

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do... (21). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 20

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 120, 20.5.2005, str. 115.

1

(2)  UL C 318, 22.12.2004, str. 19.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne... (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 176, 15.7.2003, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2004/85/ES (UL L 236, 7.7.2004, str. 10).

5

(6)  UL L 176, 15.7.2003, str. 57.

6

(7)  UL C 394, 17.12.1998, str. 1.

7

(8)  UL L 237, 22.9.1993, str. 28.

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

9

(10)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/101/ES (UL L 338, 13.11.2004, str. 18).

10

(11)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

11

(12)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

12

(13)  Šest mesecev od dneva začetka veljavnosti te direktive.

13

(14)  Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  Dve leti od dneva začetka veljavnosti te direktive.

15

(16)  Deset let od dneva začetka veljavnosti te direktive.

16

(17)  Šest let od dneva začetka veljavnosti te direktive.

17

(18)  18 mesecev od dneva začetka veljavnosti te direktive.

18

(19)  Tri leta od dneva začetka veljavnosti te direktive.

19

(20)  Štiri leta od dneva začetka veljavnosti te direktive.

20

(21)  Dve leti od dneva začetka veljavnosti te direktive.

21

---

PRILOGA I

METODOLOGIJA ZA IZRAČUN NACIONALNEGA OKVIRNEGA CILJA VARČEVANJA Z ENERGIJO

Metodologija za izračun nacionalnega okvirnega cilja varčevanja z energijo iz člena 4 je naslednja:

| 1. | Države članice za izračun povprečne letne porabe energije uporabijo letno porabo končne energije vseh odjemalcev na njenem ozemlju, v okviru te direktive, za obdobje zadnjih šest let pred izvajanjem te direktive in za katero so na voljo uradni podatki. Ta poraba končne energije je količina energije, ki je distribuirana ali prodana končnim odjemalcem v obdobju šestih let in ni prilagojena stopinjskim dnevom, strukturnim spremembam ali proizvodnim spremembam.
  Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo se bo na podlagi te povprečne letne količine porabe izračunal enkrat, iz tega izhajajoča absolutna količina energije, ki jo je treba prihraniti, pa se uporabi za celoten čas trajanja te direktive.
  Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo:






  (a) | znaša 6 % letne povprečne količine porabe, kot je navedena zgoraj; |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice za izračun povprečne letne porabe energije uporabijo letno porabo končne energije vseh odjemalcev na njenem ozemlju, v okviru te direktive, za obdobje zadnjih šest let pred izvajanjem te direktive in za katero so na voljo uradni podatki. Ta poraba končne energije je količina energije, ki je distribuirana ali prodana končnim odjemalcem v obdobju šestih let in ni prilagojena stopinjskim dnevom, strukturnim spremembam ali proizvodnim spremembam.

Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo se bo na podlagi te povprečne letne količine porabe izračunal enkrat, iz tega izhajajoča absolutna količina energije, ki jo je treba prihraniti, pa se uporabi za celoten čas trajanja te direktive.

Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo:

(a)

znaša 6 % letne povprečne količine porabe, kot je navedena zgoraj;

| (b) | se izmeri po šestem letu uporabe direktive; |
| --- | --- |

(b)

se izmeri po šestem letu uporabe direktive;

| (c) | izhaja iz skupnih letnih prihrankov energije doseženih v šestletnem obdobju uporabe te direktive; |
| --- | --- |

(c)

izhaja iz skupnih letnih prihrankov energije doseženih v šestletnem obdobju uporabe te direktive;

| (d) | se doseže preko energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.
  Ta metodologija za merjenje prihrankov energije zagotavlja, da je skupni znesek prihrankov, ki ga predvideva ta direktiva, nespremenljiv in zato neodvisen od bodoče rasti BDP in vseh povečanj porabe energije v prihodnosti. |
| --- | --- |

(d)

se doseže preko energetskih storitev in drugih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti.

Ta metodologija za merjenje prihrankov energije zagotavlja, da je skupni znesek prihrankov, ki ga predvideva ta direktiva, nespremenljiv in zato neodvisen od bodoče rasti BDP in vseh povečanj porabe energije v prihodnosti.

| 2. | Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo je izražen v absolutni vrednosti v GWh ali v protivrednosti, izračunani v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

2.

Nacionalni okvirni cilj varčevanja z energijo je izražen v absolutni vrednosti v GWh ali v protivrednosti, izračunani v skladu s Prilogo II.

| 3. | Prihranki energije v določenem letu po začetku veljavnosti te direktive, ki so posledica ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, začetih v preteklem letu, vendar ne pred letom 1995, in ki imajo dolgoročne učinke, se lahko upoštevajo pri izračunu letnih prihrankov energije. V nekaterih primerih, ko to opravičujejo okoliščine, se lahko upoštevajo ukrepi, ki so se začeli pred letom 1995, vendar ne prej kot leta 1991. V vseh primerih morajo biti prihranki energije, ki iz teh ukrepov izhajajo, preverljivi in merljivi ali ocenljivi v skladu s splošnim okvirom iz Priloge IV. |
| --- | --- |

3.

Prihranki energije v določenem letu po začetku veljavnosti te direktive, ki so posledica ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, začetih v preteklem letu, vendar ne pred letom 1995, in ki imajo dolgoročne učinke, se lahko upoštevajo pri izračunu letnih prihrankov energije. V nekaterih primerih, ko to opravičujejo okoliščine, se lahko upoštevajo ukrepi, ki so se začeli pred letom 1995, vendar ne prej kot leta 1991. V vseh primerih morajo biti prihranki energije, ki iz teh ukrepov izhajajo, preverljivi in merljivi ali ocenljivi v skladu s splošnim okvirom iz Priloge IV.

---

PRILOGA II

VSEBNOST ENERGIJE IZBRANIH GORIV ZA KONČNO RABO — PRETVORBENA TABELA (1)

| Energetski proizvod | kJ (NCV) | kgoe (NCV) | kWh (NCV) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koksa | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg črnega premoga | 17 200 — 30 700 | 0,411 — 0,733 | 4,778 — 8,528 |
| 1 kg briketov iz rjavega premoga | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg črnega lignita | 10 500 — 21 000 | 0,251 — 0,502 | 2,917 — 5,833 |
| 1 kg rjavega premoga | 5 600 — 10 500 | 0,134 — 0,251 | 1,556 — 2,917 |
| 1 kg naftnega škrilavca | 8 000 — 9 000 | 0,191 — 0,215 | 2,222 — 2,500 |
| 1 kg šote | 7 800 — 13 800 | 0,186 — 0,330 | 2,167 — 3,833 |
| 1 kg šotnih briketov | 16 000 — 16 800 | 0,382 — 0,401 | 4,444 — 4,667 |
| 1 kg mazuta (težko kurilno olje) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg lahkega kurilnega olja | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg motornega bencina | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg parafina | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg UNP (utekočinjenega naftnega plina) | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg zemeljskega plina (2) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg LNG (utekočinjenega zemeljskega plina) | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg lesa (25 % vlage) (3) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg peletov/lesnih stiskancev | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg odpadkov | 7400 — 10 700 | 0,177 — 0,256 | 2,056 — 2,972 |
| 1 MJ pridobljene toplote | 1000 | 0,024 | 0,278 |
| 1 kWh električne energije | 3600 | 0,086 | 1 (4) |
| Vir: Eurostat. |

Energetski proizvod

kJ (NCV)

kgoe (NCV)

kWh (NCV)

