# Úřední věstník C 264E/25.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 264E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4825. října 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 264E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4825. října 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2005/C 264E/1 | Společný postoj (ES) č. 30/2005 ze dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS | 1 |
| 2005/C 264E/2 | Společný postoj (ES) č. 31/2005 dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o použití ustanovení Århuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství | 18 |
| 2005/C 264E/3 | Společný postoj (ES) č. 32/2005 ze dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 | 28 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2005/C 264E/1

Společný postoj (ES) č. 30/2005 ze dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS

1

2005/C 264E/2

Společný postoj (ES) č. 31/2005 dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o použití ustanovení Århuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství

18

2005/C 264E/3

Společný postoj (ES) č. 32/2005 ze dne 18. července 2005 přijatý Radou v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95

28

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 25.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 264/1

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 30/2005

přijatý Radou dne 18. července 2005

s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/.../ES ze dne ... o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS

(2005/C 264 E/01)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy a čl. 95 odst. 1 této smlouvy ve vztahu k článkům 4, 5 a 18 této směrnice,

s ohledem na návrh Komise (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2)

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je žádoucí harmonizovat vnitrostátní opatření týkající se baterií a akumulátorů a odpadních baterií a akumulátorů. Hlavním cílem této směrnice je snížit na minimum nepříznivý dopad baterií a akumulátorů a odpadních baterií a akumulátorů na životní prostředí, a tím přispět k ochraně, uchování a zlepšení kvality životního prostředí. Právním základem směrnice je proto čl. 175 odst. 1 Smlouvy. Je však rovněž vhodné přijmout na základě čl. 95 odst. 1 Smlouvy opatření na úrovni Společenství, jejichž cílem bude harmonizovat požadavky týkající se obsahu těžkých kovů a označování baterií a akumulátorů, a tak zajistit hladké fungování vnitřního trhu a zamezit narušování hospodářské soutěže v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Je žádoucí harmonizovat vnitrostátní opatření týkající se baterií a akumulátorů a odpadních baterií a akumulátorů. Hlavním cílem této směrnice je snížit na minimum nepříznivý dopad baterií a akumulátorů a odpadních baterií a akumulátorů na životní prostředí, a tím přispět k ochraně, uchování a zlepšení kvality životního prostředí. Právním základem směrnice je proto čl. 175 odst. 1 Smlouvy. Je však rovněž vhodné přijmout na základě čl. 95 odst. 1 Smlouvy opatření na úrovni Společenství, jejichž cílem bude harmonizovat požadavky týkající se obsahu těžkých kovů a označování baterií a akumulátorů, a tak zajistit hladké fungování vnitřního trhu a zamezit narušování hospodářské soutěže v rámci Společenství.

| (2) | Ve sdělení Komise ze dne 30. července 1996 o přezkumu strategie Společenství v oblasti nakládání s odpady jsou stanoveny hlavní směry budoucí politiky Společenství pro nakládání s odpady. V tomto sdělení se zdůrazňuje potřeba snížit na minimum množství nebezpečných látek v odpadech a uvádějí se v něm potenciální výhody pravidel na úrovni Společenství, jimiž se omezí přítomnost těchto látek ve výrobcích a ve výrobních postupech. Ve sdělení se dále konstatuje, že v případech, kdy nelze vzniku odpadu zabránit, by se měl odpad opakovaně používat anebo využívat z materiálových nebo energetických důvodů. |
| --- | --- |

(2)

Ve sdělení Komise ze dne 30. července 1996 o přezkumu strategie Společenství v oblasti nakládání s odpady jsou stanoveny hlavní směry budoucí politiky Společenství pro nakládání s odpady. V tomto sdělení se zdůrazňuje potřeba snížit na minimum množství nebezpečných látek v odpadech a uvádějí se v něm potenciální výhody pravidel na úrovni Společenství, jimiž se omezí přítomnost těchto látek ve výrobcích a ve výrobních postupech. Ve sdělení se dále konstatuje, že v případech, kdy nelze vzniku odpadu zabránit, by se měl odpad opakovaně používat anebo využívat z materiálových nebo energetických důvodů.

| (3) | Směrnice Rady 91/157/EHS ze dne 18. března 1991 o bateriích a akumulátorech obsahujících určité nebezpečné látky (5) přinesla sblížení právních předpisů členských států v této oblasti. Cílů uvedené směrnice však nebylo v plném rozsahu dosaženo. Nutnost ji přezkoumat se rovněž zdůrazňuje v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (7). Směrnice 91/157/EHS by proto měla být z důvodů jasnosti přezkoumána a nahrazena. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice Rady 91/157/EHS ze dne 18. března 1991 o bateriích a akumulátorech obsahujících určité nebezpečné látky (5) přinesla sblížení právních předpisů členských států v této oblasti. Cílů uvedené směrnice však nebylo v plném rozsahu dosaženo. Nutnost ji přezkoumat se rovněž zdůrazňuje v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (7). Směrnice 91/157/EHS by proto měla být z důvodů jasnosti přezkoumána a nahrazena.

| (4) | K dosažení cílů v oblasti životního prostředí stanovených v této směrnici se v ní zakazuje uvádět na trh určité baterie a akumulátory obsahující rtuť a kadmium. Směrnice zároveň podporuje vysokou úroveň sběru a recyklování odpadních baterií a akumulátorů a zlepšení práce v oblasti životního prostředí u všech subjektů, které se podílejí na životním cyklu baterií a akumulátorů, například u výrobců, distributorů a konečných uživatelů, a zejména u těch subjektů, které se přímo podílejí na zpracování a recyklování odpadních baterií a akumulátorů. Konkrétními pravidly, jichž je zapotřebí k plnění výše uvedených cílů, se doplňují stávající právní předpisy Společenství o odpadech, zejména směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (8), směrnice Rady 1999/31/EHS ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (10). |
| --- | --- |

(4)

K dosažení cílů v oblasti životního prostředí stanovených v této směrnici se v ní zakazuje uvádět na trh určité baterie a akumulátory obsahující rtuť a kadmium. Směrnice zároveň podporuje vysokou úroveň sběru a recyklování odpadních baterií a akumulátorů a zlepšení práce v oblasti životního prostředí u všech subjektů, které se podílejí na životním cyklu baterií a akumulátorů, například u výrobců, distributorů a konečných uživatelů, a zejména u těch subjektů, které se přímo podílejí na zpracování a recyklování odpadních baterií a akumulátorů. Konkrétními pravidly, jichž je zapotřebí k plnění výše uvedených cílů, se doplňují stávající právní předpisy Společenství o odpadech, zejména směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech (8), směrnice Rady 1999/31/EHS ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (10).

| (5) | Aby se zabránilo tomu, že odpadní baterie a akumulátory budou odkládány tak, že znečistí životní prostředí, a aby se zamezilo nejasnostem konečných uživatelů ohledně různých požadavků na nakládání s různými bateriemi a akumulátory, měla by se tato směrnice vztahovat na všechny baterie a akumulátory uvedené na trh v rámci Společenství. Tato široká působnost směrnice by rovněž měla zajistit úspory z rozsahu při sběru a recyklaci, jakož i optimální šetření se zdroji. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zabránilo tomu, že odpadní baterie a akumulátory budou odkládány tak, že znečistí životní prostředí, a aby se zamezilo nejasnostem konečných uživatelů ohledně různých požadavků na nakládání s různými bateriemi a akumulátory, měla by se tato směrnice vztahovat na všechny baterie a akumulátory uvedené na trh v rámci Společenství. Tato široká působnost směrnice by rovněž měla zajistit úspory z rozsahu při sběru a recyklaci, jakož i optimální šetření se zdroji.

| (6) | V naší společnosti mají spolehlivé baterie a akumulátory zásadní význam pro bezpečnost mnoha výrobků, zařízení a služeb a patří k základním zdrojům energie. |
| --- | --- |

(6)

V naší společnosti mají spolehlivé baterie a akumulátory zásadní význam pro bezpečnost mnoha výrobků, zařízení a služeb a patří k základním zdrojům energie.

| (7) | Přitom je žádoucí rozlišovat mezi přenosnými bateriemi a akumulátory na jedné straně a průmyslovými a automobilovými bateriemi a akumulátory na straně druhé. Mělo by se zakázat odstraňování průmyslových a automobilových baterií a akumulátorů ukládáním na skládkách nebo spalováním. |
| --- | --- |

(7)

Přitom je žádoucí rozlišovat mezi přenosnými bateriemi a akumulátory na jedné straně a průmyslovými a automobilovými bateriemi a akumulátory na straně druhé. Mělo by se zakázat odstraňování průmyslových a automobilových baterií a akumulátorů ukládáním na skládkách nebo spalováním.

| (8) | Příkladem průmyslových baterií a akumulátorů jsou baterie a akumulátory používané pro nouzovou nebo záložní dodávku energie v nemocnicích, na letištích a v kancelářích, baterie a akumulátory používané ve vlacích nebo letadlech a baterie a akumulátory používané na vrtných ropných plošinách na moři nebo na majácích. Příkladem jsou rovněž baterie a akumulátory určené výlučně do přenosných platebních terminálů v obchodech a restauracích, čtecích zařízení čárových kódů v obchodech, profesionálních video zařízení pro televizní kanály a profesionální studia, důlních a potápěčských lamp připevněných k hornickým nebo potápěčským helmám pro profesionály, záložní baterie a akumulátory pro elektrické dveře, aby nezablokovaly nebo nezranily lidi, baterie a akumulátory používané ve vybavení nástrojů nebo v různých druzích měřící a přístrojové techniky a baterie a akumulátory používané ve spojení s solárními panely, fotovoltaickými nebo jinými zařízeními využívajícími obnovitelných zdrojů energie. Průmyslové baterie a akumulátory rovněž zahrnují baterie a akumulátory používané v elektrických vozidlech jako například v elektrických automobilech, vozících pro invalidy, jízdních kolech, letištních vozidlech a vozidlech pro automatickou dopravu. Za průmyslovou baterii nebo akumulátor by měly být kromě výše uvedeného neúplného seznamu příkladů považovány i jakékoli baterie nebo akumulátory, které nejsou hermeticky uzavřené a u kterých se nejedná o automobilové baterie. |
| --- | --- |

(8)

Příkladem průmyslových baterií a akumulátorů jsou baterie a akumulátory používané pro nouzovou nebo záložní dodávku energie v nemocnicích, na letištích a v kancelářích, baterie a akumulátory používané ve vlacích nebo letadlech a baterie a akumulátory používané na vrtných ropných plošinách na moři nebo na majácích. Příkladem jsou rovněž baterie a akumulátory určené výlučně do přenosných platebních terminálů v obchodech a restauracích, čtecích zařízení čárových kódů v obchodech, profesionálních video zařízení pro televizní kanály a profesionální studia, důlních a potápěčských lamp připevněných k hornickým nebo potápěčským helmám pro profesionály, záložní baterie a akumulátory pro elektrické dveře, aby nezablokovaly nebo nezranily lidi, baterie a akumulátory používané ve vybavení nástrojů nebo v různých druzích měřící a přístrojové techniky a baterie a akumulátory používané ve spojení s solárními panely, fotovoltaickými nebo jinými zařízeními využívajícími obnovitelných zdrojů energie. Průmyslové baterie a akumulátory rovněž zahrnují baterie a akumulátory používané v elektrických vozidlech jako například v elektrických automobilech, vozících pro invalidy, jízdních kolech, letištních vozidlech a vozidlech pro automatickou dopravu. Za průmyslovou baterii nebo akumulátor by měly být kromě výše uvedeného neúplného seznamu příkladů považovány i jakékoli baterie nebo akumulátory, které nejsou hermeticky uzavřené a u kterých se nejedná o automobilové baterie.

| (9) | Příkladem přenosných baterií a akumulátorů, jimiž jsou všechny hermeticky uzavřené baterie a akumulátory, které průměrná osoba bez potíží unese a které nejsou ani automobilovými bateriemi nebo akumulátory, ani průmyslovými bateriemi nebo akumulátory, jsou jednočlánkové baterie (jako například baterie AA a AAA) a baterie a akumulátory používané spotřebiteli nebo profesionály u mobilních telefonů, přenosných počítačů, bezšňůrových elektrických nástrojů, hraček a domácích přístrojů, například elektrických kartáčků na zuby, holicích strojků a ručních vysavačů (včetně obdobného zařízení používaného ve školách, obchodech, restauracích, na letištích, v kancelářích nebo v nemocnicích), a všechny baterie, které spotřebitelé mohou používat při běžném provozu domácnosti. |
| --- | --- |

(9)

Příkladem přenosných baterií a akumulátorů, jimiž jsou všechny hermeticky uzavřené baterie a akumulátory, které průměrná osoba bez potíží unese a které nejsou ani automobilovými bateriemi nebo akumulátory, ani průmyslovými bateriemi nebo akumulátory, jsou jednočlánkové baterie (jako například baterie AA a AAA) a baterie a akumulátory používané spotřebiteli nebo profesionály u mobilních telefonů, přenosných počítačů, bezšňůrových elektrických nástrojů, hraček a domácích přístrojů, například elektrických kartáčků na zuby, holicích strojků a ručních vysavačů (včetně obdobného zařízení používaného ve školách, obchodech, restauracích, na letištích, v kancelářích nebo v nemocnicích), a všechny baterie, které spotřebitelé mohou používat při běžném provozu domácnosti.

| (10) | Komise by měla zvážit potřebu upravit tuto směrnici s ohledem na výsledky technického a vědeckého pokroku. Zvláště by Komise měla přezkoumat výjimku ze zákazu kadmia stanovenou pro přenosné baterie a akumulátory, určené k používání u bezšňůrových elektrických nástrojů. Příkladem bezšňůrových elektrických nástrojů jsou nástroje, které používají spotřebitelé i profesionálové při soustružení, frézování, broušení, mletí, řezání, stříhání, vrtání, bourání, dírkování, zatloukání, nýtování, šroubování, leštění nebo při podobných způsobech zpracování dřeva, kovu a jiných materiálů, jakož i při sekání, řezání a jiných zahradnických pracích. |
| --- | --- |

(10)

Komise by měla zvážit potřebu upravit tuto směrnici s ohledem na výsledky technického a vědeckého pokroku. Zvláště by Komise měla přezkoumat výjimku ze zákazu kadmia stanovenou pro přenosné baterie a akumulátory, určené k používání u bezšňůrových elektrických nástrojů. Příkladem bezšňůrových elektrických nástrojů jsou nástroje, které používají spotřebitelé i profesionálové při soustružení, frézování, broušení, mletí, řezání, stříhání, vrtání, bourání, dírkování, zatloukání, nýtování, šroubování, leštění nebo při podobných způsobech zpracování dřeva, kovu a jiných materiálů, jakož i při sekání, řezání a jiných zahradnických pracích.

| (11) | Komise by měla také sledovat a členské státy by měly podporovat technický vývoj zaměřený na zlepšení vlivu baterií a akumulátorů na životní prostředí po celou dobu jejich životního cyklu, a to i prostřednictvím účasti v systému řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí Společenství (EMAS). |
| --- | --- |

(11)

Komise by měla také sledovat a členské státy by měly podporovat technický vývoj zaměřený na zlepšení vlivu baterií a akumulátorů na životní prostředí po celou dobu jejich životního cyklu, a to i prostřednictvím účasti v systému řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí Společenství (EMAS).

| (12) | K ochraně životního prostředí je nutno provádět sběr odpadních baterií a akumulátorů. U přenosných baterií by se měly zřídit systémy sběru, u nichž se dosáhne vysoké úrovně sběru. Znamená to zřídit systémy sběru, aby měli koneční uživatelé možnost zbavovat se přenosných odpadních baterií a akumulátorů zdarma a bez potíží. Pro různé druhy baterií a akumulátorů jsou vhodné různé systémy sběru a způsoby financování. |
| --- | --- |

(12)

K ochraně životního prostředí je nutno provádět sběr odpadních baterií a akumulátorů. U přenosných baterií by se měly zřídit systémy sběru, u nichž se dosáhne vysoké úrovně sběru. Znamená to zřídit systémy sběru, aby měli koneční uživatelé možnost zbavovat se přenosných odpadních baterií a akumulátorů zdarma a bez potíží. Pro různé druhy baterií a akumulátorů jsou vhodné různé systémy sběru a způsoby financování.

| (13) | Je žádoucí, aby členské státy dosáhly vysoké úrovně sběru a recyklace odpadních baterií a akumulátorů, čímž se v rámci Společenství dosáhne vysokého stupně ochrany životního prostředí a využití materiálu. Proto by se měly ve směrnici stanovit pro členské státy minimální cíle sběru a recyklace. Je vhodné, aby se úrovně sběru vypočítávaly na základě průměrného ročního prodeje v předchozích letech, čímž by se získaly srovnatelné cíle pro všechny členské státy, úměrné vnitrostátní úrovni spotřeby baterií. |
| --- | --- |