1 kg koksa

28 500

0,676

7,917

1 kg črnega premoga

17 200 — 30 700

0,411 — 0,733

4,778 — 8,528

1 kg briketov iz rjavega premoga

20 000

0,478

5,556

1 kg črnega lignita

10 500 — 21 000

0,251 — 0,502

2,917 — 5,833

1 kg rjavega premoga

5 600 — 10 500

0,134 — 0,251

1,556 — 2,917

1 kg naftnega škrilavca

8 000 — 9 000

0,191 — 0,215

2,222 — 2,500

1 kg šote

7 800 — 13 800

0,186 — 0,330

2,167 — 3,833

1 kg šotnih briketov

16 000 — 16 800

0,382 — 0,401

4,444 — 4,667

1 kg mazuta (težko kurilno olje)

40 000

0,955

11,111

1 kg lahkega kurilnega olja

42 300

1,010

11,750

1 kg motornega bencina

44 000

1,051

12,222

1 kg parafina

40 000

0,955

11,111

1 kg UNP (utekočinjenega naftnega plina)

46 000

1,099

12,778

1 kg zemeljskega plina (2)

47 200

1,126

13,10

1 kg LNG (utekočinjenega zemeljskega plina)

45 190

1,079

12,553

1 kg lesa (25 % vlage) (3)

13 800

0,330

3,833

1 kg peletov/lesnih stiskancev

16 800

0,401

4,667

1 kg odpadkov

7400 — 10 700

0,177 — 0,256

2,056 — 2,972

1 MJ pridobljene toplote

1000

0,024

0,278

1 kWh električne energije

3600

0,086

1 (4)

Vir: Eurostat.

---

(1)  Države članice lahko uporabijo drugačne pretvorbene količnike, če jih lahko upravičijo

(2)  93 % metana.

(3)  Države članice lahko, odvisno od najpogosteje uporabljene vrste lesa v državi članici, uporabijo druge vrednosti.

(4)  Za prihranke električne energije v kWh lahko države članice uporabijo pretvorbeni količnik v vrednosti 2,5, ki odraža ocenjeno 40 % povprečno učinkovitost proizvodnje v EU v ciljnem obdobju. Države članice lahko uporabijo drugačen pretvorbeni količnik, če njegovo uporabo lahko upravičijo.

Vir: Eurostat.

---

PRILOGA III

OKVIRNI SEZNAM PRIMEROV USTREZNIH UKREPOV ZA IZBOLJŠANJE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI

Ta priloga vsebuje primere, na osnovi katerih je mogoče pripraviti in izvajati programe in druge ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti v zvezi s členom 4.

Te ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti se lahko upošteva le, če zagotavljajo prihranke, ki so v skladu s smernicami iz Priloge IV jasno merljivi in preverljivi ali ocenljivi, in če njihov vpliv na prihranke energije ni že upoštevan v drugih posebnih ukrepih. Naslednji seznami niso izčrpni, temveč usmerjevalni.

Primeri ustreznih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti:

Stanovanjski in terciarni sektor

| (a) | ogrevanje in hlajenje (npr. toplotne črpalke, novi učinkoviti kotli, namestitev/učinkovita posodobitev sistemov za daljinsko ogrevanje/hlajenje); |
| --- | --- |

(a)

ogrevanje in hlajenje (npr. toplotne črpalke, novi učinkoviti kotli, namestitev/učinkovita posodobitev sistemov za daljinsko ogrevanje/hlajenje);

| (b) | izolacija in prezračevanje (npr. izolacija votlih sten in stropa, dvojna/trojna zasteklitev oken); |
| --- | --- |

(b)

izolacija in prezračevanje (npr. izolacija votlih sten in stropa, dvojna/trojna zasteklitev oken);

| (c) | topla voda (npr. namestitev novih naprav, neposredna in učinkovita raba pri ogrevanju prostorov, pralni stroji); |
| --- | --- |

(c)

topla voda (npr. namestitev novih naprav, neposredna in učinkovita raba pri ogrevanju prostorov, pralni stroji);

| (d) | razsvetljava (npr. nove učinkovite sijalke in predstikalne naprave, digitalni nadzorni sistemi, uporaba detektorjev gibanja za sisteme razsvetljave v poslovnih zgradbah); |
| --- | --- |

(d)

razsvetljava (npr. nove učinkovite sijalke in predstikalne naprave, digitalni nadzorni sistemi, uporaba detektorjev gibanja za sisteme razsvetljave v poslovnih zgradbah);

| (e) | kuhanje in hlajenje (npr. nove učinkovite naprave, sistemi vračanja toplote); |
| --- | --- |

(e)

kuhanje in hlajenje (npr. nove učinkovite naprave, sistemi vračanja toplote);

| (f) | druga oprema in naprave (npr. naprave za soproizvodnjo toplote in električne energije, nove učinkovite naprave, časovni nadzor za optimiranje rabe energije, zmanjšanje izgub v stanju pripravljenosti, montaža kondenzatorjev za zmanjšanje jalove moči, transformatorji z nizkimi izgubami); |
| --- | --- |

(f)

druga oprema in naprave (npr. naprave za soproizvodnjo toplote in električne energije, nove učinkovite naprave, časovni nadzor za optimiranje rabe energije, zmanjšanje izgub v stanju pripravljenosti, montaža kondenzatorjev za zmanjšanje jalove moči, transformatorji z nizkimi izgubami);

| (g) | izraba obnovljivih virov energije v gospodinjstvih, pri čemer se zmanjša nakup energije (npr. sistemi s sončnimi kolektorji za pripravo tople sanitarne vode, ogrevanje in hlajenje prostorov s pomočjo sončne energije); |
| --- | --- |

(g)

izraba obnovljivih virov energije v gospodinjstvih, pri čemer se zmanjša nakup energije (npr. sistemi s sončnimi kolektorji za pripravo tople sanitarne vode, ogrevanje in hlajenje prostorov s pomočjo sončne energije);

Industrijski sektor

| (h) | proizvodni procesi (npr. učinkovitejša uporaba stisnjenega zraka, kondenzata, stikal in ventilov, uporaba samodejnih in integriranih sistemov, učinkovitost v stanju pripravljenosti); |
| --- | --- |

(h)

proizvodni procesi (npr. učinkovitejša uporaba stisnjenega zraka, kondenzata, stikal in ventilov, uporaba samodejnih in integriranih sistemov, učinkovitost v stanju pripravljenosti);

| (i) | motorji in pogonski sistemi (npr. povečana uporaba elektronskih krmil, pogonski sistemi s spremenljivo hitrostjo, celostno programiranje aplikacij, frekvenčna pretvorba, električni motorji z visokim izkoristkom); |
| --- | --- |

(i)

motorji in pogonski sistemi (npr. povečana uporaba elektronskih krmil, pogonski sistemi s spremenljivo hitrostjo, celostno programiranje aplikacij, frekvenčna pretvorba, električni motorji z visokim izkoristkom);

| (j) | ventilatorji, pogonski sistemi s spremenljivo hitrostjo in prezračevanje (npr. nove naprave/sistemi, uporaba naravnega prezračevanja); |
| --- | --- |

(j)

ventilatorji, pogonski sistemi s spremenljivo hitrostjo in prezračevanje (npr. nove naprave/sistemi, uporaba naravnega prezračevanja);

| (k) | upravljanje povpraševanja (npr. uravnavanje obremenitev, nadzorni sistemi za zmanjšanje konic); |
| --- | --- |

(k)

upravljanje povpraševanja (npr. uravnavanje obremenitev, nadzorni sistemi za zmanjšanje konic);

| (l) | soproizvodnja z visokim izkoristkom (npr. naprave za soproizvodnjo toplote in električne energije); |
| --- | --- |

(l)

soproizvodnja z visokim izkoristkom (npr. naprave za soproizvodnjo toplote in električne energije);

Sektor prometa

| (m) | način prevoza (npr. spodbujanje energetsko učinkovitih vozil, energetsko učinkovita uporaba vozil, vključno s sistemi za nastanitev tlaka v pnevmatikah, energetsko učinkovitimi napravami in dodatnimi napravami za vozila, dodatki za gorivo, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost, visoko kakovostna olja za mazanje, pnevmatike z nizkim kotalnim uporom itd.); |
| --- | --- |

(m)

način prevoza (npr. spodbujanje energetsko učinkovitih vozil, energetsko učinkovita uporaba vozil, vključno s sistemi za nastanitev tlaka v pnevmatikah, energetsko učinkovitimi napravami in dodatnimi napravami za vozila, dodatki za gorivo, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost, visoko kakovostna olja za mazanje, pnevmatike z nizkim kotalnim uporom itd.);

| (n) | spremembe v načinu prevoza (npr. opravljanje poti dom/delo brez avtomobila, prevozi več ljudi v skupnem avtu, spremembe v načinu prevoza z načinov, ki porabijo več energije, na druge, ki jo porabijo manj, na potnika/km ali na tono/km); |
| --- | --- |

(n)

spremembe v načinu prevoza (npr. opravljanje poti dom/delo brez avtomobila, prevozi več ljudi v skupnem avtu, spremembe v načinu prevoza z načinov, ki porabijo več energije, na druge, ki jo porabijo manj, na potnika/km ali na tono/km);

Ukrepi na medsektorski ravni

| (o) | standardi in norme, katerih cilj je predvsem povečati energetsko učinkovitost izdelkov in storitev, vključno s stavbami; |
| --- | --- |

(o)

standardi in norme, katerih cilj je predvsem povečati energetsko učinkovitost izdelkov in storitev, vključno s stavbami;

| (p) | sistemi za energetsko označevanje; |
| --- | --- |

(p)

sistemi za energetsko označevanje;

| (q) | meritve, pametni merilni sistemi kot so individualni merilni inštrumenti z odčitavanjem in uravnavanjem na daljavo ter informativni obračun; |
| --- | --- |

(q)

meritve, pametni merilni sistemi kot so individualni merilni inštrumenti z odčitavanjem in uravnavanjem na daljavo ter informativni obračun;

| (r) | usposabljanje in izobraževanje, ki vodita v uporabo energetsko učinkovite tehnologije in/ali postopkov; |
| --- | --- |

(r)

usposabljanje in izobraževanje, ki vodita v uporabo energetsko učinkovite tehnologije in/ali postopkov;

Horizontalni ukrepi

| (s) | predpisi, davki itd., katerih učinek je zmanjšanje rabe končne energije; |
| --- | --- |

(s)

predpisi, davki itd., katerih učinek je zmanjšanje rabe končne energije;

| (t) | usmerjene obveščevalne akcije, ki spodbujajo izboljšanje energetske učinkovitosti in ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(t)

usmerjene obveščevalne akcije, ki spodbujajo izboljšanje energetske učinkovitosti in ukrepe za izboljšanje energetske učinkovitosti.

---

PRILOGA IV

SPLOŠNI OKVIR ZA MERITVE IN PREVERJANJE PRIHRANKOV ENERGIJE

1.   Merjenje in izračun prihrankov energije ter njihova normalizacija

1.1   Merjenje prihrankov energije

Splošno

Pri merjenju prihrankov energije, doseženih v skladu s členom 4, ki se opravlja z namenom, da se zajame splošno izboljšanje energetske učinkovitosti in ugotovi, kakšen je vpliv posameznih ukrepov, se uporabi usklajeni model za izračun; ta pri merjenju letnega izboljšanja energetske učinkovitosti za potrebe poročil iz člena 14 vključuje kombinacijo metod za izračun na način od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor.

Odbor si pri razvijanju usklajenega modela za izračun v skladu s členom 15(2) prizadeva, da bi v največjem možnem obsegu uporabil podatke, ki jih redno že posredujejo Eurostat in/ali nacionalne statistične agencije.

Izračuni na način od zgoraj navzdol

Metoda izračuna na način od zgoraj navzdol pomeni, da pri izračunu prihrankov energije kot izhodišče služijo nacionalni podatki ali podatki o prihrankih energije, združeni v okviru sektorjev. Letni podatki se nato prilagodijo tako, da se upošteva zunanje dejavnike, kot so temperaturni primanjkljaj, strukturne spremembe, proizvodni program itd.; tako dobljena meritev dokaj zadovoljivo prikazuje skupno izboljšanje energetske učinkovitosti, kakor je opisano v točki 1.2. S to metodo natančno in podrobno merjenje ni mogoče, ravno tako pa ne prikaže vzročne zveze med ukrepi in iz njih izhajajočimi prihranki energije. Običajno pa je ta metoda preprostejša in cenejša, pogosto jo navajajo kot metodo „kazalnikov energetske učinkovitosti“, ker prikazuje razvoj stanja.

Odbor se pri razvoju metode za izračun na način od zgoraj navzdol, ki se uporablja v tem usklajenem modelu za izračun, v največji možni meri opira na obstoječe metodologije, kot je model ODEX (1).

Izračuni na način od spodaj navzgor

Za del letne porabe energije za sektorje znotraj področja uporabe direktive se uporabi usklajeni model od spodaj navzgor. Odbor si pri razvoju tega usklajenega modela od spodaj navzgor v skladu s členom 15(2) prizadeva za uporabo standardiziranih metod, ki vključujejo kar najmanjšo upravno obremenitev in stroške, predvsem z uporabo metod merjenja iz točk 2.1 in 2.2 ter s poudarkom na tistih sektorjih, kjer je lahko usklajeni model od spodaj navzgor čim bolj stroškovno učinkovit.

Države članice, ki tako želijo, lahko po odobritvi Komisije poleg dela, za katerega je predpisan usklajeni model od spodaj navzgor, uporabljajo še dodatne meritve od spodaj navzgor, v skladu s postopkom iz člena 16(2) na osnovi opisa metodologije določene države članice.

Metoda izračuna na način od spodaj navzgor pomeni, da se prihranki energije, doseženi z določenim ukrepom za izboljšanje energetske učinkovitosti, merijo v kilovatnih urah (kWh), joulih (J) ali kilogramih ekvivalenta nafte (kgoe) in se seštejejo s prihranki energije iz drugih posebnih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Organi ali agencije, iz člena 4(3), uredijo vse potrebno, da ne prihaja do dvojnega štetja prihrankov energije, ki je posledica kombinacije ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti (vključno z mehanizmi). Za metodo izračuna od spodaj navzgor se lahko uporabijo podatki in metode iz točk 2.1 in 2.2.

Če izračuni od spodaj navzgor za nekatere sektorje niso na razpolago, se lahko v poročilih Komisiji uporabijo izračuni od zgoraj navzdol ali kombinacija izračunov od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, ob upoštevanju odobritve Komisije in v skladu s postopkom iz člena 16(2). Komisija še zlasti pri ocenjevanju prošenj v zvezi s tem v okviru vmesnega poročila iz člena 14(2) pokaže ustrezno prilagodljivost. Za določitev vpliva ukrepov, izvedenih po letu 1995 (in v nekaterih primerih po letu 1991), ki še imajo učinke, bodo potrebni izračuni od zgoraj navzdol.

1.2   Kako naj se normalizirajo meritve prihrankov energije

Prihranki energije se določijo z merjenjem in/ali oceno porabe pred in po izvedbi ukrepa, ob zagotavljanju normalizacije za zunanje pogoje, ki ponavadi vplivajo na porabo energije. Pogoji, ki ponavadi vplivajo na rabo energije, se lahko sčasoma spremenijo. Taki pogoji so lahko posledica enega ali več verjetnih dejavnikov, kot so:

| (a) | vremenski pogoji, kot je temperaturni primanjkljaj; |
| --- | --- |

(a)

vremenski pogoji, kot je temperaturni primanjkljaj;

| (b) | stopnje zasedenosti; |
| --- | --- |

(b)

stopnje zasedenosti;

| (c) | odpiralni čas za nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

(c)

odpiralni čas za nestanovanjske stavbe;

| (d) | instalirana moč opreme (zmogljivost opreme); proizvodni program; |
| --- | --- |

(d)

instalirana moč opreme (zmogljivost opreme); proizvodni program;

| (e) | tovarniška zmogljivost, stopnja proizvodnje, količina ali dodana vrednost, vključno s spremembami BDP; |
| --- | --- |

(e)

tovarniška zmogljivost, stopnja proizvodnje, količina ali dodana vrednost, vključno s spremembami BDP;

| (f) | uporaba urnika za montažo in vozila; |
| --- | --- |

(f)

uporaba urnika za montažo in vozila;

| (g) | razmerje glede na druge enote. |
| --- | --- |

(g)

razmerje glede na druge enote.