(13)

Je žádoucí, aby členské státy dosáhly vysoké úrovně sběru a recyklace odpadních baterií a akumulátorů, čímž se v rámci Společenství dosáhne vysokého stupně ochrany životního prostředí a využití materiálu. Proto by se měly ve směrnici stanovit pro členské státy minimální cíle sběru a recyklace. Je vhodné, aby se úrovně sběru vypočítávaly na základě průměrného ročního prodeje v předchozích letech, čímž by se získaly srovnatelné cíle pro všechny členské státy, úměrné vnitrostátní úrovni spotřeby baterií.

| (14) | Pro kadmiové a olověné baterie a akumulátory by se měly stanovit konkrétní recyklační požadavky, čímž by se dosáhlo vysoké úrovně materiálového využití v rámci Společenství a předešlo by se rozdílům mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(14)

Pro kadmiové a olověné baterie a akumulátory by se měly stanovit konkrétní recyklační požadavky, čímž by se dosáhlo vysoké úrovně materiálového využití v rámci Společenství a předešlo by se rozdílům mezi členskými státy.

| (15) | Všechny zúčastněné strany by měly mít možnost podílet se na systémech sběru, zpracování a recyklace. Tyto systémy by měly být navrženy tak, aby zabránily diskriminaci dovážených výrobků, překážkám obchodu nebo narušování hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(15)

Všechny zúčastněné strany by měly mít možnost podílet se na systémech sběru, zpracování a recyklace. Tyto systémy by měly být navrženy tak, aby zabránily diskriminaci dovážených výrobků, překážkám obchodu nebo narušování hospodářské soutěže.

| (16) | Systémy sběru a recyklace by se měly optimalizovat, zejména tak, aby se na minimum snížily náklady a nepříznivý vliv dopravy na životní prostředí. Při zpracování a recyklaci by se mělo používat nejlepších dostupných technik definovaných v čl. 2 odst. 11 směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečisťování (11). |
| --- | --- |

(16)

Systémy sběru a recyklace by se měly optimalizovat, zejména tak, aby se na minimum snížily náklady a nepříznivý vliv dopravy na životní prostředí. Při zpracování a recyklaci by se mělo používat nejlepších dostupných technik definovaných v čl. 2 odst. 11 směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečisťování (11).

| (17) | Hlavní zásady financování nakládání s odpadními bateriemi a akumulátory by měly být stanoveny na úrovni Společenství. Systémy financování by měly napomoci dosažení vysokých úrovní sběru a recyklace a měla by se v nich uplatnit zásada odpovědnosti výrobce. Výrobci by měli financovat náklady na sběr, zpracování a recyklaci veškerých sebraných baterií a akumulátorů po odečtení zisku z prodeje využitých materiálů. Za určitých okolností by se však na drobné výrobce mohla vztahovat pravidla de minimis. |
| --- | --- |

(17)

Hlavní zásady financování nakládání s odpadními bateriemi a akumulátory by měly být stanoveny na úrovni Společenství. Systémy financování by měly napomoci dosažení vysokých úrovní sběru a recyklace a měla by se v nich uplatnit zásada odpovědnosti výrobce. Výrobci by měli financovat náklady na sběr, zpracování a recyklaci veškerých sebraných baterií a akumulátorů po odečtení zisku z prodeje využitých materiálů. Za určitých okolností by se však na drobné výrobce mohla vztahovat pravidla de minimis.

| (18) | K úspěšnému sběru je zapotřebí poskytovat konečným uživatelům informace o vhodnosti odděleného sběru, o stávajících systémech sběru a o úloze konečných uživatelů, co se týče nakládání s odpadními bateriemi a akumulátory. Měla by být přijata prováděcí ustanovení o systému označování, v němž by konečný uživatel získal průhledné, spolehlivé a jasné informace o bateriích a akumulátorech a o těžkých kovech v nich obsažených. |
| --- | --- |

(18)

K úspěšnému sběru je zapotřebí poskytovat konečným uživatelům informace o vhodnosti odděleného sběru, o stávajících systémech sběru a o úloze konečných uživatelů, co se týče nakládání s odpadními bateriemi a akumulátory. Měla by být přijata prováděcí ustanovení o systému označování, v němž by konečný uživatel získal průhledné, spolehlivé a jasné informace o bateriích a akumulátorech a o těžkých kovech v nich obsažených.

| (19) | Pokud budou členské státy v zájmu dosažení cílů této směrnice, a zejména k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru a recyklace, používat ekonomické nástroje, jako například odstupňované daňové sazby, uvědomí o tom Komisi. |
| --- | --- |

(19)

Pokud budou členské státy v zájmu dosažení cílů této směrnice, a zejména k dosažení vysoké úrovně odděleného sběru a recyklace, používat ekonomické nástroje, jako například odstupňované daňové sazby, uvědomí o tom Komisi.

| (20) | Je zapotřebí spolehlivých a srovnatelných údajů o množství baterií a akumulátorů uvedených na trh, sesbíraných a recyklovaných, aby bylo možno na jejich základě sledovat, zda je dosahováno cílů této směrnice. |
| --- | --- |

(20)

Je zapotřebí spolehlivých a srovnatelných údajů o množství baterií a akumulátorů uvedených na trh, sesbíraných a recyklovaných, aby bylo možno na jejich základě sledovat, zda je dosahováno cílů této směrnice.

| (21) | Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce použitelné v případě porušení ustanovení této směrnice a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(21)

Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce použitelné v případě porušení ustanovení této směrnice a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

| (22) | Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (12) by Rada měla vybízet členské státy k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily. |
| --- | --- |

(22)

Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (12) by Rada měla vybízet členské státy k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.

| (23) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (13). |
| --- | --- |

(23)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (13).

| (24) | Jelikož cílů této směrnice, totiž ochrany životního prostředí a zajištění správného fungování vnitřního trhu, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(24)

Jelikož cílů této směrnice, totiž ochrany životního prostředí a zajištění správného fungování vnitřního trhu, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (25) | Tato směrnice se použije, aniž jsou dotčeny právní předpisy Společenství týkající se požadavků na bezpečnost, kvalitu a ochranu zdraví a zvláštní právní předpisy Společenství o nakládání s odpady, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (14) a směrnice 2002/96/ES. |
| --- | --- |

(25)

Tato směrnice se použije, aniž jsou dotčeny právní předpisy Společenství týkající se požadavků na bezpečnost, kvalitu a ochranu zdraví a zvláštní právní předpisy Společenství o nakládání s odpady, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (14) a směrnice 2002/96/ES.

| (26) | Co se týče odpovědnosti výrobců, jsou výrobci baterií a akumulátorů a výrobci jiných výrobků s zabudovanou baterií nebo akumulátorem odpovědni za nakládání s odpadem spojeným s bateriemi a akumulátory, které uvedou na trh. Je zapotřebí zaujmout pružný postoj a umožnit zavádění systémů financování, které budou odrážet různé podmínky v různých státech a které vezmou v úvahu stávající systémy, zejména systémy zavedené pro dosažení souladu se směrnicemi 2000/53/ES a 2002/96/ES, přičemž je nutno zamezit dvojímu finančnímu zatížení. |
| --- | --- |

(26)

Co se týče odpovědnosti výrobců, jsou výrobci baterií a akumulátorů a výrobci jiných výrobků s zabudovanou baterií nebo akumulátorem odpovědni za nakládání s odpadem spojeným s bateriemi a akumulátory, které uvedou na trh. Je zapotřebí zaujmout pružný postoj a umožnit zavádění systémů financování, které budou odrážet různé podmínky v různých státech a které vezmou v úvahu stávající systémy, zejména systémy zavedené pro dosažení souladu se směrnicemi 2000/53/ES a 2002/96/ES, přičemž je nutno zamezit dvojímu finančnímu zatížení.

| (27) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (15) se nevztahuje na baterie a akumulátory používané v elektrických a elektronických zařízeních. |
| --- | --- |

(27)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (15) se nevztahuje na baterie a akumulátory používané v elektrických a elektronických zařízeních.

| (28) | Automobilové a průmyslové baterie a akumulátory používané ve vozidlech by měly splňovat požadavky směrnice 2000/53/ES, zejména jejího článku 4. Proto by mělo být používání kadmia v průmyslových bateriích a akumulátorech pro elektrická vozidla zakázáno, pokud u nich nelze využít vynětí podle přílohy II uvedené směrnice, |
| --- | --- |

(28)

Automobilové a průmyslové baterie a akumulátory používané ve vozidlech by měly splňovat požadavky směrnice 2000/53/ES, zejména jejího článku 4. Proto by mělo být používání kadmia v průmyslových bateriích a akumulátorech pro elektrická vozidla zakázáno, pokud u nich nelze využít vynětí podle přílohy II uvedené směrnice,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět

Tato směrnice stanoví:

| 1. | pravidla pro uvádění baterií a akumulátorů na trh a |
| --- | --- |

1.

pravidla pro uvádění baterií a akumulátorů na trh a

| 2. | zvláštní pravidla pro sběr, zpracování, recyklaci a odstraňování odpadních baterií a akumulátorů, doplňující příslušné právní předpisy Společenství o odpadech. |
| --- | --- |

2.

zvláštní pravidla pro sběr, zpracování, recyklaci a odstraňování odpadních baterií a akumulátorů, doplňující příslušné právní předpisy Společenství o odpadech.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Tato směrnice se vztahuje na všechny druhy baterií a akumulátorů, bez ohledu na jejich tvar, objem, hmotnost, materiálové složení nebo použití. Použije se, aniž jsou dotčeny směrnice 2000/53/ES a 2002/96/ES.

2.   Tato směrnice se nevztahuje na baterie a akumulátory používané v:

| a) | zařízeních, které souvisejí s ochranou podstatných bezpečnostních zájmů členských států, zbraních, střelivu a vojenském materiálu, kromě výrobků, které nejsou určeny výlučně k vojenským účelům; |
| --- | --- |

a)

zařízeních, které souvisejí s ochranou podstatných bezpečnostních zájmů členských států, zbraních, střelivu a vojenském materiálu, kromě výrobků, které nejsou určeny výlučně k vojenským účelům;

| b) | zařízeních určených pro vyslání do vesmíru. |
| --- | --- |

b)

zařízeních určených pro vyslání do vesmíru.

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| 1. | „baterií“ nebo „akumulátorem“ zdroj elektrické energie generované přímou přeměnou chemické energie, který se skládá z jednoho nebo více primárních článků (neschopných opětovného nabití) nebo z jednoho nebo více sekundárních článků (schopných opětovného nabití); |
| --- | --- |

1.

„baterií“ nebo „akumulátorem“ zdroj elektrické energie generované přímou přeměnou chemické energie, který se skládá z jednoho nebo více primárních článků (neschopných opětovného nabití) nebo z jednoho nebo více sekundárních článků (schopných opětovného nabití);

| 2. | „napájecí sadou“ jakýkoli soubor baterií nebo akumulátorů, které jsou propojeny či zabudovány do vnějšího obalu tak, aby tvořily celistvou jednotku, která není určena k tomu, aby ji konečný uživatel rozděloval nebo otevíral; |
| --- | --- |

2.

„napájecí sadou“ jakýkoli soubor baterií nebo akumulátorů, které jsou propojeny či zabudovány do vnějšího obalu tak, aby tvořily celistvou jednotku, která není určena k tomu, aby ji konečný uživatel rozděloval nebo otevíral;

| 3. | „přenosnou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor, které:






  a) | jsou hermeticky uzavřeny a |
| --- | --- | --- |

3.

„přenosnou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor, které:

a)

jsou hermeticky uzavřeny a

| b) | mohou být ručně přenášeny a |
| --- | --- |

b)

mohou být ručně přenášeny a

| c) | nejsou ani průmyslovou baterií či akumulátorem, ani automobilovou baterií či akumulátorem; |
| --- | --- |

c)

nejsou ani průmyslovou baterií či akumulátorem, ani automobilovou baterií či akumulátorem;

| 4. | „knoflíkovým článkem“ jakákoli malá okrouhlá přenosná baterie nebo akumulátor, s průměrem větším než výškou, jež se využívá pro zvláštní účely, jako jsou pomůcky pro nedoslýchavé, hodinky, malá přenosná zařízení a zálohové zdroje elektrického proudu; |
| --- | --- |

4.

„knoflíkovým článkem“ jakákoli malá okrouhlá přenosná baterie nebo akumulátor, s průměrem větším než výškou, jež se využívá pro zvláštní účely, jako jsou pomůcky pro nedoslýchavé, hodinky, malá přenosná zařízení a zálohové zdroje elektrického proudu;

| 5. | „automobilovou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor používané pro automobilové startéry, osvětlení nebo zapalování motorových vozidel; |
| --- | --- |

5.

„automobilovou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor používané pro automobilové startéry, osvětlení nebo zapalování motorových vozidel;

| 6. | „průmyslovou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor určené výlučně k průmyslovému nebo profesionálnímu použití nebo používané v jakémkoli druhu elektrických vozidel; |
| --- | --- |

6.

„průmyslovou baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor určené výlučně k průmyslovému nebo profesionálnímu použití nebo používané v jakémkoli druhu elektrických vozidel;

| 7. | „odpadní baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor, jež je odpadem ve smyslu čl. 1 písm. a) směrnice 75/442/EHS; |
| --- | --- |

7.

„odpadní baterií nebo akumulátorem“ jakákoli baterie nebo akumulátor, jež je odpadem ve smyslu čl. 1 písm. a) směrnice 75/442/EHS;

| 8. | „recyklací“ přepracování odpadních materiálů ve výrobním procesu pro původní využití nebo pro jiné účely, ale s vyloučením energetického využití; |
| --- | --- |

8.

„recyklací“ přepracování odpadních materiálů ve výrobním procesu pro původní využití nebo pro jiné účely, ale s vyloučením energetického využití;

| 9. | „odstraňováním“ jakýkoli z použitelných postupů uvedených v příloze IIA směrnice 75/442/EHS; |
| --- | --- |

9.

„odstraňováním“ jakýkoli z použitelných postupů uvedených v příloze IIA směrnice 75/442/EHS;

| 10. | „zpracováním“ jakákoli činnost prováděná s odpadními bateriemi a akumulátory po jejich předání do zařízení pro třídění, přípravu na recyklaci nebo přípravu na odstranění; |
| --- | --- |

10.

„zpracováním“ jakákoli činnost prováděná s odpadními bateriemi a akumulátory po jejich předání do zařízení pro třídění, přípravu na recyklaci nebo přípravu na odstranění;

| 11. | „zařízením“ jakékoli elektrické nebo elektronické zařízení vymezené směrnicí 2002/96/ES, které je nebo může být úplně nebo zčásti napájeno bateriemi nebo akumulátory; |
| --- | --- |

11.

„zařízením“ jakékoli elektrické nebo elektronické zařízení vymezené směrnicí 2002/96/ES, které je nebo může být úplně nebo zčásti napájeno bateriemi nebo akumulátory;

| 12. | „výrobcem“ jakýkoli subjekt některého členského státu, který bez ohledu na způsob prodeje, včetně komunikačních prostředků na dálku, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (16), uvede poprvé na trh na území dotyčného členského státu v rámci své obchodní činnosti baterie nebo akumulátory, včetně baterií nebo akumulátorů zabudovaných do zařízení nebo vozidel; |
| --- | --- |

12.

„výrobcem“ jakýkoli subjekt některého členského státu, který bez ohledu na způsob prodeje, včetně komunikačních prostředků na dálku, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (16), uvede poprvé na trh na území dotyčného členského státu v rámci své obchodní činnosti baterie nebo akumulátory, včetně baterií nebo akumulátorů zabudovaných do zařízení nebo vozidel;

| 13. | „distributorem“ jakýkoli subjekt, který dodává v rámci své obchodní činnosti baterie a akumulátory konečnému uživateli; |
| --- | --- |

13.

„distributorem“ jakýkoli subjekt, který dodává v rámci své obchodní činnosti baterie a akumulátory konečnému uživateli;

| 14. | „uváděním na trh“ dodání nebo poskytnutí třetím osobám ve Společenství, ať za úplatu nebo bezplatně, včetně dovozu na celní území Společenství; |
| --- | --- |

14.

„uváděním na trh“ dodání nebo poskytnutí třetím osobám ve Společenství, ať za úplatu nebo bezplatně, včetně dovozu na celní území Společenství;

| 15. | „hospodářským subjektem“ jakýkoli výrobce, distributor, sběrač, recyklátor nebo jiný zpracovatel; |
| --- | --- |

15.

„hospodářským subjektem“ jakýkoli výrobce, distributor, sběrač, recyklátor nebo jiný zpracovatel;

| 16. | „bezšňůrovým elektrickým nástrojem“ jakékoli ruční zařízení s bateriovým nebo akumulátorovým napájením určené pro údržbářské, stavební nebo zahradnické činnosti. |
| --- | --- |

16.

„bezšňůrovým elektrickým nástrojem“ jakékoli ruční zařízení s bateriovým nebo akumulátorovým napájením určené pro údržbářské, stavební nebo zahradnické činnosti.

Článek 4

Zákazy

1.   Aniž je dotčena směrnice 2000/53/ES, členské státy zakáží uvádění na trh:

| a) | všech baterií a akumulátorů, které obsahují více než 0,0005 % hmotnostních rtuti, bez ohledu na to, zda jsou či nejsou zabudované do zařízení, a |
| --- | --- |

a)

všech baterií a akumulátorů, které obsahují více než 0,0005 % hmotnostních rtuti, bez ohledu na to, zda jsou či nejsou zabudované do zařízení, a

| b) | přenosných baterií a akumulátorů, které obsahují více než 0,002 % hmotnostních kadmia, včetně baterií a akumulátorů zabudovaných do zařízení. |
| --- | --- |

b)

přenosných baterií a akumulátorů, které obsahují více než 0,002 % hmotnostních kadmia, včetně baterií a akumulátorů zabudovaných do zařízení.

2.   Zákaz stanovený v odst. 1 písm. a) se nevztahuje na knoflíkové články s obsahem rtuti nepřesahujícím 2 % hmotnostní.

3.   Zákaz stanovený v odst. 1 písm. b) se nevztahuje na přenosné baterie a akumulátory určené pro použití v:

| a) | nouzových a poplašných systémech, včetně nouzového osvětlení; |
| --- | --- |

a)

nouzových a poplašných systémech, včetně nouzového osvětlení;

| b) | zdravotnických přístrojích nebo |
| --- | --- |

b)

zdravotnických přístrojích nebo

| c) | bezšňůrových elektrických nástrojích. |
| --- | --- |

c)

bezšňůrových elektrických nástrojích.

4.   Komise přezkoumá výjimku uvedenou v odst. 3 písm. c) a předloží Evropskému parlamentu a Radě do ... (17) zprávu s případnými odpovídajícími návrhy za účelem zákazu kadmia v bateriích a akumulátorech.

Článek 5

Uvádění na trh

1.   Členské státy nesmějí z důvodů uvedených v této směrnici bránit, zakazovat nebo omezovat uvádění baterií a akumulátorů, které splňují její požadavky, na trh na svém území.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že baterie nebo akumulátory, které nesplňují požadavky této směrnice, nebudou uváděny na trh nebo z něj budou staženy.

Článek 6

Celkový cíl

Členské státy budou usilovat o co největší oddělený sběr odpadních baterií a akumulátorů, přičemž zohlední dopad dopravy na životní prostředí, a o co největší snížení odstraňování baterií a akumulátorů jako netříděného komunálního odpadu.

Článek 7

Systémy sběru

1.   Členské státy zajistí, že pro odpadní přenosné baterie a akumulátory budou zavedeny vhodné systémy sběru. Tyto systémy:

| a) | umožní konečným uživatelům odkládat odpadní přenosné baterie nebo akumulátory na dostupném sběrném místě v jejich okolí s přihlédnutím k hustotě obyvatelstva; |
| --- | --- |

a)

umožní konečným uživatelům odkládat odpadní přenosné baterie nebo akumulátory na dostupném sběrném místě v jejich okolí s přihlédnutím k hustotě obyvatelstva;

| b) | nesmí být konečným uživatelům zpoplatněny při odkládání odpadních přenosných baterií nebo akumulátorů, ani je nesmí zavazovat ke koupi nové baterie nebo akumulátoru; |
| --- | --- |

b)

nesmí být konečným uživatelům zpoplatněny při odkládání odpadních přenosných baterií nebo akumulátorů, ani je nesmí zavazovat ke koupi nové baterie nebo akumulátoru;

| c) | lze provozovat ve spojení se systémy uvedenými v čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/96/ES. |
| --- | --- |

c)

lze provozovat ve spojení se systémy uvedenými v čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/96/ES.

Článek 10 směrnice 75/442/EHS se nevztahuje na sběrná místa zřízená v souladu s písmenem a) tohoto odstavce.

2.   Pokud systémy splňují kritéria uvedená v odstavci 1, členské státy mohou:

| a) | požadovat po výrobcích, aby takové systémy zřídili; |
| --- | --- |

a)

požadovat po výrobcích, aby takové systémy zřídili;

| b) | požadovat po ostatních hospodářských subjektech, aby se takových systémů účastnily; |
| --- | --- |

b)

požadovat po ostatních hospodářských subjektech, aby se takových systémů účastnily;

| c) | dále provozovat dosavadní systémy. |
| --- | --- |

c)

dále provozovat dosavadní systémy.

3.   Členské státy zajistí, že výrobci průmyslových baterií a akumulátorů nebo třetí strany jednající jejich jménem nebudou odmítat brát nazpět odpadní průmyslové baterie a akumulátory od konečných uživatelů, bez ohledu na jejich chemické složení a původ. Průmyslové baterie a akumulátory mohou rovněž sbírat nezávislé třetí strany.

4.   Členské státy zajistí, že výrobci automobilových baterií a akumulátorů nebo třetí strany zřídí systémy pro sběr odpadních automobilových baterií a akumulátorů u konečných uživatelů nebo na dostupném sběrném místě v jejich blízkosti, kde není sběr prováděn podle systému uvedeného v čl. 5 odst. 1 směrnice 2000/53/ES. V případě automobilových baterií a akumulátorů ze soukromých vozidel, které nejsou používány k podnikatelským účelům, nesmí být takové systémy konečným uživatelům zpoplatněny při odkládání odpadních baterií nebo akumulátorů, ani je nesmí zavazovat ke koupi nové baterie nebo akumulátoru.

Článek 8

Ekonomické nástroje

Členské státy mohou použít ekonomické nástroje, aby podpořily sběr odpadních baterií a akumulátorů nebo použití baterií a akumulátorů obsahujících méně látek znečišťujících životní prostředí, například tím, že přijmou odstupňované daňové sazby nebo systémy zálohování. Pokud tak učiní, oznámí Komisi opatření související s použitím uvedených nástrojů.

Článek 9

Cíle sběru

1.   Pro účely tohoto článku se „úrovní sběru“ pro dotyčný členský stát a daný kalendářní rok rozumí procentuální podíl vypočítaný tak, že hmotnost odpadních přenosných baterií a akumulátorů sebraných podle čl. 7 odst. 1 v uvedeném kalendářním roce se vydělí průměrem ročního prodeje přenosných baterií a akumulátorů konečným uživatelům v uvedeném členském státu v uvedeném kalendářním roce a v předchozích dvou kalendářních letech, vyjádřených v hmotnosti. Členské státy vypočítají úroveň sběru poprvé vzhledem k šestému úplnému kalendářnímu roku následujícímu po vstupu této směrnice v platnost.

Aniž je dotčena směrnice 2002/96/ES, roční údaje o sběru a prodejích zahrnou baterie a akumulátory zabudované do zařízení.

2.   Členské státy musí dosáhnout těchto minimálních úrovní sběru:

| a) | 25 % do ... (18); |
| --- | --- |

a)

25 % do ... (18);

| b) | 45 % do ... (19). |
| --- | --- |

b)

45 % do ... (19).

3.   Členské státy budou sledovat úrovně sběru každoročně v souladu se systémem stanoveným v příloze I. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 ze dne 25. listopadu 2002 o statistice odpadů (20), členské státy předají Komisi odpovídající zprávy do šesti měsíců po skončení dotyčného kalendářního roku. Zprávy uvedou, jak byly získány údaje nezbytné pro výpočet úrovní sběru.

4.   V souladu s postupem uvedeným v čl. 21 odst. 2:

| a) | je možné přijmout přechodná ustanovení pro řešení potíží vzniklých v jakémkoli členském státu při plnění požadavků odstavce 2 v důsledku zvláštních vnitrostátních okolností; |
| --- | --- |

a)

je možné přijmout přechodná ustanovení pro řešení potíží vzniklých v jakémkoli členském státu při plnění požadavků odstavce 2 v důsledku zvláštních vnitrostátních okolností;

| b) | se do ... (21) zavede společná metodika výpočtu ročních prodejů přenosných baterií a akumulátorů konečným uživatelům. |
| --- | --- |

b)

se do ... (21) zavede společná metodika výpočtu ročních prodejů přenosných baterií a akumulátorů konečným uživatelům.

Článek 10

Zpracování a recyklace

1.   Členské státy zajistí, že nejpozději do ... (22):

| a) | výrobci nebo třetí strany zavedou systémy používající nejlepší dostupné technologie zpracovávání a recyklace odpadních baterií a akumulátorů a |
| --- | --- |

a)

výrobci nebo třetí strany zavedou systémy používající nejlepší dostupné technologie zpracovávání a recyklace odpadních baterií a akumulátorů a

| b) | všechny identifikovatelné baterie a akumulátory sebrané v souladu s článkem 7 budou zpracovány a recyklovány prostřednictvím takových systémů. |
| --- | --- |

b)

všechny identifikovatelné baterie a akumulátory sebrané v souladu s článkem 7 budou zpracovány a recyklovány prostřednictvím takových systémů.

Členské státy však v souladu se Smlouvou mohou ukládat sebrané přenosné baterie nebo akumulátory obsahující kadmium, rtuť nebo olovo na skládkách nebo v podzemních skladovacích prostorách v rámci strategie postupného útlumu těžkých kovů, nebo pokud neexistuje žádný praktický odbyt. Členské státy oznámí Komisi navržená opatření v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (23).

2.   Zpracování musí splňovat minimální požadavky stanovené v příloze III části A.

3.   Procesy recyklace musí nejpozději do ... (24) splňovat recyklační cíle a související ustanovení uvedené v příloze III části B.

4.   Členské státy podají zprávu o úrovni recyklace dosažené v každém dotyčném kalendářním roce a o tom, zda cíle uvedené v příloze III části B byly skutečně splněny. Předají Komisi údaje do šesti měsíců po skončení dotyčného kalendářního roku.

5.   Příloha III může být s ohledem na technický nebo vědecký vývoj upravena nebo doplněna postupem podle čl. 21 odst. 2. Zejména:

| a) | se doplní podrobná pravidla pro výpočet recyklačních cílů nejpozději do ... (25) a |
| --- | --- |

a)

se doplní podrobná pravidla pro výpočet recyklačních cílů nejpozději do ... (25) a

| b) | minimální recyklační cíle se pravidelně vyhodnotí a přizpůsobí nejlepším dostupným technikám s ohledem na vývoj uvedený v odst. 1 druhém pododstavci. |
| --- | --- |

b)

minimální recyklační cíle se pravidelně vyhodnotí a přizpůsobí nejlepším dostupným technikám s ohledem na vývoj uvedený v odst. 1 druhém pododstavci.

6.   Před návrhem jakýchkoli změn přílohy III bude Komise konzultovat zúčastněné subjekty, zejména výrobce, sběrače, recyklátory, zpracovatele, organizace zabývající se ochranou životního prostředí, spotřebitelské organizace a sdružení zaměstnanců. O výsledku těchto konzultací Komise uvědomí výbor uvedený v čl. 21 odst. 1.

Článek 11

Odstraňování

Členské státy zakáží odstraňování průmyslových nebo automobilových baterií a akumulátorů ukládáním na skládkách nebo spalováním. Zbytky z jakýchkoli baterií a akumulátorů, které prošly jak zpracováním, tak recyklací v souladu s čl. 10 odst. 1, však mohou být odstraněny ukládáním na skládkách nebo spalováním.

Článek 12

Vývoz

1.   Zpracování a recyklace mohou být prováděny mimo dotyčný členský stát nebo mimo Společenství za předpokladu, že přeprava odpadních baterií a akumulátorů je v souladu nařízením Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (26).

2.   Odpadní baterie a akumulátory vyvážené ze Společenství v souladu s nařízením (EHS) č. 259/93, nařízením Rady (ES) č. 1420/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro přepravu některých druhů odpadů do některých nečlenských zemí OECD (27), a nařízením Komise (ES) č. 1547/1999 ze dne 12. července 1999, kterým se stanoví kontrolní postupy podle nařízení Rady (EHS) č. 259/93 pro přepravu některých druhů odpadů do některých zemí, na něž se nevztahuje rozhodnutí OECD C(92) 39 v konečném znění (28), se zahrnou do plnění povinností a cílů stanovených v příloze III této směrnice, pouze pokud se dostatečně prokáže, že recyklace proběhla za podmínek v podstatě vyhovujících požadavkům této směrnice.

3.   Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se přijmou postupem podle čl. 21 odst. 2.

Článek 13

Financování

1.   Členské státy zajistí, že výrobci nebo třetí strany jednající jejich jménem pokryjí jakékoli čisté náklady, které vzniknou při:

| a) | sběru, zpracování a recyklaci všech odpadních přenosných baterií a akumulátorů sebraných podle čl. 7 odst. 1 a 2 a |
| --- | --- |

a)

sběru, zpracování a recyklaci všech odpadních přenosných baterií a akumulátorů sebraných podle čl. 7 odst. 1 a 2 a

| b) | sběru, zpracování a recyklaci všech odpadních průmyslových baterií a akumulátorů sebraných podle čl. 7 odst. 3 a 4. |
| --- | --- |

b)

sběru, zpracování a recyklaci všech odpadních průmyslových baterií a akumulátorů sebraných podle čl. 7 odst. 3 a 4.

2.   Členské státy zajistí, že provádění ustanovení odstavce 1 nebude zahrnovat jakékoli dvojí finanční zatížení výrobců v případě baterií nebo akumulátorů sebraných v rámci systémů zřízených v souladu se směrnicí 2000/53/ES nebo směrnicí 2002/96/ES.

3.   Náklady na sběr, zpracování a recyklaci nesmějí být konečným uživatelům při prodeji nových přenosných baterií a akumulátorů uváděny odděleně.

4.   Výrobci a uživatelé průmyslových a automobilových baterií a akumulátorů mohou uzavírat dohody, v nichž upraví způsoby financování jinak, než jak je uvedeno v odstavci 1.

Článek 14

Registrace

Členské státy zajistí registraci všech výrobců.

Článek 15

Malí výrobci

Pravidla de minimis pro uplatňování čl. 13 odst. 1 a článku 14 se zavedou postupem podle čl. 21 odst. 2 nejpozději do ... (29).

Článek 16

Účast

1.   Členské státy zajistí, že všechny hospodářské subjekty a všechny příslušné veřejné orgány budou mít možnost se zúčastnit systémů sběru, zpracování a recyklace uvedených v článcích 7 a 10.

2.   Tyto systémy se rovněž vztahují na výrobky dovážené ze třetích zemí za nediskriminačních podmínek a budou navrženy tak, aby nepředstavovaly překážky obchodu nebo nenarušovaly hospodářskou soutěž.

Článek 17

Informace pro konečné uživatele

1.   Členské státy zajistí, zejména informačními kampaněmi, plnou informovanost konečných uživatelů:

| a) | o možných účincích látek používaných v bateriích a akumulátorech na životní prostředí a lidské zdraví; |
| --- | --- |

a)

o možných účincích látek používaných v bateriích a akumulátorech na životní prostředí a lidské zdraví;

| b) | o tom, že je žádoucí, aby odpadní baterie a akumulátory nebyly odstraňovány jako netříděný komunální odpad a aby se účastnili jejich odděleného sběru v zájmu usnadnění jejich zpracování a recyklace; |
| --- | --- |

b)

o tom, že je žádoucí, aby odpadní baterie a akumulátory nebyly odstraňovány jako netříděný komunální odpad a aby se účastnili jejich odděleného sběru v zájmu usnadnění jejich zpracování a recyklace;

| c) | o systémech sběru a recyklace, které jsou jim k dispozici; |
| --- | --- |

c)

o systémech sběru a recyklace, které jsou jim k dispozici;

| d) | o jejich příspěvku k recyklaci odpadních baterií a akumulátorů; |
| --- | --- |

d)

o jejich příspěvku k recyklaci odpadních baterií a akumulátorů;

| e) | a o významu symbolu přeškrtnuté pojízdné popelnice vyobrazené v příloze II a chemických symbolů Hg, Cd a Pb. |
| --- | --- |

e)

a o významu symbolu přeškrtnuté pojízdné popelnice vyobrazené v příloze II a chemických symbolů Hg, Cd a Pb.

2.   Členské státy mohou požadovat, aby hospodářské subjekty poskytovaly některé nebo všechny informace uvedené v odstavci 1.

Článek 18

Označování

1.   Členské státy zajistí, že všechny baterie, akumulátory a napájecí sady budou náležitě označeny symbolem vyobrazeným v příloze II.

2.   Baterie, akumulátory a knoflíkové články obsahující více než 0,0005 % rtuti, 0,002 % kadmia nebo 0,004 % olova musí být označeny chemickým symbolem pro dotyčný kov: Hg, Cd nebo Pb. Symbol označující obsah těžkého kovu musí být vytištěn pod symbolem vyobrazeným v příloze II a zabírat plochu odpovídající nejméně jedné čtvrtině plochy tohoto symbolu.