2.   Podatki in metode, ki se jih lahko uporabi (merljivost)

Obstaja več metod zbiranja podatkov za meritev in/ali oceno energetskih prihrankov. V času ocenjevanja energetske storitve ali ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti pogosto ne bo mogoče, da bi se zanašali samo na meritve. Zato obstaja razlikovanje med metodami za merjenje prihrankov energije in metodami za ocenjevanje prihrankov, pri čemer se pogosteje uporabljajo slednje.

2.1   Podatki in metode na osnovi meritev

Računi podjetij za distribucijo ali podjetij za maloprodajo

Računi za izmerjeno porabo energije so lahko osnova za določanje porabe v vzorčnem obdobju pred uvedbo ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti. Nato se jih lahko primerja z računi za obdobje po uvedbi in uporabi ukrepa, prav tako za vzorčno časovno obdobje. Ugotovitve se, če je to mogoče, primerja tudi s kontrolno skupino (skupino, ki ne sodeluje) ali pa se jih namesto tega normalizira, kakor je opisano v točki 1.2.

Podatki o prodaji energije

Porabo različnih vrst energije (npr. električne energije, plina, kurilnega olja) se lahko izmeri s primerjavo podatkov o prodaji podjetij za maloprodajo in distributerjev, zbranih pred uvedbo ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, s podatki o prodaji po uvedbi ukrepov. Uporabi se lahko kontrolna skupina ali normalizirani podatki.

Podatki o prodaji opreme in naprav

Zmogljivost opreme in naprav se lahko izračuna na osnovi informacij, zbranih neposredno pri proizvajalcih. Podatke o prodaji opreme in naprav se običajno dobi od podjetij za maloprodajo. Izvedejo se lahko tudi posebne raziskave in meritve. Za določitev višine prihrankov energije se lahko dostopne podatke primerja s podatki o prodaji. Pri uporabi te metode je potrebna prilagoditev zaradi upoštevanja sprememb pri uporabi opreme ali naprave.

Podatki o rabi končne energije

Rabo energije v stavbah ali objektih je možno v celoti spremljati, da se zabeleži poraba energije pred in po uvedbi ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Pomembni ustrezni dejavniki (npr. proizvodni proces, posebna oprema, naprave za ogrevanje) se lahko merijo natančneje.

2.2   Podatki in metode na osnovi ocen

Enostavne tehnične ocene, brez pregleda

Izračun podatkov na osnovi enostavne tehnične ocene brez pregleda na kraju samem je najbolj običajna metoda za zbiranje podatkov za določitev domnevnih prihrankov energije. Podatke se lahko oceni s tehnično metodo brez uporabe podatkov, pridobljenih na kraju samem, temveč s pomočjo predpostavk, temelječih na specifikaciji opreme, učinkovitosti delovanja, diagramov obratovanja vpeljanih ukrepov in statističnih podatkov.

Kompleksne tehnične ocene, s pregledom

Podatke o energiji se lahko izračuna na osnovi informacij, ki jih zbere zunanji strokovnjak s pregledom ali s kakšno drugo preiskavo na enem ali več ciljnih mestih. Na tej osnovi se lahko razvijejo zahtevnejši algoritmi/simulacijski modeli in se uporabijo za širši izbor mest (npr. stavbe, objekti, vozila). Meritve te vrste se lahko pogosto uporabi za dopolnitev in umerjanje podatkov, zbranih z enostavno tehnično oceno.

3.   Kako ravnati z negotovostjo

Vse metode, naštete v točki 2, lahko vsebujejo določeno stopnjo negotovosti. Negotovost je lahko posledica (2):

| (a) | pogreški merilne naprave: navadno so podani v specifikacijah, proizvajalca izdelka; |
| --- | --- |

(a)

pogreški merilne naprave: navadno so podani v specifikacijah, proizvajalca izdelka;

| (b) | napake v modelu: ponavadi so to napake v modelih, ki se jih uporablja za ocenjevanje parametrov iz zbranih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

napake v modelu: ponavadi so to napake v modelih, ki se jih uporablja za ocenjevanje parametrov iz zbranih podatkov;

| (c) | napake vzorčenja: ponavadi so to napake, ki nastanejo zato, ker se je opazovalo zgolj vzorec enot in ne celotnega sklopa enot v raziskavi. |
| --- | --- |

(c)

napake vzorčenja: ponavadi so to napake, ki nastanejo zato, ker se je opazovalo zgolj vzorec enot in ne celotnega sklopa enot v raziskavi.

Negotovost lahko izvira tudi iz načrtovanih ali nenačrtovanih predpostavk; te se običajno povezuje z ocenami, pogoji in/ali uporabo tehničnih podatkov. Pojav napak je tudi posledica izbranega sistema zbiranja podatkov, ki je opisan v točkah 2.1 in 2.2. Svetuje se dodaten podroben opis negotovosti.

Države članice lahko uporabijo metodo določljive negotovosti, ko bodo poročale o ciljih, določenih v tej direktivi. Določljiva negotovost se torej izrazi na statistično pomemben način in navaja tako stopnjo natančnosti kot zaupanja. Na primer: „ob 90 % zaupanju merilni pogrešek znaša ± 20 %“.

Če je uporabljena metoda določljive negotovosti, države članice prav tako upoštevajo dejstvo, da je stopnja negotovosti, ki je sprejemljiva pri izračunih prihrankov energije, odvisna od stopnje prihrankov in gospodarskega interesa po znižanju stopnje negotovosti.

4.   Usklajene dobe trajanja ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v izračunih na način od spodaj navzgor

Nekateri ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti trajajo desetletja, medtem ko so drugi v veljavi krajši čas. Na spodnjem seznamu je nekaj primerov povprečne dobe trajanja ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti:

| Izolacija podstrešja — stanovanjske stavbe | 30 let |
| --- | --- |
| Izolacija votlih sten — stanovanjske stavbe | 40 let |
| Zasteklitev — razredi od E do C (v m2) | 20 let |
| Kotli — razred B in A | 15 let |
| Regulacija ogrevanja — nadgradnja z zamenjavo ogrevalnega kotla | 15 let |
| Kompaktne fluorescenčne sijalke — maloprodaja | 16 let |
| Vir: Energy Efficiency Commitment 2005 — 2008, Združeno kraljestvo. |

Izolacija podstrešja — stanovanjske stavbe

30 let

Izolacija votlih sten — stanovanjske stavbe

40 let

Zasteklitev — razredi od E do C (v m2)

20 let

Kotli — razred B in A

15 let

Regulacija ogrevanja — nadgradnja z zamenjavo ogrevalnega kotla

15 let

Kompaktne fluorescenčne sijalke — maloprodaja

16 let

Vir: Energy Efficiency Commitment 2005 — 2008, Združeno kraljestvo.

Da bi zagotovili, da vse države članice za podobne ukrepe uporabijo isto dobo trajanja, se te uskladijo na evropski ravni. Komisija, ki ji pomaga odbor iz člena 16, zgornji seznam torej nadomesti z dogovorjenim predhodnim seznamom s povprečno dobo trajanja različnih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, in sicer najpozneje... (3).