3.   Symbol vyobrazený v příloze II musí zabírat nejméně 3 % plochy největší strany baterie, akumulátoru nebo napájecí sady, nejvýše však plochu 5 × 5 cm. V případě válcových článků musí symbol zabírat nejméně 1,5 % celkové plochy baterie nebo akumulátoru a nejvýše plochu 5 × 5 cm.

4.   Pokud je velikost baterie, akumulátoru nebo napájecí sady taková, že by symbol byl menší než 0,5 × 0,5 cm, baterie, akumulátor nebo napájecí sada nemusí být označeny, avšak na balení musí být natištěn symbol o rozměrech nejméně 1 × 1 cm.

5.   Symboly musejí být vytištěny viditelně, čitelně a nesmazatelně.

6.   Výjimku z požadavků na označování uvedených v tomto článku je možno udělit postupem podle čl. 21 odst. 2.

Článek 19

Zprávy členských států o provádění

1.   Členské státy zašlou Komisi jednou za tři roky zprávu o provádění této směrnice. První zpráva se však bude týkat období do ... (30).

2.   Zpráva se vypracuje na základě dotazníku nebo osnovy stanovených postupem podle čl. 21 odst. 2. Dotazník nebo osnova se členským státům zašle šest měsíců před začátkem období, jehož se zpráva týká.

3.   Členské státy rovněž podají zprávu o všech opatřeních, které přijaly v zájmu podpory vývoje ovlivňujícího dopad baterií a akumulátorů na životní prostředí, zejména o:

| a) | vývoji vedoucímu ke snižování množství těžkých kovů a ostatních nebezpečných látek obsažených v bateriích a akumulátorech, včetně dobrovolných kroků učiněných výrobci; |
| --- | --- |

a)

vývoji vedoucímu ke snižování množství těžkých kovů a ostatních nebezpečných látek obsažených v bateriích a akumulátorech, včetně dobrovolných kroků učiněných výrobci;

| b) | nových technikách recyklace a zpracování; |
| --- | --- |

b)

nových technikách recyklace a zpracování;

| c) | účasti hospodářských subjektů na programech řízení životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

účasti hospodářských subjektů na programech řízení životního prostředí;

| d) | výzkumu v uvedených oblastech a |
| --- | --- |

d)

výzkumu v uvedených oblastech a

| e) | opatřeních přijatých na podporu předcházení vzniku odpadů. |
| --- | --- |

e)

opatřeních přijatých na podporu předcházení vzniku odpadů.

4.   Zpráva bude Komisi k dispozici nejpozději do devíti měsíců po skončení dotyčného tříletého období nebo, v případě první zprávy, nejpozději do ... (31).

5.   Komise zveřejní zprávu o provádění této směrnice a o jejím dopadu na životní prostředí a na fungování vnitřního trhu nejpozději do devíti měsíců po obdržení zpráv z členských států podle odstavce 4.

Článek 20

Přezkum

1.   Komise přezkoumá provádění této směrnice a dopad této směrnice na životní prostředí a na fungování vnitřního trhu, po obdržení druhých zpráv z členských států podle čl. 19 odst. 4.

2.   Druhá zpráva, kterou Komise zveřejní podle čl. 19 odst. 5, uvede vyhodnocení těchto hledisek této směrnice:

| a) | vhodnost dalších opatření k řízení rizik u baterií a akumulátorů obsahujících těžké kovy; |
| --- | --- |

a)

vhodnost dalších opatření k řízení rizik u baterií a akumulátorů obsahujících těžké kovy;

| b) | vhodnost minimálních cílů sběru pro všechny použité přenosné baterie a akumulátory uvedené v čl. 9 odst. 2 a možnost zavedení náročnějších cílů pro další roky s ohledem na technický vývoj a praktické zkušenosti získané v členských státech; |
| --- | --- |

b)

vhodnost minimálních cílů sběru pro všechny použité přenosné baterie a akumulátory uvedené v čl. 9 odst. 2 a možnost zavedení náročnějších cílů pro další roky s ohledem na technický vývoj a praktické zkušenosti získané v členských státech;

| c) | vhodnost minimálních recyklačních požadavků stanovených v příloze III části B s ohledem na informace poskytnuté členskými státy, technický vývoj a praktické zkušenosti získané v členských státech. |
| --- | --- |

c)

vhodnost minimálních recyklačních požadavků stanovených v příloze III části B s ohledem na informace poskytnuté členskými státy, technický vývoj a praktické zkušenosti získané v členských státech.

3.   V případě potřeby budou ke zprávě přiloženy návrhy na revizi souvisejících ustanovení této směrnice.

Článek 21

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 18 směrnice 75/442/EHS.

2.   Odkazuje-li se na tento článek, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 22

Sankce

Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušování vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a přijmou všechna opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy o těchto opatřeních vyrozumí Komisi nejpozději do ... (32) a neprodleně jí oznámí veškeré jejich následné změny.

Článek 23

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do ... (32). Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění všech platných právních a správních předpisů přijatých v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 24

Dobrovolné dohody

1.   Budou-li cíle stanovené touto směrnicí dosaženy, mohou členské státy provést články 7, 12 a 17 prostřednictvím dohod mezi příslušnými orgány a dotyčnými hospodářskými subjekty. Tyto dohody musí splňovat tyto požadavky:

| a) | musí být vymahatelné; |
| --- | --- |

a)

musí být vymahatelné;

| b) | musí upřesnit cíle a odpovídající lhůty; |
| --- | --- |

b)

musí upřesnit cíle a odpovídající lhůty;

| c) | musí být zveřejněny v úředním věstníku dotčeného členského státu nebo v úředním dokumentu rovněž přístupném veřejnosti a předány Komisi. |
| --- | --- |

c)

musí být zveřejněny v úředním věstníku dotčeného členského státu nebo v úředním dokumentu rovněž přístupném veřejnosti a předány Komisi.

2.   Dosažené výsledky musí být pravidelně kontrolovány, sdělovány příslušným orgánům a Komisi a zpřístupňovány veřejnosti za podmínek stanovených v dohodě.

3.   Příslušné orgány musí zajistit, že budou přezkoumány výsledky dosažené v rámci uvedených dohod.

4.   V případě neplnění dohody musí členské státy provádět příslušná ustanovení této směrnice formou přijímání právních a správních opatření.

Článek 25

Zrušení

Směrnice 91/157/EHS se zrušuje s účinkem od ... (32).

Odkazy na směrnici 91/157/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici.

Článek 26

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 27

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 96, 21.4.2004, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. C 121, 30.4.2004, s. 35.

3

(4)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 20. dubna 2004 (Úř. věst. C 104E, 30.4.2004, s. 354), společný postoj Rady ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

4

(5)  Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 38. Směrnice ve znění směrnice Komise 98/101/ES (Úř. věst. L 1, 5.1.1999, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 24. Směrnice ve znění směrnice 2003/108/ES (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 106).

7

(8)  Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

(9)  Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003.

9

(10)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.

10

(11)  Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003.

11

(12)  Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Úř. věst. L 269, 21.10.2000, s. 34. Směrnice ve znění rozhodnutí Komise 2002/525/ES (Úř. věst. L 170, 29.6.2002, s. 81).

14

(15)  Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 19.

15

(16)  Úř. věst. L 144, 4.6.1997, s. 19. Směrnice ve znění směrnice 2002/65/ES (Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16).

16

(17)  Čtyři roky po vstupu této směrnice v platnost.

17

(18)  Šest let po vstupu této směrnice v platnost.

18

(19)  Deset let po vstupu této směrnice v platnost.

19

(20)  Úř. věst. L 332, 9.12.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 783/2005 (Úř. věst. L 131, 25.5.2005, s. 38).

20

(21)  Jeden rok po vstupu této směrnice v platnost.

21

(22)  Tři roky po vstupu této směrnice v platnost.

22

(23)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

23

(24)  Pět let po vstupu této směrnice v platnost.

24

(25)  42 měsíců po vstupu této směrnice v platnost.

25

(26)  Úř. věst. L 30, 6.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 (Úř. věst. L 349, 31.12.2001, s. 1).

26

(27)  Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 105/2005 (Úř. věst. L 20, 22.1.2005, s. 9).

27

(28)  Úř. věst. L 185, 17.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 105/2005.

28

(29)  42 měsíců po vstupu této směrnice v platnost.

29

(30)  Šest let po vstupu této směrnice v platnost.

30

(31)  81 měsíců po vstupu této směrnice v platnost.

31

(32)  24 měsíců po vstupu této směrnice v platnost.

32

---

PŘÍLOHA I

SLEDOVÁNÍ PLNĚNÍ ČLÁNKU 9 CÍLE SBĚRU

| Rok | Sběr údajů | Výpočet | Povinnost podat zprávu |
| --- | --- | --- | --- |
| X (1) +1 | - | | | |
| X + 2 | Prodej v roce 2 (S2) | — | — | |
| X + 3 | Prodej v roce 3 (S3) | — | — | |
| X + 4 | Prodej v roce 4 (S4) | Sběr v roce 4 (C4) | Úroveň sběru (CR4) = 3*C4/(S2 + S3 + S4)
  (Cíl stanoven na 25 %.) | |
| X + 5 | Prodej v roce 5 (S5) | Sběr v roce 5 (C5) | Úroveň sběru (CR5) = 3*C5/(S3 + S4 + S5) | CR4 |
| X + 6 | Prodej v roce 6 (S6) | Sběr v roce 6 (C6) | Úroveň sběru (CR6) = 3*C6/(S4 + S5 + S6) | CR5 |
| X + 7 | Prodej v roce 7 (S7) | Sběr v roce 7 (C7) | Úroveň sběru (CR7) = 3*C7/(S5 + S6 + S7) | CR6 |
| X + 8 | Prodej v roce 8 (S8) | Sběr v roce 8 (C8) | Úroveň sběru (CR8) = 3*C8/(S6 + S7 + S8)
  (Cíl stanoven na 45 %.) | CR7 |
| X + 9 | Prodej v roce 9 (S9) | Sběr v roce 9 (C9) | Úroveň sběru (CR9) = 3*C9/(S7 + S8 + S9) | CR8 |
| X + 10 | Prodej v roce 10 (S10) | Sběr v roce 10 (C10) | Úroveň sběru (CR10) = 3*C10/(S8 + S9 + S10) | CR9 |
| X + 11 | Atd. | Atd. | Atd. | CR10 |
| Atd. | | | | |

Rok

Sběr údajů

Výpočet

Povinnost podat zprávu

X (1) +1

-

X + 2

Prodej v roce 2 (S2)

—

—

X + 3

Prodej v roce 3 (S3)

—

—

X + 4

Prodej v roce 4 (S4)

Sběr v roce 4 (C4)

Úroveň sběru (CR4) = 3*C4/(S2 + S3 + S4)

(Cíl stanoven na 25 %.)

X + 5

Prodej v roce 5 (S5)

Sběr v roce 5 (C5)

Úroveň sběru (CR5) = 3*C5/(S3 + S4 + S5)

CR4

X + 6

Prodej v roce 6 (S6)

Sběr v roce 6 (C6)

Úroveň sběru (CR6) = 3*C6/(S4 + S5 + S6)

CR5

X + 7

Prodej v roce 7 (S7)

Sběr v roce 7 (C7)

Úroveň sběru (CR7) = 3*C7/(S5 + S6 + S7)

CR6

X + 8

Prodej v roce 8 (S8)

Sběr v roce 8 (C8)

Úroveň sběru (CR8) = 3*C8/(S6 + S7 + S8)

(Cíl stanoven na 45 %.)

CR7

X + 9

Prodej v roce 9 (S9)

Sběr v roce 9 (C9)

Úroveň sběru (CR9) = 3*C9/(S7 + S8 + S9)

CR8

X + 10

Prodej v roce 10 (S10)

Sběr v roce 10 (C10)

Úroveň sběru (CR10) = 3*C10/(S8 + S9 + S10)

CR9

X + 11

Atd.

Atd.

Atd.

CR10

Atd.

---

(1)  Rokem X se rozumí rok včetně dne uvedeného v článku 23.

---

PŘÍLOHA II

SYMBOLY PRO BATERIE, AKUMULÁTORY A NAPÁJECÍ SADY PRO ODDĚLENÝ SBĚR

Symbolem označujícím pro všechny baterie a akumulátory „oddělený sběr“ je níže znázorněná přeškrtnutá pojízdná popelnice:

Image

---

PŘÍLOHA III

PODROBNÉ POŽADAVKY NA ZPRACOVÁNÍ A RECYKLACI

ČÁST A:   ZPRACOVÁNÍ

| 1. | Zpracování musí zahrnovat minimálně vyjmutí všech kapalin a kyselin. |
| --- | --- |

1.

Zpracování musí zahrnovat minimálně vyjmutí všech kapalin a kyselin.

| 2. | Zpracování a jakékoli skladování ve zpracovatelských zařízeních, včetně dočasného skladování, se musí uskutečňovat na plochách s nepropustným povrchem a vhodným nepropustným pokrytím nebo ve vhodných nádobách. |
| --- | --- |

2.

Zpracování a jakékoli skladování ve zpracovatelských zařízeních, včetně dočasného skladování, se musí uskutečňovat na plochách s nepropustným povrchem a vhodným nepropustným pokrytím nebo ve vhodných nádobách.

ČÁST B:   RECYKLACE

| 3. | Recyklační procesy musí dosahovat těchto minimálních recyklačních cílů:






  a) | recyklace 65 % průměrné hmotnosti olověných baterií a akumulátorů, včetně recyklace obsahu olova na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů; |
| --- | --- | --- |

3.

Recyklační procesy musí dosahovat těchto minimálních recyklačních cílů:

a)

recyklace 65 % průměrné hmotnosti olověných baterií a akumulátorů, včetně recyklace obsahu olova na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů;

| b) | recyklace 75 % průměrné hmotnosti niklkadmiových baterií a akumulátorů, včetně recyklace obsahu kadmia na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů a |
| --- | --- |

b)

recyklace 75 % průměrné hmotnosti niklkadmiových baterií a akumulátorů, včetně recyklace obsahu kadmia na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů a

| c) | recyklace 50 % průměrné hmotnosti ostatních použitých baterií a akumulátorů. |
| --- | --- |

c)

recyklace 50 % průměrné hmotnosti ostatních použitých baterií a akumulátorů.

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

V listopadu 2003 přijala Komise návrh (1) nové směrnice o bateriích a akumulátorech.

Evropský parlament přijal stanovisko při prvním čtení v dubnu roku 2004.

Poté Výbor regionů přijal stanovisko v dubnu roku 2004 (2). Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko v dubnu roku 2004 (3).

Rada přijala společný postoj dne 18. července 2005.

II.   CÍL

V souladu s článkem 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (4) je cílem navrhované směrnice:

| — | omezit zneškodňování odpadních baterií a akumulátorů; |
| --- | --- |

—

omezit zneškodňování odpadních baterií a akumulátorů;

| — | snížit objem výroby nebezpečných baterií a akumulátorů a |
| --- | --- |

—

snížit objem výroby nebezpečných baterií a akumulátorů a

| — | zvýšit úroveň sběru a recyklace odpadních baterií a akumulátorů. |
| --- | --- |

—

zvýšit úroveň sběru a recyklace odpadních baterií a akumulátorů.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecně

Společný postoj zahrnuje většinu změn přijatých Evropským parlamentem při prvním čtení, a to buď doslovně nebo částečně nebo v souladu s jejich duchem. Zahrnuje zejména úpravy původního návrhu Komise, které by zpřísnily současná omezení, pokud jde o používání těžkých kovů v bateriích a akumulátorech, stanovily přezkum potřeby tato omezení rozšířit, zrušily požadavek na monitorování komunálního pevného odpadu a cíle sběru založily na údajích o prodeji v minulosti.

To však neodráží celou řadu změn, u kterých Rada souhlasila s Komisí, že nejsou nutné ani žádoucí. Rada souhlasí s Komisí zejména v tom, že:

| — | změna 9 je nepřijatelná, protože by byla v rozporu se směrnicí 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních („směrnice OEEZ“); |
| --- | --- |

—

změna 9 je nepřijatelná, protože by byla v rozporu se směrnicí 2002/96/ES o odpadních elektrických a elektronických zařízeních („směrnice OEEZ“);

| — | změny 2, 6, 18, 19, 41, 54, 63 a 65 nejsou nutné a mohly by být matoucí nebo obtížně proveditelné; |
| --- | --- |

—

změny 2, 6, 18, 19, 41, 54, 63 a 65 nejsou nutné a mohly by být matoucí nebo obtížně proveditelné;

| — | změny 39, 45, 77, 92 a 101 jsou neproveditelné; |
| --- | --- |

—

změny 39, 45, 77, 92 a 101 jsou neproveditelné;

| — | změny 32 a 55 se zabývají otázkami (systémy vratných záloh a financování informačních kampaní), které není vhodné regulovat na úrovni Společenství; |
| --- | --- |

—

změny 32 a 55 se zabývají otázkami (systémy vratných záloh a financování informačních kampaní), které není vhodné regulovat na úrovni Společenství;

| — | změny 25, 67 a 68 jsou nepřijatelné, protože není vhodné snažit se prostřednictvím navrhované směrnice regulovat palivové články. |
| --- | --- |

—

změny 25, 67 a 68 jsou nepřijatelné, protože není vhodné snažit se prostřednictvím navrhované směrnice regulovat palivové články.

Společný postoj zahrnuje rovněž celou řadu jiných změn, s nimiž Evropský parlament při prvním čtení nepočítal. Podstatné z těchto změn jsou popsány v následujících oddílech. Kromě toho jsou zde obsaženy formulační změny, které objasňují znění nebo zajišťují celkovou jednotnost směrnice.

2.   Předmět, oblast působnosti a definice (články 1, 2 a 3)

Společný postoj je částečně v souladu se změnami 7 a 8 Evropského parlamentu, a to tím, že se v bodě 4 objevuje podobné odůvodnění cílů směrnice.

Článek 2 je v zásadě v souladu se změnou 10, a to tím, že objasňuje navrhovanou výjimku pro vojenské baterie a akumulátory a že z oblasti působnosti směrnice vylučuje baterie a akumulátory používané v zařízeních určených pro vyslání do vesmíru. Znění výjimky pro vojenské baterie a akumulátory je v souladu s článkem 296, odst. 1 písm. b) Smlouvy.

Článek 2 rovněž stanoví, že by směrnice měla být použitelná, aniž by byla dotčena směrnice 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností a směrnice o odpadních elektrických a elektrotechnických zařízeních.

Definice stanovené v článku 3 jsou zcela v souladu se změnami 11, 12, 14, 16 a 21.

Definice uvedené ve společném postoji se podobně jako změna 85 snaží vyhnout se vzájemnému překrývání definic tří typů baterií a akumulátorů (přenosné, průmyslové a automobilové). Jejich cílem je také zajistit, aby společně zahrnovaly veškeré baterie a akumulátory. Ve společném postoji je však výchozí spíše kategorie „přenosná“ než „průmyslová“. Společný postoj rovněž zjednodušuje definice, protože neuvádí příklady přenosných a průmyslových baterií a akumulátorů. Místo toho se objevuje rozšířený seznam příkladů v bodech 8 a 9. Společný postoj rovněž objasňuje, že přenosné baterie a akumulátory musí být zapečetěné.

Definice „výrobce“ je částečně v souladu se změnou 20, a to tím, že zahrnuje veškeré baterie a akumulátory vestavěné do zařízení. Rada zjednodušila definici, aby zajistila, že každá baterie uvedená na trh v některém členském státu měla v daném státu snadno definovatelného výrobce. To je nutné proto, aby se zefektivnila zásada odpovědnosti výrobců.

Společný postoj není v souladu se změnou 22. Neobsahuje již vymezení pojmu „systém uzavřené smyčky“, protože směrnice již tento pojem nepoužívá. Jiná ustanovení společného postoje však přejímají obavy stojící v pozadí změny tím, že vyjasňují, že baterie a akumulátory pro recyklaci mohou rovněž sbírat nezávislé třetí strany.

Ve srovnání s původním návrhem Komise zahrnuje společný postoj tři nové definice, které mají vyjasnit význam pojmů „uvádění na trh“, „hospodářské subjekty“ a „bezšňůrové elektrické nástroje“.

3.   Těžké kovy (článek 4)

Společný postoj je částečně v souladu se změnami 23 a 82 Evropského parlamentu, a to tím, že stanovuje zákaz kadmia s výhradou výjimek a přezkum, jehož cílem je zvážit rozšíření zákazu. Zákaz kadmia by se však zpočátku nevztahoval na bezšňůrové elektrické nástroje. Na používání olova by se nevztahovala žádná omezení. Specifické přezkoumávání stanovené v článku 4 by se navíc vztahovalo pouze na bezšňůrové elektrické nástroje (ačkoli článek 20 odst. 2 písm. a) stanovuje další přezkoumání toho, zda by nebyla žádoucí ještě další omezení používání těžkých kovů obecně).

V důsledku toho společný postoj neklade na členské státy požadavky na monitorování pevných komunálních odpadů. To je v souladu se změnami 1 a 26.

4.   Sběr (články 6 a 9 a příloha I)

Článek 6 společného postoje stanoví celkovou zásadu (usilovat o co největší oddělený sběr odpadních baterií a akumulátorů, jakož i o co nejmenší zneškodňování baterií a akumulátorů). To nahrazuje pojem systému uzavřené smyčky, s nímž počítal původní návrh Komise. Společný postoj proto není v souladu se změnou 27 Evropského parlamentu.

Článek 7 se snaží vyjasnit minimální požadavky na systémy sběru baterií a akumulátorů a dává členským státům volnost, aby vzaly v úvahu vnitrostátní okolnosti a dosavadní opatření. Sběrná místa by byla vyjmuta z povinnosti získávat povolení. Článek je v souladu s cíli změn 28, 108 a 30, 51 a 109, nikoli však se změnami 29 a 47 (protože požadavek na konečné spotřebitele, aby využívali sběrných zařízení, by byl nevynutitelný).

Článek 9 stanovuje cíle sběru a upravuje obecnou moc přijímat přechodná opatření postupem projednávání ve výborech. (Nahrazuje poněkud složitá pravidla o odchylkách od sběrných cílů a o jejich přizpůsobování, stanovená článkem 14 původního návrhu Komise.) Je částečně ve shodě se změnami 34 až 37 a v souladu s cíli změn 66 a 69 až 76, a to tím, že stanovuje sběrné cíle vycházející z údajů o prodeji, přičemž v případě niklokadmiových baterií není stanoven žádný specifický sběrný cíl a postup při výjimkách je tak průhlednější.

Členské státy by musely zajistit dosažení úrovně sběru, která se rovná 25 % prodeje v období 4 let od provedení směrnice. Osm let po provedení by se cíl sběru zvýšil na 45 %. Aby se zajistily rovné podmínky, bude třeba postupem projednávání ve výborech stanovit společnou metodiku pro výpočet údajů o prodeji. Tabulka v příloze I objasňuje, co musí členské státy do výpočtu zahrnout, kdy se výpočty provádějí a jak.

5.   Zpracování, recyklace a zneškodňování (články 10 až 12 a příloha III)

Společný postoj znovu shrnuje opatření o zpracování, recyklaci a zneškodňování, zejména přesunutím podrobných doporučení a recyklačních cílů do nové přílohy III. To je vhodné, protože to umožní měnit podrobné požadavky a cíle ve světle vědeckého a technického rozvoje postupem projednávání ve výborech.

Ustanovení článku 10 o oblasti působnosti, terminologii a postupu projednávání ve výborech jsou v zásadě v souladu se změnami 43, 99 a 100 Evropského parlamentu. Společný postoj je také částečně v souladu s dodatky 38 a 120, 40 a 95, a to tím, že body odůvodnění vyjasňují význam nejlepší dostupné technologie, že zahrnuje společná ustanovení pro zpracování a recyklaci a že příloha III požaduje odstranění kadmia a olova během recyklace v nejvyšší míře, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů.

Navíc společný postoj objasňuje, že zákaz zneškodňování automobilových a průmyslových baterií a akumulátorů ukládáním na skládkách se vztahuje pouze na celé baterie, nikoli na jejich zbytky. Za určitých okolností povoluje zneškodňování sebraných přenosných baterií obsahujících těžké kovy v rámci strategie postupného útlumu těžkých kovů nebo pokud pro ně není praktický odbyt, což je částečně v souladu se změnou 33. Snižuje recyklační cíl pro baterie a akumulátory s výjimkou niklokadmiových a olověných z 55 % na 50 %.

6.   Financování (články 13 až 15)

Společný postoj se snaží objasnit rozsah finanční odpovědnosti výrobců baterií. Zejména stanoví, že by nemělo dojít k dvojímu finančnímu zatížení výrobců, kteří rovněž přispívají ke schématům zavedeným podle směrnice o vozidlech s ukončenou životností a směrnice o odpadních elektrických a elektrotechnických zařízeních. Ve snaze vyhnout se vzájemnému překrývání různých schémat se společný postoj shoduje s cíli změny 46 Evropského parlamentu. Rovněž je v souladu se změnami 44 a 112, a to tím, že výslovně stanoví, že náklady na sběr mají nést výrobci, a zakazuje viditelné zpoplatňování konečných uživatelů.

Společný postoj obsahuje pouze minimální požadavky, čímž zachovává prostor pro systémy jednotlivých států. Nezahrnuje žádná výslovná ustanovení týkající se odpadů, které vznikly v minulosti. Proto není společný postoj v souladu se změnami 48, 49, 50 a 103. Článek 13 by se však vztahoval na všechny baterie, které se stanou odpadem po provedení směrnice, a to bez ohledu na to, kdy se ocitly na trhu.

Aby byla poskytnuta ještě větší volnost, umožňuje článek 15 postupem projednávání ve výborech zavedení pravidel de minimis pro malé výrobce, pokud by použití pravidel o zodpovědnosti výrobce působilo praktické problémy výrobcům používajícím velmi malý počet baterií a akumulátorů.

7.   Informace pro konečné uživatele (články 17 a 18 a příloha II)

Společný postoj nijak zásadně nemění ustanovení o poskytování informací konečným uživatelům, pokud to není nutné pro plné nebo částečné uplatnění změn 4, 52, 53, 56, 57, 59 až 62, 64 a 78 až 81 Evropského parlamentu. Nezahrnuje změny 5 nebo 58, protože se Rada nedomnívá, že je vhodné požadovat označení, na němž by se uváděla kapacita baterií a akumulátorů.

8.   Zpráva a přezkum (články 19 a 20)

Společný postoj rozděluje požadavky na zprávu a přezkum. V důsledku toho by sice byly pravidelně podávány zprávy o provádění směrnice, ale směrnice by stanovila jen jeden obecný přezkum.

9.   Ostatní

Navíc společný postoj:

| — | na místo obecných a nevynutitelných výzev k podpoře zlepšení účinnosti ochrany životního prostředí obsažených v článcích 5 a 17 původního návrhu Komise obsahuje v čl. 19 odst. 3 požadavky na podávání zpráv a v preambuli konkrétní a obecnou podporu (což je částečně v souladu se změnou 24 Evropského parlamentu); |
| --- | --- |

—

na místo obecných a nevynutitelných výzev k podpoře zlepšení účinnosti ochrany životního prostředí obsažených v článcích 5 a 17 původního návrhu Komise obsahuje v čl. 19 odst. 3 požadavky na podávání zpráv a v preambuli konkrétní a obecnou podporu (což je částečně v souladu se změnou 24 Evropského parlamentu);

| — | mírně odsouvá datum provedení (článek 23) a |
| --- | --- |

—

mírně odsouvá datum provedení (článek 23) a

| — | omezuje oblast působnosti dobrovolných dohod na systémy sběru a vývozu a na informace pro konečné uživatele (článek 24). |
| --- | --- |

—

omezuje oblast působnosti dobrovolných dohod na systémy sběru a vývozu a na informace pro konečné uživatele (článek 24).

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že společný postoj představuje vyvážený balík opatření, který přispěje k ochraně životního prostředí, aniž by přitom vznikaly neodůvodněné společenské či hospodářské náklady. Očekává konstruktivní jednání s Evropským parlamentem, aby mohla být směrnice brzy přijata.

---

(1)  Úř. věst. C 96, 21.4.2004, s. 5.

(2)  Úř. věst. C 121, 30.4.2004, s. 35.

(3)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 5.

(4)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

---

| 25.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 264/18

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 31/2005

přijatý Radou dne 18. července 2005

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2005 ze dne ... o použití ustanovení Århuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství

(2005/C 264 E/02)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí je přispívat mimo jiné k udržování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k ochraně lidského zdraví. |
| --- | --- |

(1)

Cílem právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí je přispívat mimo jiné k udržování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k ochraně lidského zdraví.

| (2) | Šestý akční program Společenství pro životní prostředí (3) zdůrazňuje význam poskytování přiměřených informací o životním prostředí a efektivních příležitostí pro účast veřejnosti na rozhodování v oblasti životního prostředí, čímž se zvýší zodpovědnost a průhlednost rozhodování a přispěje se k povědomí veřejnosti o přijímaných opatřeních a k jejich podpoře. Program navíc podporuje, stejně jako jeho předchůdci (4), účinnější provádění a uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, včetně jejich vynucování a podnikání kroků proti jejich porušování. |
| --- | --- |

(2)

Šestý akční program Společenství pro životní prostředí (3) zdůrazňuje význam poskytování přiměřených informací o životním prostředí a efektivních příležitostí pro účast veřejnosti na rozhodování v oblasti životního prostředí, čímž se zvýší zodpovědnost a průhlednost rozhodování a přispěje se k povědomí veřejnosti o přijímaných opatřeních a k jejich podpoře. Program navíc podporuje, stejně jako jeho předchůdci (4), účinnější provádění a uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, včetně jejich vynucování a podnikání kroků proti jejich porušování.

| (3) | Dne 25. června 1998 podepsalo Společenství Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Århuská úmluva“). Společenství Århuskou úmluvu schválilo dne 17. února 2005. Ustanovení právních předpisů Společenství by měla být s touto úmluvou v souladu. |
| --- | --- |

(3)

Dne 25. června 1998 podepsalo Společenství Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Århuská úmluva“). Společenství Århuskou úmluvu schválilo dne 17. února 2005. Ustanovení právních předpisů Společenství by měla být s touto úmluvou v souladu.

| (4) | Společenství již přijalo soubor právních předpisů, které se vyvíjejí a přispívají k dosažení cílů Århuské úmluvy. Měla by být přijata ustanovení pro použití požadavků úmluvy na orgány a subjekty Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Společenství již přijalo soubor právních předpisů, které se vyvíjejí a přispívají k dosažení cílů Århuské úmluvy. Měla by být přijata ustanovení pro použití požadavků úmluvy na orgány a subjekty Společenství.

| (5) | Je vhodné upravit tři pilíře Århuské úmluvy, tedy přístup k informacím, účast veřejnosti na rozhodování a přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, v rámci jednoho právního předpisu a stanovit společná ustanovení týkající se cílů a definicí. To přispěje k racionalizaci právních předpisů a ke zvýšení průhlednosti prováděcích opatření přijímaných orgány a subjekty Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné upravit tři pilíře Århuské úmluvy, tedy přístup k informacím, účast veřejnosti na rozhodování a přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, v rámci jednoho právního předpisu a stanovit společná ustanovení týkající se cílů a definicí. To přispěje k racionalizaci právních předpisů a ke zvýšení průhlednosti prováděcích opatření přijímaných orgány a subjekty Společenství.

| (6) | Obecnou zásadou je, že práva zaručená třemi pilíři Århuské úmluvy platí bez diskriminace z důvodu státní příslušnosti, národnosti nebo bydliště. |
| --- | --- |

(6)

Obecnou zásadou je, že práva zaručená třemi pilíři Århuské úmluvy platí bez diskriminace z důvodu státní příslušnosti, národnosti nebo bydliště.

| (7) | Århuská úmluva široce definuje orgány veřejné správy, přičemž základní zásadou je, že při jakémkoli výkonu veřejné moci by měla existovat práva pro jednotlivce a jejich organizace. Je proto nezbytné, aby orgány a subjekty Společenství, na něž se toto nařízení vztahuje, byly definovány stejně širokým a funkčním způsobem. Podle Århuské úmluvy mohou být orgány a subjekty Společenství vyjmuty z oblasti působnosti úmluvy, pokud jednají v soudní nebo zákonodárné funkci. Nicméně z důvodu zajištění souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (5) by se ustanovení o přístupu k informacím o životním prostředí měla vztahovat na orgány a subjekty Společenství, které jednají v zákonodárné funkci. |
| --- | --- |

(7)

Århuská úmluva široce definuje orgány veřejné správy, přičemž základní zásadou je, že při jakémkoli výkonu veřejné moci by měla existovat práva pro jednotlivce a jejich organizace. Je proto nezbytné, aby orgány a subjekty Společenství, na něž se toto nařízení vztahuje, byly definovány stejně širokým a funkčním způsobem. Podle Århuské úmluvy mohou být orgány a subjekty Společenství vyjmuty z oblasti působnosti úmluvy, pokud jednají v soudní nebo zákonodárné funkci. Nicméně z důvodu zajištění souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (5) by se ustanovení o přístupu k informacím o životním prostředí měla vztahovat na orgány a subjekty Společenství, které jednají v zákonodárné funkci.