5.   Kako obravnavati pomnoževalni učinek prihrankov energije in kako se izogniti dvojnemu štetju pri kombiniranih metodah za izračun — na način od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor

Izvedba enega ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti, npr. izolacije rezervoarja za toplo vodo in cevi v stavbi, ali drugega ukrepa z enakovrednim učinkom, lahko ima v prihodnosti na trgu pomnoževalni učinek, kar pomeni, da se bo ukrep na trgu izvedel samodejno, brez dodatnega posredovanja organov ali agencij iz člena 4(3) ali drugih zasebnih izvajalcev energetskih storitev. Ukrep s potencialom pomnoževalnega učinka bi bil v večini primerov stroškovno učinkovitejši kot ukrepi, ki jih je treba redno ponavljati. Države članice izračunajo potencial prihranka energije takih ukrepov, vključno z njihovimi pomnoževalnimi učinki, in z naknadnim ocenjevanjem ter po potrebi s pomočjo kazalnikov preverijo skupne učinke.

V primeru dvojnega štetja prihrankov energije se izvedejo popravki. Priporoča se uporaba matric, ki omogočijo seštevanje vplivov ukrepov.

Potencialni prihranki energije, ki nastanejo po ciljnem obdobju, se ne upoštevajo, ko države članice poročajo o skupnem cilju, določenem v členu 4. Ukrepe, ki podpirajo dolgoročne učinke na trgu, bi morali na vsak način spodbujati, pri poročanju o ciljih iz člena 4 pa bi morali upoštevati ukrepe, na podlagi katerih je že prišlo do pomnoževalnega učinka glede prihrankov energije, pod pogojem, da jih je mogoče meriti in preveriti s pomočjo smernic iz te priloge.

6.   Kako preveriti prihranke energije

Energetske prihranke, dosežene s posebnimi energetskimi storitvami ali z drugimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti, preveri tretja stran, če se oceni, da je to stroškovno učinkovito in potrebno. To lahko storijo neodvisni svetovalci, podjetja za energetske storitve ali drugi udeleženci na trgu. Ustrezni organi ali agencije države članice iz člena 4(3) lahko o tej zadevi izdajo nadaljnja navodila.

Viri: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, Zbirka podatkov INDEEP; IPMVP, Zvezek 1 (različica iz marca 2002).

---

(1)  Projekt ODYSSEE-MURE, program SAVE. Komisija, 2005.

(2)  Model ugotavljanja stopnje določljive negotovosti, ki temelji na teh treh napakah, je v Prilogi B k Mednarodnemu protokolu za meritve delovanja in preverjanje (International Performance Measurement & Verification Protocol – IPMVP).

(3)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

---

PRILOGA V

OKVIRNI SEZNAM PRIMEROV UKREPOV ZA IZBOLJŠANJE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA JAVNI SEKTOR

Brez poseganja v pravne predpise posamezne države in Skupnosti na področju javnih naročil lahko države članice glede na to, da naj bi javni sektor služil kot zgled, kot je navedeno v členu 5, zagotovijo, da javni sektor spoštuje zahteve iz sledečega okvirnega seznama:

| (a) | zahteve za uporabo finančnih instrumentov za varčevanje z energijo, kot je pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, ki zagotavlja merljive in vnaprej določene prihranke energije (vključno s primeri, ko javna uprava prenese odgovornosti na zunanje izvajalce); |
| --- | --- |

(a)

zahteve za uporabo finančnih instrumentov za varčevanje z energijo, kot je pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, ki zagotavlja merljive in vnaprej določene prihranke energije (vključno s primeri, ko javna uprava prenese odgovornosti na zunanje izvajalce);

| (b) | zahteve za nakup opreme in vozil s seznamov specifikacij o energetski učinkovitosti proizvodov za različne kategorije opreme in vozil, ki jih sestavijo organi ali agencije javnega sektorja iz člena 4(3), pri čemer se po potrebi uporabi analiza minimalnih stroškov v življenjskem krogu ali primerljive metode za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za nakup opreme in vozil s seznamov specifikacij o energetski učinkovitosti proizvodov za različne kategorije opreme in vozil, ki jih sestavijo organi ali agencije javnega sektorja iz člena 4(3), pri čemer se po potrebi uporabi analiza minimalnih stroškov v življenjskem krogu ali primerljive metode za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti;

| (c) | zahteve za nakup opreme, ki ima v vseh stanjih učinkovito porabo energije, tudi v stanju pripravljenosti, pri čemer se po potrebi uporabi analiza minimalnih stroškov v življenjskem krogu ali primerljive metode za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za nakup opreme, ki ima v vseh stanjih učinkovito porabo energije, tudi v stanju pripravljenosti, pri čemer se po potrebi uporabi analiza minimalnih stroškov v življenjskem krogu ali primerljive metode za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti;

| (d) | zahteve za nadomestitev ali obnovo obstoječe opreme in vozil z opremo, našteto v točkah (b) in (c); |
| --- | --- |

(d)

zahteve za nadomestitev ali obnovo obstoječe opreme in vozil z opremo, našteto v točkah (b) in (c);

| (e) | zahteve za uporabo energetskih pregledov in izvajanje iz njih izhajajočih stroškovno učinkovitih priporočil. |
| --- | --- |

(e)

zahteve za uporabo energetskih pregledov in izvajanje iz njih izhajajočih stroškovno učinkovitih priporočil.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 10. decembra 2003 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah (1), ki temelji na členu 175(1) Pogodbe ES.

Ekonomsko-socialni odbor je podal svoje mnenje 28. oktobra 2004 (2). Odbor regij je podal svoje mnenje 17. junija 2004 (3).

Evropski parlament je svoje mnenje sprejel na prvi obravnavi 7. junija 2005 (4) in odobril 97 sprememb.

Svet je 23. septembra 2005 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES.

II.   CILJ PREDLOGA

Namen predloga je spodbuditi energetsko učinkovitost z uvedbo obveznih ciljev varčevanja za države članice in s sprejetjem ukrepov, ki bodo pripomogli k razvoju trga energetskih storitev. Predlog je osredotočen na stran povpraševanja (tj. na končnega odjemalca in maloprodajne dobavitelje) in se ga zato lahko obravnava kot dopolnilo prejšnji zakonodaji Skupnosti s področja energetike, ki obravnava stran oskrbe. Prizadeva si prispevati k doseganju cilja EU o zmanjšanju emisij CO2, nadalje krepiti vodilno vlogo Skupnosti na svetovnem trgu energetsko učinkovitih proizvodov in storitev — s čimer bo prispeval k lizbonskem procesu — pozitivno pa bo vplival tudi na zanesljivost oskrbe.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošne pripombe

Svet se strinja s Komisijo, da je energetska učinkovitost prednostna naloga, in zato na splošno podpira splošni cilj predloga Komisije. Z večino sprememb iz skupnega stališča skuša Svet prilagoditi osnutek direktive različnim nacionalnim razmeram in obstoječim praksam, znižati stroške in upravno breme njene uporabe ter na splošno poenostaviti njeno izvajanje.

| (a) | Glede 97 sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament, je Svet sprejel naslednjih 37 sprememb:






  — | v celoti (včasih s preoblikovanjem): 1, 11, 12, 13 (v uvodni izjavi 4), 21, 23 (5), 33 (člen 4.3), 47, 48, 50 (člen 6.3), 56 — 58, 76 (člen 16), 82, 86, 90, 98 (Priloga IV, točka 1.2); |
| --- | --- | --- |

(a)

Glede 97 sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament, je Svet sprejel naslednjih 37 sprememb:

—

v celoti (včasih s preoblikovanjem): 1, 11, 12, 13 (v uvodni izjavi 4), 21, 23 (5), 33 (člen 4.3), 47, 48, 50 (člen 6.3), 56 — 58, 76 (člen 16), 82, 86, 90, 98 (Priloga IV, točka 1.2);

| — | delno: 3, 7, 14 (člen 2.2), 63, 69 (člen 13.3(d) in uvodna izjava 13(b)), 74, 79, 80, 87 (tudi v Prilogi III, točka (q)) in 99; |
| --- | --- |

—

delno: 3, 7, 14 (člen 2.2), 63, 69 (člen 13.3(d) in uvodna izjava 13(b)), 74, 79, 80, 87 (tudi v Prilogi III, točka (q)) in 99;

| — | načelno: 16 (člen 3(c)), 17 (člen 3(d)), 22, 49 (člen 6(a)), 64, 70, 88 (Priloga III, točka (r)), 83 in 92 (Priloga III (m) in (n)). |
| --- | --- |

—

načelno: 16 (člen 3(c)), 17 (člen 3(d)), 22, 49 (člen 6(a)), 64, 70, 88 (Priloga III, točka (r)), 83 in 92 (Priloga III (m) in (n)).

Svet je zavrnil naslednjih 60 sprememb: 2, 4, 5 in 10 (ki so povezane) 6, 8, 9, 15, 18, 101, 20, 24 — 32, 34, 104, 107, 108, 38 — 41, 43 — 46, 51 — 55, 59 — 62, 65 — 68, 71, 72, 75, 77, 78, 81, 84, 85, 89, 91, 93 — 96, 109, izmed katerih spremembe 4, 18, 20, 24-25, 53, 55, 59, 61-62, 67-68, 77, 81, 89, 91, 101 in 104 niso bile sprejemljive za Komisijo.

Več ključnih sprememb, ki jih Svet ni sprejel (na prvem mestu spremembi 29 in 39), močno presega določbe izvirnega predloga Komisije. Iste določbe je Svet v skupnem stališču spremenil: razlogi za zavrnitev teh ključnih sprememb so podani v točki (2) spodaj.

| (b) | Kar se tiče predloga Komisije, je Svet vnesel več sprememb, ki so navedene spodaj. |
| --- | --- |

(b)

Kar se tiče predloga Komisije, je Svet vnesel več sprememb, ki so navedene spodaj.

2.   Posebne pripombe

| (a) | Glavne spremembe, ki jih je uvedel Svet, zadevajo cilje iz členov 4 in 5:






  — | Člen 4: skupno stališče namesto obveznih ciljev vsebuje okvirni cilj, ki za šesto leto uporabe Direktive znaša 6 % (člen 4(1) in uvodna izjava 8a); države članice so dolžne sprejeti ukrepe, ki bodo prispevali k izpolnitvi okvirnega cilja (člen 4(1)) in si same določijo vmesni okvirni cilj za tretje leto uporabe (člen 4(2)). |
| --- | --- | --- |

(a)

Glavne spremembe, ki jih je uvedel Svet, zadevajo cilje iz členov 4 in 5:

—

Člen 4: skupno stališče namesto obveznih ciljev vsebuje okvirni cilj, ki za šesto leto uporabe Direktive znaša 6 % (člen 4(1) in uvodna izjava 8a); države članice so dolžne sprejeti ukrepe, ki bodo prispevali k izpolnitvi okvirnega cilja (člen 4(1)) in si same določijo vmesni okvirni cilj za tretje leto uporabe (člen 4(2)).

| — | Člen 5: skupno stališče ne vsebuje več ločenega, višjega cilja za javni sektor (člen 5(1)); kljub temu mora javni sektor služiti kot zgled in sprejeti enega ali več ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti (zakonodajne pobude in/ali prostovoljne sporazume (6) ali druge sisteme z enakovrednim učinkom), države članice pa spremljajo njegovo uspešnost v zvezi z nacionalnim okvirnim ciljem varčevanja z energijo. |
| --- | --- |

—

Člen 5: skupno stališče ne vsebuje več ločenega, višjega cilja za javni sektor (člen 5(1)); kljub temu mora javni sektor služiti kot zgled in sprejeti enega ali več ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti (zakonodajne pobude in/ali prostovoljne sporazume (6) ali druge sisteme z enakovrednim učinkom), države članice pa spremljajo njegovo uspešnost v zvezi z nacionalnim okvirnim ciljem varčevanja z energijo.

Svet se je odločil, da bo cilj okviren (in ne obvezen, kot je predlagala Komisija) ter da javni sektor ne bo imel posebnega cilja zaradi naslednjih razlogov:

| — | Po mnenju držav članic bi bilo neprimerno, da bi bil proti državi članici na Sodišču sprožen postopek zgolj zato, ker ni dosegla predpisane stopnje prihrankov: če je na primer po šestih letih dosegla „le“ 5 % prihrankov namesto predpisanih 6 %. Prihodnje izpolnjevanje ciljev je neposredno povezano z „ravnanjem pri porabi energije“ posameznih državljanov in podjetij — ravnanje, na katerega si države članice prizadevajo vplivati z različnimi ukrepi, predlaganimi v osnutku direktive. Vendar končni neto rezultat teh ukrepov ni popolnoma predvidljiv in torej ni v celoti pod nadzorom držav članic. |
| --- | --- |

—

Po mnenju držav članic bi bilo neprimerno, da bi bil proti državi članici na Sodišču sprožen postopek zgolj zato, ker ni dosegla predpisane stopnje prihrankov: če je na primer po šestih letih dosegla „le“ 5 % prihrankov namesto predpisanih 6 %. Prihodnje izpolnjevanje ciljev je neposredno povezano z „ravnanjem pri porabi energije“ posameznih državljanov in podjetij — ravnanje, na katerega si države članice prizadevajo vplivati z različnimi ukrepi, predlaganimi v osnutku direktive. Vendar končni neto rezultat teh ukrepov ni popolnoma predvidljiv in torej ni v celoti pod nadzorom držav članic.

| — | Začetni položaj za izvajanje te direktive se pri državah članicah precej razlikuje, saj so nekatere države članice že v preteklosti vložile znatne napore z veliki finančnimi stroški, pogosto v javnem sektorju. Zato se okvir za izboljšanje razlikuje od države članice do države članice. |
| --- | --- |

—

Začetni položaj za izvajanje te direktive se pri državah članicah precej razlikuje, saj so nekatere države članice že v preteklosti vložile znatne napore z veliki finančnimi stroški, pogosto v javnem sektorju. Zato se okvir za izboljšanje razlikuje od države članice do države članice.

| — | Države članice naj sprejmejo le stroškovno učinkovite ukrepe (to je v skladu s trditvami Komisije iz obrazložitvenega memoranduma, in zato je Svet v ta namen dodal določbo v člen 4(1)). V tej zvezi želijo države članice sprejeti ukrepe na področju, kjer je stroškovna učinkovitost največja — ne glede na to, ali gre pri tem za javni ali zasebni sektor. |
| --- | --- |

—

Države članice naj sprejmejo le stroškovno učinkovite ukrepe (to je v skladu s trditvami Komisije iz obrazložitvenega memoranduma, in zato je Svet v ta namen dodal določbo v člen 4(1)). V tej zvezi želijo države članice sprejeti ukrepe na področju, kjer je stroškovna učinkovitost največja — ne glede na to, ali gre pri tem za javni ali zasebni sektor.