| (8) | Definice informací o životním prostředí v tomto nařízení zahrnuje informace o stavu životního prostředí v jakékoli podobě. Tato definice, která byla sladěna s definicí přijatou pro směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (6), má stejný obsah jako definice uvedená v Århuské úmluvě. Definice „dokumentu“ v nařízení (ES) č. 1049/2001 zahrnuje informace o životním prostředí, jak jsou definovány v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Definice informací o životním prostředí v tomto nařízení zahrnuje informace o stavu životního prostředí v jakékoli podobě. Tato definice, která byla sladěna s definicí přijatou pro směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (6), má stejný obsah jako definice uvedená v Århuské úmluvě. Definice „dokumentu“ v nařízení (ES) č. 1049/2001 zahrnuje informace o životním prostředí, jak jsou definovány v tomto nařízení.

| (9) | Je vhodné, aby toto nařízení stanovilo definici „plánů a programů“ s ohledem na Århuskou úmluvu, a to souběžně s přístupem sledovaným ve vztahu k závazkům členských států podle stávajícího práva ES. „Plány a programy týkající se životního prostředí“ by měly být definovány ve vztahu k jejich příspěvku k dosažení nebo jejich možnému významnému vlivu na dosažení cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí. Šestý akční program Společenství pro životní prostředí stanovil na období deseti let počínaje dnem 22. července 2002 cíle politiky Společenství v oblasti životního prostředí a akce plánované pro dosažení těchto cílů. Na konci tohoto období by měl být přijat následující akční program pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby toto nařízení stanovilo definici „plánů a programů“ s ohledem na Århuskou úmluvu, a to souběžně s přístupem sledovaným ve vztahu k závazkům členských států podle stávajícího práva ES. „Plány a programy týkající se životního prostředí“ by měly být definovány ve vztahu k jejich příspěvku k dosažení nebo jejich možnému významnému vlivu na dosažení cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí. Šestý akční program Společenství pro životní prostředí stanovil na období deseti let počínaje dnem 22. července 2002 cíle politiky Společenství v oblasti životního prostředí a akce plánované pro dosažení těchto cílů. Na konci tohoto období by měl být přijat následující akční program pro životní prostředí.

| (10) | S ohledem na skutečnost, že právo životního prostředí se neustále vyvíjí, měla by definice práva životního prostředí odkazovat na cíle politiky Společenství v oblasti životního prostředí, jak jsou stanoveny ve Smlouvě o ES. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na skutečnost, že právo životního prostředí se neustále vyvíjí, měla by definice práva životního prostředí odkazovat na cíle politiky Společenství v oblasti životního prostředí, jak jsou stanoveny ve Smlouvě o ES.

| (11) | Individuálně určené správní akty by měly podléhat možnému vnitřnímu přezkumu v případech, kdy mají právně závazné a vnější účinky. Obdobně by měly být upraveny případy nečinnosti, pokud podle práva životního prostředí existuje závazek přijmout správní akt. Vzhledem k tomu, že akty přijaté orgánem nebo subjektem Společenství jednajícím v soudní nebo zákonodárné funkci mohou být vyjmuty, mělo by totéž platit pro jiné postupy šetření, pokud orgán nebo subjekt Společenství jedná v roli orgánu správního přezkumu podle Smlouvy. |
| --- | --- |

(11)

Individuálně určené správní akty by měly podléhat možnému vnitřnímu přezkumu v případech, kdy mají právně závazné a vnější účinky. Obdobně by měly být upraveny případy nečinnosti, pokud podle práva životního prostředí existuje závazek přijmout správní akt. Vzhledem k tomu, že akty přijaté orgánem nebo subjektem Společenství jednajícím v soudní nebo zákonodárné funkci mohou být vyjmuty, mělo by totéž platit pro jiné postupy šetření, pokud orgán nebo subjekt Společenství jedná v roli orgánu správního přezkumu podle Smlouvy.

| (12) | Århuská úmluva vyzývá k umožnění přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí buď na základě žádosti, nebo prostřednictvím aktivního šíření orgány, na něž se úmluva vztahuje. Nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na Evropský parlament, Radu a Komisi, jakož i na agentury a podobné subjekty zřízené právním aktem Společenství. Uvedené nařízení stanoví pro tyto orgány pravidla, která jsou do značné míry v souladu s pravidly stanovenými v Århuské úmluvě. Je nezbytné rozšířit použitelnost nařízení (ES) č. 1049/2001 na všechny ostatní orgány a subjekty Společenství. |
| --- | --- |

(12)

Århuská úmluva vyzývá k umožnění přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí buď na základě žádosti, nebo prostřednictvím aktivního šíření orgány, na něž se úmluva vztahuje. Nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na Evropský parlament, Radu a Komisi, jakož i na agentury a podobné subjekty zřízené právním aktem Společenství. Uvedené nařízení stanoví pro tyto orgány pravidla, která jsou do značné míry v souladu s pravidly stanovenými v Århuské úmluvě. Je nezbytné rozšířit použitelnost nařízení (ES) č. 1049/2001 na všechny ostatní orgány a subjekty Společenství.

| (13) | Pokud Århuská úmluva obsahuje ustanovení, která nejsou zcela nebo zčásti uvedena rovněž v nařízení (ES) č. 1049/2001, je třeba taková ustanovení vzít v úvahu, zejména pokud jde o sběr a šíření informací o životním prostředí. |
| --- | --- |

(13)

Pokud Århuská úmluva obsahuje ustanovení, která nejsou zcela nebo zčásti uvedena rovněž v nařízení (ES) č. 1049/2001, je třeba taková ustanovení vzít v úvahu, zejména pokud jde o sběr a šíření informací o životním prostředí.

| (14) | Má-li být právo veřejnosti na přístup k informacím o životním prostředí účinné, je nezbytné, aby se jednalo o informace o životním prostředí v dobré kvalitě. Je proto vhodné zavést pravidla, která orgány a subjekty Společenství zavazují k zajištění takové kvality. |
| --- | --- |

(14)

Má-li být právo veřejnosti na přístup k informacím o životním prostředí účinné, je nezbytné, aby se jednalo o informace o životním prostředí v dobré kvalitě. Je proto vhodné zavést pravidla, která orgány a subjekty Společenství zavazují k zajištění takové kvality.

| (15) | Pokud nařízení (ES) č. 1049/2001 stanoví výjimky, měly by se tyto výjimky obdobně použít na žádosti o přístup k informacím o životním prostředí podle tohoto nařízení. Důvody pro odmítnutí přístupu k informacím o životním prostředí by měly být vykládány restriktivním způsobem, s přihlédnutím k veřejnému zájmu, jemuž zveřejnění informací slouží, a k tomu, zda se požadované informace týkají emisí do životního prostředí. Pojem „obchodní zájmy“ zahrnuje dohody o ochraně důvěrnosti uzavřené orgány nebo subjekty jednajícími v bankovní funkci. |
| --- | --- |

(15)

Pokud nařízení (ES) č. 1049/2001 stanoví výjimky, měly by se tyto výjimky obdobně použít na žádosti o přístup k informacím o životním prostředí podle tohoto nařízení. Důvody pro odmítnutí přístupu k informacím o životním prostředí by měly být vykládány restriktivním způsobem, s přihlédnutím k veřejnému zájmu, jemuž zveřejnění informací slouží, a k tomu, zda se požadované informace týkají emisí do životního prostředí. Pojem „obchodní zájmy“ zahrnuje dohody o ochraně důvěrnosti uzavřené orgány nebo subjekty jednajícími v bankovní funkci.

| (16) | Podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství (7) již byla s pomocí Komise zřízena síť na úrovni Společenství pro podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy za účelem zlepšení předcházení řadě přenosných nemocí ve Společenství a jejich kontroly. Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002 (8) byl přijat akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví, který doplňuje vnitrostátní politiky. Zlepšení informovanosti a prohloubení znalostí za účelem rozvoje veřejného zdraví a zvýšení schopnosti rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví, což jsou základní prvky uvedeného programu, představují cíle, které jsou plně v souladu s požadavky Århuské úmluvy. Toto nařízení by se proto mělo použít bez dotčení rozhodnutí č. 2119/98/ES a č. 1786/2002/ES. |
| --- | --- |

(16)

Podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství (7) již byla s pomocí Komise zřízena síť na úrovni Společenství pro podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy za účelem zlepšení předcházení řadě přenosných nemocí ve Společenství a jejich kontroly. Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002 (8) byl přijat akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví, který doplňuje vnitrostátní politiky. Zlepšení informovanosti a prohloubení znalostí za účelem rozvoje veřejného zdraví a zvýšení schopnosti rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví, což jsou základní prvky uvedeného programu, představují cíle, které jsou plně v souladu s požadavky Århuské úmluvy. Toto nařízení by se proto mělo použít bez dotčení rozhodnutí č. 2119/98/ES a č. 1786/2002/ES.

| (17) | Århuská úmluva požaduje, aby strany přijaly opatření pro účast veřejnosti při přípravě plánů a programů týkajících se životního prostředí. Taková opatření mají zahrnovat přiměřené časové rámce pro informování veřejnosti o daném rozhodování o životním prostředí. Má-li být účast veřejnosti účinná, měla by se uskutečnit v raném stadiu, kdy jsou možnosti volby ještě otevřeny. Orgány a subjekty Společenství by měly při stanovení opatření pro účast veřejnosti vymezit veřejnost, která se může účastnit. |
| --- | --- |

(17)

Århuská úmluva požaduje, aby strany přijaly opatření pro účast veřejnosti při přípravě plánů a programů týkajících se životního prostředí. Taková opatření mají zahrnovat přiměřené časové rámce pro informování veřejnosti o daném rozhodování o životním prostředí. Má-li být účast veřejnosti účinná, měla by se uskutečnit v raném stadiu, kdy jsou možnosti volby ještě otevřeny. Orgány a subjekty Společenství by měly při stanovení opatření pro účast veřejnosti vymezit veřejnost, která se může účastnit.

| (18) | Ustanovení čl. 9 odst. 3 Århuské úmluvy umožňuje přístup k soudním nebo jiným přezkumným řízením za účelem napadení jednání nebo nečinnosti soukromých osob nebo orgánů veřejné správy, jež jsou v rozporu s ustanoveními práva týkajícího se životního prostředí. Ustanovení o přístupu k právní ochraně by měla být slučitelná se Smlouvou. V této souvislosti je vhodné, aby se toto nařízení vztahovalo pouze na jednání a nečinnost orgánů veřejné správy. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 9 odst. 3 Århuské úmluvy umožňuje přístup k soudním nebo jiným přezkumným řízením za účelem napadení jednání nebo nečinnosti soukromých osob nebo orgánů veřejné správy, jež jsou v rozporu s ustanoveními práva týkajícího se životního prostředí. Ustanovení o přístupu k právní ochraně by měla být slučitelná se Smlouvou. V této souvislosti je vhodné, aby se toto nařízení vztahovalo pouze na jednání a nečinnost orgánů veřejné správy.

| (19) | V zájmu zajištění přiměřených a účinných opravných prostředků, včetně postupů před Soudním dvorem Evropských společenství podle příslušných ustanovení Smlouvy o ES, je vhodné, aby orgán nebo subjekt Společenství, který vydal akt, jenž má být napaden, nebo který v případě údajné nečinnosti opomenul jednat, měl příležitost znovu posoudit své předchozí rozhodnutí nebo jednat v případě nečinnosti. |
| --- | --- |

(19)

V zájmu zajištění přiměřených a účinných opravných prostředků, včetně postupů před Soudním dvorem Evropských společenství podle příslušných ustanovení Smlouvy o ES, je vhodné, aby orgán nebo subjekt Společenství, který vydal akt, jenž má být napaden, nebo který v případě údajné nečinnosti opomenul jednat, měl příležitost znovu posoudit své předchozí rozhodnutí nebo jednat v případě nečinnosti.

| (20) | Nevládní organizace působící v oblasti ochrany životního prostředí, které splňují určitá kritéria určená zejména pro zajištění toho, že tyto organizace jsou nezávislými organizacemi, jejichž základním cílem je podpora ochrany životního prostředí, by měly být oprávněny požadovat vnitřní přezkum na úrovni Společenství v případě přijatých aktů nebo nečinnosti v rámci práva životního prostředí ze strany orgánů nebo subjektů Společenství, za účelem jejich nového posouzení danými orgány nebo subjekty. |
| --- | --- |

(20)

Nevládní organizace působící v oblasti ochrany životního prostředí, které splňují určitá kritéria určená zejména pro zajištění toho, že tyto organizace jsou nezávislými organizacemi, jejichž základním cílem je podpora ochrany životního prostředí, by měly být oprávněny požadovat vnitřní přezkum na úrovni Společenství v případě přijatých aktů nebo nečinnosti v rámci práva životního prostředí ze strany orgánů nebo subjektů Společenství, za účelem jejich nového posouzení danými orgány nebo subjekty.

| (21) | Pokud byly předcházející žádosti o vnitřní přezkum neúspěšné, měla by mít dotyčná nevládní organizace možnost podat žalobu k Soudnímu dvoru v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy. |
| --- | --- |

(21)

Pokud byly předcházející žádosti o vnitřní přezkum neúspěšné, měla by mít dotyčná nevládní organizace možnost podat žalobu k Soudnímu dvoru v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy.

| (22) | Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v jejím článku 37, |
| --- | --- |

(22)

Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v jejím článku 37,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Cíl

1.   Cílem tohoto nařízení je přispět k provádění závazků vyplývajících z Úmluvy EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Århuská úmluva“) stanovením pravidel pro použití ustanovení úmluvy na orgány a subjekty Společenství, a to zejména

| a) | zaručením práva přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí, které orgány nebo subjekty Společenství obdrží nebo vytvoří a které mají v držení, a stanovením základních podmínek a praktických opatření pro jeho výkon; |
| --- | --- |

a)

zaručením práva přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí, které orgány nebo subjekty Společenství obdrží nebo vytvoří a které mají v držení, a stanovením základních podmínek a praktických opatření pro jeho výkon;

| b) | zajištěním toho, že informace o životním prostředí jsou postupně zpřístupňovány veřejnosti a veřejně šířeny s cílem zajistit co nejširší systematickou dostupnost a šíření. Za tímto účelem se podporuje zejména používání dostupné počítačové telekomunikační nebo elektronické technologie; |
| --- | --- |

b)

zajištěním toho, že informace o životním prostředí jsou postupně zpřístupňovány veřejnosti a veřejně šířeny s cílem zajistit co nejširší systematickou dostupnost a šíření. Za tímto účelem se podporuje zejména používání dostupné počítačové telekomunikační nebo elektronické technologie;

| c) | umožněním účasti veřejnosti na plánech a programech týkajících se životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

umožněním účasti veřejnosti na plánech a programech týkajících se životního prostředí;

| d) | zaručením přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na úrovni Společenství za podmínek stanovených tímto nařízením. |
| --- | --- |

d)

zaručením přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na úrovni Společenství za podmínek stanovených tímto nařízením.

2.   Při uplatňování ustanovení tohoto nařízení se orgány a subjekty Společenství snaží napomáhat veřejnosti a poskytovat jí poradenství ohledně přístupu k informacím, účasti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí.