Poleg tega je sedaj vključen postopek v odboru (Comitology procedure) (člen 16, v skladu s spremembama 76 in 99): njegove glavne naloge bodo nadaljnje razvijanje metodologije za izračun, določene v prilogah (vključno z oceno ustreznega ravnovesja, doseženega med meritvami na način od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor) in prilagajanje slednje tehničnemu napredku. Poleg tega so bile uvedene tudi določbe, ki bodo omogočile uporabo prostovoljnih sporazumov kot instrumentov za pomoč pri izpolnjevanju okvirnih ciljev.

| (b) | Druge spremembe






  — | Svet je uvedel nekaj novih uvodnih izjav (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c in 13b) ter razširil obstoječi uvodni izjavi 8 in 12. |
| --- | --- | --- |

(b)

Druge spremembe

—

Svet je uvedel nekaj novih uvodnih izjav (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c in 13b) ter razširil obstoječi uvodni izjavi 8 in 12.

| — | Člen 1, druga alinea: besedilo je bilo nekoliko spremenjeno zaradi sporočila, da skuša ta direktiva ustvariti pogoje za razvoj trga energetskih storitev, ne pa razviti takšen trg. |
| --- | --- |

—

Člen 1, druga alinea: besedilo je bilo nekoliko spremenjeno zaradi sporočila, da skuša ta direktiva ustvariti pogoje za razvoj trga energetskih storitev, ne pa razviti takšen trg.

| — | Člen 2: ta člen je bil spremenjen zato, da je iz področja uporabe izključil tudi dele prevoznih podjetij, ki se ukvarjajo predvsem z uporabo goriv za letalstvo in pomorstvo (podobna izključitev je bila predvidena tudi v predlogu Komisije, in sicer z opredelitvijo pojma „energije“), ter določenih delov oboroženih sil. |
| --- | --- |

—

Člen 2: ta člen je bil spremenjen zato, da je iz področja uporabe izključil tudi dele prevoznih podjetij, ki se ukvarjajo predvsem z uporabo goriv za letalstvo in pomorstvo (podobna izključitev je bila predvidena tudi v predlogu Komisije, in sicer z opredelitvijo pojma „energije“), ter določenih delov oboroženih sil.

| — | Kar se tiče opredelitev pojmov v členu 3, jih je Svet skušal narediti čim bolj zgoščene, dosledne in praktične, pri tem pa jih je po potrebi uskladil z obstoječimi opredelitvami pojmov v drugi zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Kar se tiče opredelitev pojmov v členu 3, jih je Svet skušal narediti čim bolj zgoščene, dosledne in praktične, pri tem pa jih je po potrebi uskladil z obstoječimi opredelitvami pojmov v drugi zakonodaji Skupnosti.

| — | V členu 5 je bila uvedena določena prilagodljivost, in sicer s poudarkom na večini stroškovno učinkovitih ukrepov in uvedbo sklica na ustrezno raven vlade, na kateri se uvede posamezen ukrep. Poleg tega je bil seznam smernic za javni odkup iz člena 5(4) (ki že v predlogu Komisije ni imel obvezujočega značaja: „Države članice lahko...“) prestavljen v Prilogo V: to je bilo storjeno zato, da ne bi izključili drugih morebitnih stroškovno učinkovitih ukrepov, ki bi jih lahko sprejel javni sektor. Člen 5(5) je bil črtan, ker je zaradi pravice Komisije do pobude nepotreben. |
| --- | --- |

—

V členu 5 je bila uvedena določena prilagodljivost, in sicer s poudarkom na večini stroškovno učinkovitih ukrepov in uvedbo sklica na ustrezno raven vlade, na kateri se uvede posamezen ukrep. Poleg tega je bil seznam smernic za javni odkup iz člena 5(4) (ki že v predlogu Komisije ni imel obvezujočega značaja: „Države članice lahko...“) prestavljen v Prilogo V: to je bilo storjeno zato, da ne bi izključili drugih morebitnih stroškovno učinkovitih ukrepov, ki bi jih lahko sprejel javni sektor. Člen 5(5) je bil črtan, ker je zaradi pravice Komisije do pobude nepotreben.

| — | Člen 6 je bil razvrščen na novo: točki (b) in (c) sta bili vključeni v odstavek 1, točka (a) pa je bila na novo oblikovana v odstavku 2. Ta odstavek 2 državam članicam ponuja izbiro med različnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati podjetja iz tega člena. |
| --- | --- |

—

Člen 6 je bil razvrščen na novo: točki (b) in (c) sta bili vključeni v odstavek 1, točka (a) pa je bila na novo oblikovana v odstavku 2. Ta odstavek 2 državam članicam ponuja izbiro med različnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati podjetja iz tega člena.

| — | Člen 7: v svoji izvirni obliki je bil ta člen izredno daljnosežen in bi pri izvajanju po možnosti povzročil visoke stroške, saj so bile države članice odgovorne za zagotavljanje, da bi bili vsi ukrepi za energetsko učinkovitost ponujeni vsem odjemalcem. V skupnem stališču si člen prizadeva zagotoviti, da bi bile informacije, ki se nanašajo na postopke za spodbujanje energetske učinkovitosti ter finančne in pravne okvire, kar najbolj pregledne in razširjene med udeleženci trga. |
| --- | --- |

—

Člen 7: v svoji izvirni obliki je bil ta člen izredno daljnosežen in bi pri izvajanju po možnosti povzročil visoke stroške, saj so bile države članice odgovorne za zagotavljanje, da bi bili vsi ukrepi za energetsko učinkovitost ponujeni vsem odjemalcem. V skupnem stališču si člen prizadeva zagotoviti, da bi bile informacije, ki se nanašajo na postopke za spodbujanje energetske učinkovitosti ter finančne in pravne okvire, kar najbolj pregledne in razširjene med udeleženci trga.

| — | Člen 8: v izvirni obliki tega člena je bilo predvideno, da so države članice odgovorne za zagotavljanje, da so postopki za usposobljenost, akreditacijo in/ali potrjevanje na voljo vsem udeležencem trga, ki izvajajo energetske storitve. Ta člen je bil prilagojen tako, da morajo države članice zagotoviti takšne postopke, kjer je to potrebno — s čimer se državam članicam dopusti, da upoštevajo tudi druge pomembne dejavnike (na primer raven zrelosti določenega trga, število udeležencev trga in povpraševanje), preden razvijejo te (drage) postopke. |
| --- | --- |

—

Člen 8: v izvirni obliki tega člena je bilo predvideno, da so države članice odgovorne za zagotavljanje, da so postopki za usposobljenost, akreditacijo in/ali potrjevanje na voljo vsem udeležencem trga, ki izvajajo energetske storitve. Ta člen je bil prilagojen tako, da morajo države članice zagotoviti takšne postopke, kjer je to potrebno — s čimer se državam članicam dopusti, da upoštevajo tudi druge pomembne dejavnike (na primer raven zrelosti določenega trga, število udeležencev trga in povpraševanje), preden razvijejo te (drage) postopke.

| — | V členu 10 je bila dodana določba, ki v določenih okoliščinah dovoljuje sisteme in tarifne strukture s socialnim ciljem. |
| --- | --- |

—

V členu 10 je bila dodana določba, ki v določenih okoliščinah dovoljuje sisteme in tarifne strukture s socialnim ciljem.

| — | V členu 12 sta bila dodana dva odstavka:






  — | Odstavek 2 zagotavlja, da se lahko v določenih primerih uporabijo drugi, cenejši ukrepi pregleda. |
| --- | --- | --- |

—

V členu 12 sta bila dodana dva odstavka:

—

Odstavek 2 zagotavlja, da se lahko v določenih primerih uporabijo drugi, cenejši ukrepi pregleda.

| — | Odstavek 3 podrobno določa, da prostori, ki so bili potrjeni na podlagi „Direktive o stavbah“, izpolnjujejo zahteve o pregledu; poleg tega dovoljuje tudi energetske preglede, opravljene po sistemih na podlagi prostovoljnih sporazumov. |
| --- | --- |

—

Odstavek 3 podrobno določa, da prostori, ki so bili potrjeni na podlagi „Direktive o stavbah“, izpolnjujejo zahteve o pregledu; poleg tega dovoljuje tudi energetske preglede, opravljene po sistemih na podlagi prostovoljnih sporazumov.

| — | Člen 13 je bil prirejen tako, da je njegova uporaba prožnejša in cenejša ter da bi se izognili nesorazmernemu upravnemu bremenu. |
| --- | --- |

—

Člen 13 je bil prirejen tako, da je njegova uporaba prožnejša in cenejša ter da bi se izognili nesorazmernemu upravnemu bremenu.

| — | Zahteve o poročanju iz člena 14 so bile poenostavljene in spremenjene: odstavek 1 Komisiji omogoča, da upošteva obstoječe metode za izračun, odstavek 2 zdaj predvideva, da morajo države članice predložiti eno vmesno in eno končno poročilo. |
| --- | --- |

—

Zahteve o poročanju iz člena 14 so bile poenostavljene in spremenjene: odstavek 1 Komisiji omogoča, da upošteva obstoječe metode za izračun, odstavek 2 zdaj predvideva, da morajo države članice predložiti eno vmesno in eno končno poročilo.

| — | Dodan je bil novi člen 15, ki podrobno določa naloge Komisije in njihov razpored v okviru postopka v odboru. Predvideva tudi (skupaj z ustreznimi določbami Prilog I in IV), da Komisija razvije metodologijo za izračun, ki vsebuje odstotek izračunov na način od spodaj navzgor, ki jo države članice uporabljajo od dne začetka uporabe Direktive (člen 15(2)). Ko Komisija konča to nalogo, naj nadaljuje s svojim delom, da bo ocenila, ali se odstotek izračunov na način od spodaj navzgor lahko še dodatno poviša, pri tem pa pretehta vse pomembne dejavnike (člen 15(3)); če se Komisija torej odloči, da se odstotek izračunov na način od spodaj navzgor res lahko poviša, morajo države članice to novo metodologijo uporabiti dve leti po začetku uporabe. |
| --- | --- |

—

Dodan je bil novi člen 15, ki podrobno določa naloge Komisije in njihov razpored v okviru postopka v odboru. Predvideva tudi (skupaj z ustreznimi določbami Prilog I in IV), da Komisija razvije metodologijo za izračun, ki vsebuje odstotek izračunov na način od spodaj navzgor, ki jo države članice uporabljajo od dne začetka uporabe Direktive (člen 15(2)). Ko Komisija konča to nalogo, naj nadaljuje s svojim delom, da bo ocenila, ali se odstotek izračunov na način od spodaj navzgor lahko še dodatno poviša, pri tem pa pretehta vse pomembne dejavnike (člen 15(3)); če se Komisija torej odloči, da se odstotek izračunov na način od spodaj navzgor res lahko poviša, morajo države članice to novo metodologijo uporabiti dve leti po začetku uporabe.

| — | V členu 18 obdobje prenosa, ki traja dve leti, zamenjuje neuresničljivi rok 1. junij 2006, ki ga je predlagala Komisija. To obdobje po eni strani omogoča dokončanje običajnih zakonodajnih postopkov na nacionalni ravni, po drugi pa tudi:






  — | da države članice pošljejo Komisiji podatke o obstoječih metodah za izračun, tako da jih Komisija lahko upošteva (po možnosti v šestih mesecih, člen 14(1)); |
| --- | --- | --- |

—

V členu 18 obdobje prenosa, ki traja dve leti, zamenjuje neuresničljivi rok 1. junij 2006, ki ga je predlagala Komisija. To obdobje po eni strani omogoča dokončanje običajnih zakonodajnih postopkov na nacionalni ravni, po drugi pa tudi:

—

da države članice pošljejo Komisiji podatke o obstoječih metodah za izračun, tako da jih Komisija lahko upošteva (po možnosti v šestih mesecih, člen 14(1));

| — | da Komisija razvije metodologijo za izračun ( v 18 mesecih, člen 15(2)); |
| --- | --- |

—

da Komisija razvije metodologijo za izračun ( v 18 mesecih, člen 15(2));

| — | da države članice izračunajo nacionalne okvirne cilje varčevanja in se pripravijo na uporabo metodologije za izračun v praksi. |
| --- | --- |

—

da države članice izračunajo nacionalne okvirne cilje varčevanja in se pripravijo na uporabo metodologije za izračun v praksi.

| — | Priloga I zdaj odraža spremenjeno metodologijo za izračun nacionalnega okvirnega cilja varčevanja z energijo. V točki 3 je Svet spremenil datum, ki ga je predlagala Komisija kot zaključni rok, po katerem se pri izračunu letnih prihrankov praviloma lahko upoštevajo ukrepi iz let od 1991 do 1995. Vendar je v določenih primerih obdržal za rok leto 1991: ta določba je potrebna za tiste države članice, ki so v obdobju 1991-1994 začele z določenimi instrumenti politike, ki so še danes v uporabi. Poleg tega zagotavlja, da tiste države članice, ki so v izboljšanje energetske učinkovitosti že v preteklosti vložile veliko truda, niso obravnavane nepravično v primerjavi z državami članicami, ki še niso sprejele ukrepov v podobnem obsegu. |
| --- | --- |

—

Priloga I zdaj odraža spremenjeno metodologijo za izračun nacionalnega okvirnega cilja varčevanja z energijo. V točki 3 je Svet spremenil datum, ki ga je predlagala Komisija kot zaključni rok, po katerem se pri izračunu letnih prihrankov praviloma lahko upoštevajo ukrepi iz let od 1991 do 1995. Vendar je v določenih primerih obdržal za rok leto 1991: ta določba je potrebna za tiste države članice, ki so v obdobju 1991-1994 začele z določenimi instrumenti politike, ki so še danes v uporabi. Poleg tega zagotavlja, da tiste države članice, ki so v izboljšanje energetske učinkovitosti že v preteklosti vložile veliko truda, niso obravnavane nepravično v primerjavi z državami članicami, ki še niso sprejele ukrepov v podobnem obsegu.

| — | Skupno stališče v Prilogi III pojasnjuje, da seznam vsebuje primere ustreznih ukrepov, ni pa omejevalnega značaja. Poleg tega so bili nekateri primeri s seznama nekoliko spremenjeni. |
| --- | --- |

—

Skupno stališče v Prilogi III pojasnjuje, da seznam vsebuje primere ustreznih ukrepov, ni pa omejevalnega značaja. Poleg tega so bili nekateri primeri s seznama nekoliko spremenjeni.

| — | V prilogi IV je Svet dodal podrobnosti, ki opisujejo metode za izračun na način od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor (točka 1.1), seznam usklajenih dob trajanja ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v izračunih na način od spodaj navzgor (točka 4) in določbe o pomnoževalnem učinku in dvojnem štetju (točka 5). |
| --- | --- |

—

V prilogi IV je Svet dodal podrobnosti, ki opisujejo metode za izračun na način od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor (točka 1.1), seznam usklajenih dob trajanja ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti v izračunih na način od spodaj navzgor (točka 4) in določbe o pomnoževalnem učinku in dvojnem štetju (točka 5).

IV.   ZAKLJUČEK

Obe instituciji sta izrazili podporo splošnemu cilju predloga Komisije; obe sta se strinjali, da bi morala Unija začeti izkoriščati možnosti, ki jih ponujajo morebitni prihranki energije, ter raje prej kot pozneje še nadalje razvijati trg energetsko učinkovitih storitev in proizvodov. V tej zvezi je Svet mnenja, da skupno stališče ustrezno upošteva oba osnovna cilja iz predloga Komisije.

---

(1)  dok. 16261/03 ENER 362 CODEC 1858 (še ni objavljen v Uradnem listu).

(2)  UL C 120, 20.5.2005, str. 115.

(3)  UL C 318, 22.12.2004, str. 19.

(4)  dok. 9836/05 CODEC 472 ENER 93 (še ni objavljen v Uradnem listu).

(5)  Zadeva le nemško jezikovno različico.

(6)  O uporabi prostovoljnih sporazumov govori uvodna izjava 13 predloga Komisije.

---