Článek 2

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „žadatelem“ každá fyzická nebo právnická osoba požadující informace o životním prostředí; |
| --- | --- |

a)

„žadatelem“ každá fyzická nebo právnická osoba požadující informace o životním prostředí;

| b) | „veřejností“ jedna nebo více fyzických nebo právnických osob a sdružení, organizace nebo skupiny těchto osob; |
| --- | --- |

b)

„veřejností“ jedna nebo více fyzických nebo právnických osob a sdružení, organizace nebo skupiny těchto osob;

| c) | „orgánem nebo subjektem Společenství“ každý veřejný orgán, instituce, úřad nebo agentura zřízená Smlouvou nebo na jejím základě s výjimkou případů, kdy jedná v soudní nebo zákonodárné funkci. Ustanovení hlavy II se však vztahují na orgány nebo subjekty Společenství, které jednají v zákonodárné funkci; |
| --- | --- |

c)

„orgánem nebo subjektem Společenství“ každý veřejný orgán, instituce, úřad nebo agentura zřízená Smlouvou nebo na jejím základě s výjimkou případů, kdy jedná v soudní nebo zákonodárné funkci. Ustanovení hlavy II se však vztahují na orgány nebo subjekty Společenství, které jednají v zákonodárné funkci;

| d) | „informacemi o životním prostředí“ informace v písemné, obrazové, zvukové, elektronické nebo jiné formě o:






  i) | stavu složek životního prostředí, jako jsou ovzduší a atmosféra, voda, půda, území, krajina a přírodní stanoviště zahrnující mokřady, pobřežní a mořské oblasti, biologická rozmanitost a její součásti, včetně geneticky modifikovaných organismů, a o vzájemném působení těchto složek, |
| --- | --- | --- |

d)

„informacemi o životním prostředí“ informace v písemné, obrazové, zvukové, elektronické nebo jiné formě o:

i)

stavu složek životního prostředí, jako jsou ovzduší a atmosféra, voda, půda, území, krajina a přírodní stanoviště zahrnující mokřady, pobřežní a mořské oblasti, biologická rozmanitost a její součásti, včetně geneticky modifikovaných organismů, a o vzájemném působení těchto složek,

| ii) | faktorech, jako jsou látky, energie, hluk, záření nebo odpad, včetně radioaktivního odpadu, emise, vypouštění a jiné úniky do životního prostředí, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit složky životního prostředí uvedené v bodě i), |
| --- | --- |

ii)

faktorech, jako jsou látky, energie, hluk, záření nebo odpad, včetně radioaktivního odpadu, emise, vypouštění a jiné úniky do životního prostředí, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit složky životního prostředí uvedené v bodě i),

| iii) | opatřeních (včetně správních opatření), jako jsou politiky, právní předpisy, plány, programy, dohody o životním prostředí, a o činnostech, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit složky a faktory uvedené v bodech i) a ii), jakož i o opatřeních nebo činnostech určených k ochraně těchto složek; |
| --- | --- |

iii)

opatřeních (včetně správních opatření), jako jsou politiky, právní předpisy, plány, programy, dohody o životním prostředí, a o činnostech, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit složky a faktory uvedené v bodech i) a ii), jakož i o opatřeních nebo činnostech určených k ochraně těchto složek;

| iv) | zprávách o provádění právních předpisů o životním prostředí, |
| --- | --- |

iv)

zprávách o provádění právních předpisů o životním prostředí,

| v) | analýzách nákladů a přínosů a jiných ekonomických analýzách a předpokladech použitých v rámci opatření a činností uvedených v bodě iii) a |
| --- | --- |

v)

analýzách nákladů a přínosů a jiných ekonomických analýzách a předpokladech použitých v rámci opatření a činností uvedených v bodě iii) a

| vi) | stavu lidského zdraví a bezpečnosti, včetně případné kontaminace potravinového řetězce, podmínkách lidského života, kulturních lokalitách a stavebních objektech, pokud jsou nebo mohou být ovlivněny stavem složek životního prostředí uvedených v bodu i) nebo prostřednictvím těchto složek kterýmkoli aspektem uvedeným v bodech ii) a iii); |
| --- | --- |

vi)

stavu lidského zdraví a bezpečnosti, včetně případné kontaminace potravinového řetězce, podmínkách lidského života, kulturních lokalitách a stavebních objektech, pokud jsou nebo mohou být ovlivněny stavem složek životního prostředí uvedených v bodu i) nebo prostřednictvím těchto složek kterýmkoli aspektem uvedeným v bodech ii) a iii);

| e) | „plány a programy týkajícími se životního prostředí“ plány a programy, které






  i) | podléhají přípravě a případně přijetí orgánem nebo subjektem Společenství, |
| --- | --- | --- |

e)

„plány a programy týkajícími se životního prostředí“ plány a programy, které

i)

podléhají přípravě a případně přijetí orgánem nebo subjektem Společenství,

| ii) | jsou vyžadovány na základě právních nebo správních předpisů a |
| --- | --- |

ii)

jsou vyžadovány na základě právních nebo správních předpisů a

| iii) | přispívají k dosažení nebo mohou mít významný účinek na dosažení cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí stanovených například v Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí nebo v následných obecných akčních programech pro životní prostředí. |
| --- | --- |

iii)

přispívají k dosažení nebo mohou mít významný účinek na dosažení cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí stanovených například v Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí nebo v následných obecných akčních programech pro životní prostředí.

Obecné akční programy pro životní prostředí se rovněž považují za plány a programy týkající se životního prostředí.

Tato definice nezahrnuje finanční, bankovní nebo rozpočtové plány a programy, zejména ty, které stanoví způsoby financování konkrétních projektů nebo činností nebo které souvisejí s návrhy ročních rozpočtů, interní programy práce orgánu nebo subjektu Společenství nebo nouzové plány a programy určené výlučně k civilní ochraně;

| f) | „právem životního prostředí“ právní předpisy Společenství, které bez ohledu na svůj právní základ přispívají ke sledování cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí uvedených ve Smlouvě: udržování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí, ochraně lidského zdraví, obezřetnému a racionálnímu využívání přírodních zdrojů a podpoře opatření na mezinárodní úrovni, čelících regionálním a celosvětovým problémům životního prostředí; |
| --- | --- |

f)

„právem životního prostředí“ právní předpisy Společenství, které bez ohledu na svůj právní základ přispívají ke sledování cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí uvedených ve Smlouvě: udržování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí, ochraně lidského zdraví, obezřetnému a racionálnímu využívání přírodních zdrojů a podpoře opatření na mezinárodní úrovni, čelících regionálním a celosvětovým problémům životního prostředí;

| g) | „správním aktem“ jakékoliv individuálně určené opatření podle práva životního prostředí, které bylo přijato orgánem nebo subjektem Společenství a má právně závazné vnější účinky; |
| --- | --- |

g)

„správním aktem“ jakékoliv individuálně určené opatření podle práva životního prostředí, které bylo přijato orgánem nebo subjektem Společenství a má právně závazné vnější účinky;

| h) | „nečinností“ jakékoliv nepřijetí správního aktu vymezeného pod písmenem g) orgánem nebo subjektem Společenství. |
| --- | --- |

h)

„nečinností“ jakékoliv nepřijetí správního aktu vymezeného pod písmenem g) orgánem nebo subjektem Společenství.

2.   Správní akty a nečinnosti nezahrnují přijatá opatření nebo nečinnost orgánu nebo subjektu Společenství ve funkci orgánu správního přezkumu, například podle:

| a) | článků 81, 82, 86 a 87 Smlouvy (pravidla hospodářské soutěže); |
| --- | --- |

a)

článků 81, 82, 86 a 87 Smlouvy (pravidla hospodářské soutěže);

| b) | článků 226 a 228 Smlouvy (řízení pro nesplnění povinnosti); |
| --- | --- |

b)

článků 226 a 228 Smlouvy (řízení pro nesplnění povinnosti);

| c) | článku 195 Smlouvy (šetření prováděná veřejným ochráncem práv); |
| --- | --- |

c)

článku 195 Smlouvy (šetření prováděná veřejným ochráncem práv);

| d) | článku 280 Smlouvy (šetření prováděná OLAFem). |
| --- | --- |

d)

článku 280 Smlouvy (šetření prováděná OLAFem).

HLAVA II

PŘÍSTUP K INFORMACÍM O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ

Článek 3

Použití nařízení (ES) č. 1049/2001

Nařízení (ES) č. 1049/2001 se použije na každou žádost žadatele o přístup k informacím o životním prostředí, které mají v držení orgány a subjekty Společenství, bez diskriminace na základě státní příslušnosti, národnosti nebo bydliště a v případě právnické osoby bez diskriminace na základě místa, kde má své sídlo nebo skutečné ústředí svých činností.

Pro účely tohoto nařízení se výrazem „orgán“ v nařízení (ES) č. 1049/2001 rozumí „orgán nebo subjekt Společenství“.

Článek 4

Shromažďování a šíření informací o životním prostředí

1.   Orgány a subjekty Společenství zpracovávají informace o životním prostředí, které jsou významné pro jejich činnosti a které mají v držení, za účelem jejich aktivního a systematického veřejného šíření, zejména prostřednictvím počítačové telekomunikační nebo elektronické technologie v souladu s čl. 11 odst. 1 a 2 a článkem 12 nařízení (ES) č. 1049/2001. Postupně zpřístupňují tyto informace o životním prostředí v elektronických databázích, ke kterým má veřejnost snadný přístup přes veřejné telekomunikační sítě. Za tímto účelem umístí informace o životním prostředí, které mají v držení, do databází a vybaví tyto databáze vyhledávacími nástroji a jinými formami programového vybavení určeného pro pomoc veřejnosti při hledání požadovaných informací.

Informace zpřístupněné prostřednictvím počítačové telekomunikační nebo elektronické technologie nemusí zahrnovat informace shromážděné před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud již nejsou k dispozici v elektronické formě.

Orgány a subjekty Společenství vynaloží veškeré přiměřené úsilí, aby informace o životním prostředí ve svém držení udržovaly ve formách nebo formátech, které jsou snadno reprodukovatelné a přístupné prostředky počítačové telekomunikace nebo jinými elektronickými prostředky.

2.   Informace o životním prostředí určené ke zpřístupnění a šíření se v případě potřeby aktualizují. Kromě dokumentů uvedených v čl. 12 odst. 2 a 3 a v čl. 13 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 zahrnují databáze nebo rejstříky tyto dokumenty:

| a) | texty mezinárodních smluv, úmluv a dohod, právních předpisů Společenství týkajících se životního prostředí nebo s ním souvisejících a politik, plánů a programů týkajících se životního prostředí; |
| --- | --- |

a)

texty mezinárodních smluv, úmluv a dohod, právních předpisů Společenství týkajících se životního prostředí nebo s ním souvisejících a politik, plánů a programů týkajících se životního prostředí;

| b) | zprávy o pokroku při provádění bodů uvedených v písmeni a), pokud je orgány nebo subjekty Společenství vypracovaly nebo je mají v držení v elektronické podobě; |
| --- | --- |

b)

zprávy o pokroku při provádění bodů uvedených v písmeni a), pokud je orgány nebo subjekty Společenství vypracovaly nebo je mají v držení v elektronické podobě;

| c) | zprávy o stavu životního prostředí podle odstavce 4; |
| --- | --- |

c)

zprávy o stavu životního prostředí podle odstavce 4;

| d) | údaje nebo souhrny údajů odvozené z monitorování činností, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit životní prostředí; |
| --- | --- |

d)

údaje nebo souhrny údajů odvozené z monitorování činností, které ovlivňují nebo mohou ovlivnit životní prostředí;

| e) | povolení s významným dopadem na životní prostředí a dohody o životním prostředí nebo odkaz na místo, kde je možné takové informace vyžádat nebo kde k nim lze získat přístup; |
| --- | --- |

e)

povolení s významným dopadem na životní prostředí a dohody o životním prostředí nebo odkaz na místo, kde je možné takové informace vyžádat nebo kde k nim lze získat přístup;

| f) | studie o hodnocení vlivu na životní prostředí a posouzení rizik týkajících se složek životního prostředí nebo odkaz na místo, kde je možné takové informace vyžádat nebo kde k nim lze získat přístup. |
| --- | --- |

f)

studie o hodnocení vlivu na životní prostředí a posouzení rizik týkajících se složek životního prostředí nebo odkaz na místo, kde je možné takové informace vyžádat nebo kde k nim lze získat přístup.

3.   Ve vhodných případech mohou orgány a subjekty Společenství splnit požadavky odstavců 1 a 2 vytvořením odkazů na internetové stránky, kde lze dané informace nalézt.

4.   Komise zajistí, aby v pravidelných intervalech nepřesahujících čtyři roky byla zveřejňována a šířena zpráva o stavu životního prostředí, včetně informací o kvalitě životního prostředí a jeho zatížení.

Článek 5

Kvalita informací o životním prostředí

1.   Orgány a subjekty Společenství zajistí v rámci svých možností, aby jimi sestavované informace byly aktuální, přesné a srovnatelné.

2.   Orgány a subjekty Společenství informují na žádost žadatele o místech, kde lze získat informace o postupech měření, jsou-li k dispozici, včetně metod analýzy, výběru a předběžného zpracování výběrových souborů, které se používají pro sestavování informací. Případně mohou žadatele též odkázat na použitý standardní postup.

Článek 6

Uplatňování výjimek, pokud jde o žádosti o přístup k informacím o životním prostředí

1.   Pokud jde o čl. 4 odst. 2 první odrážku nařízení (ES) č. 1049/2001, má se za to, že převažující veřejný zájem na zpřístupnění existuje v případě, kdy se požadované informace týkají emisí do životního prostředí. Pokud jde o ostatní výjimky stanovené v čl. 4 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, zohlední se při posuzování, zda existuje převažující veřejný zájem na zpřístupnění či nikoliv zejména skutečnost, že se požadované informace týkají emisí do životního prostředí.

2.   Kromě výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou orgány a subjekty Společenství odepřít přístup k informacím o životním prostředí v případě, kdy by zpřístupnění těchto informací nepříznivě ovlivnilo ochranu životního prostředí, jehož se informace týkají, jako jsou například místa rozmnožování vzácných druhů.

3.   Má-li orgán nebo subjekt Společenství v držení informace o životním prostředí, které pocházejí z členského státu, konzultuje s daným členským státem a použije všechny příslušné výjimky podle práva Společenství. Nepoužije-li se žádná výjimka, dotyčný orgán nebo subjekt dané informace poskytne.

Článek 7

Žádost o přístup k informacím o životním prostředí, které orgán nebo subjekt Společenství nemá v držení

Obdrží-li orgán nebo subjekt Společenství žádost o přístup k informacím o životním prostředí, které tento orgán nebo subjekt Společenství nemá v držení, informuje žadatele co nejdříve o orgánu nebo subjektu Společenství nebo o orgánu veřejné správy ve smyslu směrnice 2003/4/ES, o němž se domnívá, že u něj lze o požadované informace zažádat, nebo žádost příslušnému orgánu nebo subjektu Společenství nebo příslušnému orgánu veřejné správy předá a odpovídajícím způsobem informuje žadatele.

Článek 8

Spolupráce

V případě bezprostředního ohrožení lidského zdraví nebo životního prostředí, ať je způsobeno lidskou činností nebo přírodními příčinami, orgány a subjekty Společenství na žádost orgánů veřejné správy ve smyslu směrnice 2003/4/ES s těmito orgány spolupracují a poskytují jim pomoc, aby tyto orgány veřejné správy mohly k veřejnosti, jež by mohla být postižena, okamžitě a neprodleně šířit veškeré informace o životním prostředí, které by jí mohly umožnit přijmout opatření k zabránění nebo zmírnění újmy plynoucí z daného ohrožení, pokud jsou tyto informace v držení orgánů a subjektů Společenství nebo těchto orgánů veřejné správy nebo jsou drženy jejich jménem.

První pododstavec se použije, aniž jsou dotčeny jakékoliv zvláštní povinnosti stanovené právními předpisy Společenství, zejména rozhodnutím č. 2119/98/ES a rozhodnutím č. 1786/2002/ES.

HLAVA III

ÚČAST VEŘEJNOSTI NA PLÁNECH A PROGRAMECH TÝKAJÍCÍCH SE ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

Článek 9

1.   Orgány a subjekty Společenství prostřednictvím vhodných praktických nebo jiných opatření zajišťují včasné a účinné příležitosti pro účast veřejnosti na přípravě, úpravě nebo přezkumu plánů a programů týkajících se životního prostředí, a to když jsou možnosti volby ještě otevřeny. Zejména jestliže Komise připravuje návrh takového plánu nebo programu, který předkládá jiným orgánům nebo subjektům Společenství k rozhodnutí, zajistí v této přípravné fázi účast veřejnosti.

2.   Orgány a subjekty Společenství určí veřejnost, která je dotčena nebo by mohla být dotčena plánem nebo programem uvedeným v odstavci 1 či která by mohla mít na takovém plánu nebo programu zájem, s přihlédnutím k cílům tohoto nařízení.

3.   Orgány a subjekty Společenství zajistí, aby veřejnost uvedená v odstavci 2 byla formou veřejného oznámení nebo jinými vhodnými prostředky, jako například elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici, informována o:

| a) | návrhu znění, je-li k dispozici; |
| --- | --- |

a)

návrhu znění, je-li k dispozici;

| b) | informacích o životním prostředí nebo hodnocení dopadů na životní prostředí, které jsou významné pro připravovaný plán nebo program, jsou-li k dispozici a |
| --- | --- |

b)

informacích o životním prostředí nebo hodnocení dopadů na životní prostředí, které jsou významné pro připravovaný plán nebo program, jsou-li k dispozici a

| c) | praktických opatřeních pro účast, včetně:






  i) | správního subjektu, od kterého lze získat příslušné informace, |
| --- | --- | --- |

c)

praktických opatřeních pro účast, včetně:

i)

správního subjektu, od kterého lze získat příslušné informace,

| ii) | správního subjektu, kterému je možno předat připomínky, stanoviska nebo dotazy, a |
| --- | --- |

ii)

správního subjektu, kterému je možno předat připomínky, stanoviska nebo dotazy, a

| iii) | přiměřených časových rámců umožňujících dostatečný čas pro informování veřejnosti a její přípravu a účinnou účast na rozhodovacím procesu týkajícím se životního prostředí. |
| --- | --- |

iii)

přiměřených časových rámců umožňujících dostatečný čas pro informování veřejnosti a její přípravu a účinnou účast na rozhodovacím procesu týkajícím se životního prostředí.

4.   Pro obdržení připomínek se stanoví lhůta v délce nejméně čtyř týdnů. Pokud se pořádají zasedání nebo slyšení, oznámí se tato skutečnost alespoň čtyři týdny předem. V naléhavých případech, nebo pokud již veřejnost měla možnost vyslovit své připomínky k dotyčnému plánu nebo programu, je možné lhůty zkrátit.

HLAVA IV

VNITŘNÍ PŘEZKUM A PŘÍSTUP K PRÁVNÍ OCHRANĚ

Článek 10

Žádost o vnitřní přezkum správních aktů

1.   Každá nevládní organizace splňující kritéria podle článku 11 je oprávněna požádat o vnitřní přezkum orgán nebo subjekt Společenství, který přijal správní akt podle práva životního prostředí nebo který, jedná-li se o případ údajné nečinnosti, takový akt přijmout měl.

Tato žádost musí být podána písemně a ve lhůtě nepřesahující čtyři týdny ode dne, kdy byl správní akt přijat, oznámen nebo zveřejněn, podle toho, co nastane později, nebo, jedná-li se o případ údajné nečinnosti, čtyři týdny po dni, kdy byl daný správní akt požadován. V žádosti se uvedou důvody pro přezkum.

2.   Orgán nebo subjekt Společenství uvedený v odstavci 1 každou takovou žádost posoudí, ledaže je daná žádost zjevně neopodstatněná. V písemné odpovědi, kterou odešle co nejdříve, avšak nejpozději do dvanácti týdnů od obdržení žádosti, uvede orgán nebo subjekt Společenství své odůvodnění.

3.   Není-li orgán nebo subjekt Společenství i přes náležitou pečlivost schopen jednat v souladu s odstavcem 2, informuje nevládní organizaci, která žádost podala, co nejdříve a nejpozději ve lhůtě uvedené v daném odstavci o důvodech bránících mu v jednání a o době, kdy zamýšlí splnit svou povinnost jednat.

V každém případě jedná orgán nebo subjekt Společenství do osmnácti týdnů od obdržení žádosti.

Článek 11

Kritéria oprávněnosti na úrovni Společenství

1.   Nevládní organizace je oprávněna podat žádost o vnitřní přezkum podle článku 10 za předpokladu, že:

| a) | se jedná o nezávislou neziskovou právnickou osobu podle vnitrostátního práva nebo zvyklostí členského státu; |
| --- | --- |

a)

se jedná o nezávislou neziskovou právnickou osobu podle vnitrostátního práva nebo zvyklostí členského státu;

| b) | jejím základním proklamovaným cílem je podpora ochrany životního prostředí v rámci práva životního prostředí; |
| --- | --- |

b)

jejím základním proklamovaným cílem je podpora ochrany životního prostředí v rámci práva životního prostředí;

| c) | existuje po dobu delší než dva roky a aktivně sleduje své cíle podle písmene b); |
| --- | --- |

c)

existuje po dobu delší než dva roky a aktivně sleduje své cíle podle písmene b);

| d) | předmět, ve vztahu k němuž je žádost o vnitřní přezkum podávána, spadá do jejích cílů a činností. |
| --- | --- |

d)

předmět, ve vztahu k němuž je žádost o vnitřní přezkum podávána, spadá do jejích cílů a činností.

2.   Komise přijme opatření nezbytná pro zajištění průhledného a důsledného uplatňování kritérií uvedených v odstavci 1.

Článek 12

Řízení před Soudním dvorem

1.   Nevládní organizace, která podala žádost o vnitřní přezkum podle článku 10, může podat žalobu k Soudnímu dvoru v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy.

2.   Nesplní-li orgán nebo subjekt Společenství svou povinnost jednat podle čl. 10 odst. 2 nebo 3, může nevládní organizace podat žalobu k Soudnímu dvoru v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy.

HLAVA V

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 13

Prováděcí opatření

V případě potřeby upraví orgány a subjekty Společenství své jednací řády podle ustanovení tohoto nařízení. Tyto úpravy nabudou účinku dnem ... (9).

Článek 14

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od ... (10).

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ....

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 52.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 31. března 2004 (Úř. věst. C 123 E, 29.4.2004, s. 612), společný postoj Rady ze dne 18. července 2005 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o Šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1).

3

(4)  Čtvrtý akční program Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. C 328, 7.12.1987, s. 1), Pátý akční program Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. C 138, 17.5.1993, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

5

(6)  Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.

6

(7)  Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7).

8

(9)  ...

9

(10)  ...

10

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

Dne 28. října 2003 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o použití ustanovení Århuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty ES.

Evropský parlament přijal své stanovisko v prvním čtení na svém zasedání ve dnech 29. března až 1. dubna 2004.

Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 29. dubna 2004 (1).

Rada přijala společný postoj dne 18. července 2005.

II.   CÍL

Cílem navrhovaného nařízení je použít zásady Århuské úmluvy na orgány a subjekty Společenství tím, že na úrovni Společenství bude zaveden rámec požadavků ohledně přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí. Přispívá tedy ke sledování cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí stanovených v čl. 174 odst. 1 Smlouvy o ES. Konečně, přijetí tohoto návrhu nařízení by na celosvětové úrovni prokázalo, že Evropské společenství je odhodlané převzít svou odpovědnost v záležitostech životního prostředí.

III.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1.   Obecné otázky

Společný postoj zahrnuje celou řadu změn přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení, a to v jejich stejném znění, z části nebo v jejich smyslu. Zejména byly upřesněny a posíleny procedurální požadavky, které musí orgány a subjekty Společenství plnit, pokud jde o informování veřejnosti a její účast na rozhodování. V otázce přístupu k právní ochraně byla zjednodušena kritéria oprávněnosti pro podání žádosti o vnitřní přezkum. Oprávněné subjekty (nyní definované jako nevládní organizace splňující příslušná kritéria) již nemusí působit na úrovni Společenství jako takové, avšak veškeré žádosti musí být zaměřeny na problémy na úrovni Společenství, tzn. musí být v souladu s definicí práva životního prostředí podle čl. 2 písm. f).

Jiné změny se ve společném postoji neodrážejí, protože se Rada shodla na tom, že jsou nepotřebné či nežádoucí, nebo protože ustanovení obsažená v původním návrhu Komise byla vyškrtnuta nebo důkladně přepracována.

Společný postoj zahrnuje rovněž jiné změny než ty, které byly obsaženy ve stanovisku Evropského parlamentu v prvním čtení. Kromě toho byla provedena řada redakčních změn, s cílem učinit znění jasnější a zajistit celkovou jednotnost nařízení.

2.   Konkrétní otázky

Rada se zejména shodla, že:

| — | změny 39, 40 a 41 nejsou přijatelné, protože udržitelný rozvoj nespadá do oblasti působnosti úmluvy a není v souladu s článkem 174 Smlouvy o ES, pokud jde o cíle politiky v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- |

—

změny 39, 40 a 41 nejsou přijatelné, protože udržitelný rozvoj nespadá do oblasti působnosti úmluvy a není v souladu s článkem 174 Smlouvy o ES, pokud jde o cíle politiky v oblasti životního prostředí,

| — | změna 1 je zahrnuta ve formulaci 7. bodu odůvodnění, |
| --- | --- |

—

změna 1 je zahrnuta ve formulaci 7. bodu odůvodnění,

| — | změna 56 by mohla vést k vytvoření systému překrývajících se výjimek: nařízení (ES) č. 1049/2001 poskytuje dostatečný rámec k zajištění souladu s úmluvou, |
| --- | --- |

—

změna 56 by mohla vést k vytvoření systému překrývajících se výjimek: nařízení (ES) č. 1049/2001 poskytuje dostatečný rámec k zajištění souladu s úmluvou,

| — | změny 3, 7 a 10 přesahují požadavky Århuské úmluvy, a nejsou tudíž pro zajištění souladu nezbytné, |
| --- | --- |

—

změny 3, 7 a 10 přesahují požadavky Århuské úmluvy, a nejsou tudíž pro zajištění souladu nezbytné,

| — | změna 5 se nevztahuje k žádnému konkrétnímu ustanovení nařízení; požadavek ohledně efektivnosti postupů naplňují zejména články 10 až 12 společného postoje, |
| --- | --- |

—

změna 5 se nevztahuje k žádnému konkrétnímu ustanovení nařízení; požadavek ohledně efektivnosti postupů naplňují zejména články 10 až 12 společného postoje,

| — | změny 8 a 44 již nejsou opodstatněné, neboť pojem „oprávněný subjekt“ je z textu vypuštěn, |
| --- | --- |

—

změny 8 a 44 již nejsou opodstatněné, neboť pojem „oprávněný subjekt“ je z textu vypuštěn,

| — | změna 9 není přijatelná, protože definice „informací o životním prostředí“, která se objevuje ve společném postoji, byla převzata ze směrnice 2003/4/ES o přístupu k informacím o životním prostředí, |
| --- | --- |

—

změna 9 není přijatelná, protože definice „informací o životním prostředí“, která se objevuje ve společném postoji, byla převzata ze směrnice 2003/4/ES o přístupu k informacím o životním prostředí,

| — | změna 16 přesahuje ustanovení o šíření informací obsažená ve směrnici 2003/4/ES a představovala by zbytečnou administrativní zátěž, |
| --- | --- |

—

změna 16 přesahuje ustanovení o šíření informací obsažená ve směrnici 2003/4/ES a představovala by zbytečnou administrativní zátěž,

| — | změny 17 a 19 opakují ustanovení, která jsou již jasně vyjádřena v nařízení (ES) č. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

změny 17 a 19 opakují ustanovení, která jsou již jasně vyjádřena v nařízení (ES) č. 1049/2001,

| — | změny 21, 22 a 23 se jeví jako příliš normativní: orgány a subjekty by měly mít možnost samy určit, jakým způsobem chtějí zohlednit výsledky účasti veřejnosti, a to na základě obecných zásad stanovených v nařízení, |
| --- | --- |

—

změny 21, 22 a 23 se jeví jako příliš normativní: orgány a subjekty by měly mít možnost samy určit, jakým způsobem chtějí zohlednit výsledky účasti veřejnosti, a to na základě obecných zásad stanovených v nařízení,

| — | změnu 25 není možné přijmout, protože by mohla značně zpomalit postupy, |
| --- | --- |

—

změnu 25 není možné přijmout, protože by mohla značně zpomalit postupy,

| — | změny 30, 42, 47, 48, 49, 50, 52 a 53 jsou nepřijatelné, neboť Århuská úmluva ponechává na stranách, aby zvolily způsob, jakým zaručí přístup k právní ochraně. Kromě toho, že omezuje pojem „oprávněný subjekt“ na nevládní organizace, které musí splňovat celou řadu podmínek, se společný postoj pečlivě drží ustanovení obsažených v čl. 230 odst. 4 a čl. 232 odst. 3 Smlouvy o ES, jež jsou dostatečná pro zajištění souladu, |
| --- | --- |

—

změny 30, 42, 47, 48, 49, 50, 52 a 53 jsou nepřijatelné, neboť Århuská úmluva ponechává na stranách, aby zvolily způsob, jakým zaručí přístup k právní ochraně. Kromě toho, že omezuje pojem „oprávněný subjekt“ na nevládní organizace, které musí splňovat celou řadu podmínek, se společný postoj pečlivě drží ustanovení obsažených v čl. 230 odst. 4 a čl. 232 odst. 3 Smlouvy o ES, jež jsou dostatečná pro zajištění souladu,

| — | změna 51 není potřebná, neboť způsoby přístupu k veřejnému ochránci práv stanovené v článku 195 Smlouvy o ES jsou pro zajištění souladu s úmluvou dostačující, a neměly by se tudíž měnit, |
| --- | --- |

—

změna 51 není potřebná, neboť způsoby přístupu k veřejnému ochránci práv stanovené v článku 195 Smlouvy o ES jsou pro zajištění souladu s úmluvou dostačující, a neměly by se tudíž měnit,

| — | některé prvky změn 33, 35 a 58 se přijímají. Vložení odkazu na udržitelný rozvoj je však za současné situace vnímáno jako nepřiměřené s ohledem na definici práva životního prostředí, jak je vysvětleno výše v souvislosti se změnami 39, 40 a 41. Společný postoj navíc zajišťuje, že kritéria oprávněnosti pro podání žádosti (nyní článek 11) vylučují právní nejednoznačnost, |
| --- | --- |

—

některé prvky změn 33, 35 a 58 se přijímají. Vložení odkazu na udržitelný rozvoj je však za současné situace vnímáno jako nepřiměřené s ohledem na definici práva životního prostředí, jak je vysvětleno výše v souvislosti se změnami 39, 40 a 41. Společný postoj navíc zajišťuje, že kritéria oprávněnosti pro podání žádosti (nyní článek 11) vylučují právní nejednoznačnost,

| — | změna 36 ztratila své opodstatnění, protože příslušný článek byl zrušen (článek 13 v původním návrhu) a vzhledem k tomu, že bývalý článek 12 byl přepracován (nyní článek 11), |
| --- | --- |

—

změna 36 ztratila své opodstatnění, protože příslušný článek byl zrušen (článek 13 v původním návrhu) a vzhledem k tomu, že bývalý článek 12 byl přepracován (nyní článek 11),

| — | změny 37 a 38 by měly být odmítnuty, neboť ne všechny orgány a subjekty Společenství budou muset automaticky upravit své jednací řády. Pokud by toho bylo zapotřebí, je třeba, aby na to, a následně i na uplatnění nového nařízení, měly dostatek času. |
| --- | --- |

—

změny 37 a 38 by měly být odmítnuty, neboť ne všechny orgány a subjekty Společenství budou muset automaticky upravit své jednací řády. Pokud by toho bylo zapotřebí, je třeba, aby na to, a následně i na uplatnění nového nařízení, měly dostatek času.

IV.   ZÁVĚR

Rada se domnívá, že společný postoj představuje vyvážený soubor opatření, která přispějí ke sledování cílů politiky Společenství v oblasti životního prostředí uvedených v čl. 174 odst. 1 Smlouvy o ES, přičemž současně bude zajištěn soulad s požadavky Århuské úmluvy a slučitelnost s příslušnými již existujícími právními předpisy, zejména s nařízením (ES) č. 1049/2001, a to bez vytváření neoprávněných nákladů.

Očekává konstruktivní jednání s Evropským parlamentem za účelem brzkého přijetí nařízení.

---

(1)  Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 52.

---

| 25.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 264/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 264/28

---

SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 32/2005

přijatý Radou dne 18. července 2005

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ... /2005 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95

(2005/C 264 E/03)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (dále jen „předpis ISM“) byl přijat Mezinárodní námořní organizací (IMO) v roce 1993. Tento předpis se po přijetí kapitoly IX „Řízení bezpečného provozu lodí“ Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) z roku 1974 v květnu 1994 postupně stal závazným pro většinu lodí v mezinárodní plavbě. |
| --- | --- |

(1)

Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění (dále jen „předpis ISM“) byl přijat Mezinárodní námořní organizací (IMO) v roce 1993. Tento předpis se po přijetí kapitoly IX „Řízení bezpečného provozu lodí“ Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) z roku 1974 v květnu 1994 postupně stal závazným pro většinu lodí v mezinárodní plavbě.

| (2) | IMO pozměnila předpis ISM usnesením MSC.104(73) přijatým dne 5. prosince 2000. |
| --- | --- |

(2)

IMO pozměnila předpis ISM usnesením MSC.104(73) přijatým dne 5. prosince 2000.

| (3) | Pokyny pro provádění předpisu ISM správami byly přijaty na základě usnesení IMO A.788(19) dne 23. listopadu 1995. Tyto pokyny byly pozměněny usnesením A.913(22) přijatým dne 29. listopadu 2001. |
| --- | --- |

(3)

Pokyny pro provádění předpisu ISM správami byly přijaty na základě usnesení IMO A.788(19) dne 23. listopadu 1995. Tyto pokyny byly pozměněny usnesením A.913(22) přijatým dne 29. listopadu 2001.

| (4) | Na základě nařízení Rady (ES) č. 3051/95 ze dne 8. prosince 1995 o řízení bezpečnosti osobních lodí typu ro-ro (3) se předpis ISM stal závazným na úrovni Společenství s účinkem ode dne 1. července 1996 pro všechny osobní lodě typu ro-ro plující mezi přístavy členských států na pravidelných linkách, ve vnitrostátní i mezinárodní plavbě, bez ohledu na to, pod kterou vlajkou plují. Byl to první krok k zajištění jednotného a systematického provádění předpisu ISM ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(4)

Na základě nařízení Rady (ES) č. 3051/95 ze dne 8. prosince 1995 o řízení bezpečnosti osobních lodí typu ro-ro (3) se předpis ISM stal závazným na úrovni Společenství s účinkem ode dne 1. července 1996 pro všechny osobní lodě typu ro-ro plující mezi přístavy členských států na pravidelných linkách, ve vnitrostátní i mezinárodní plavbě, bez ohledu na to, pod kterou vlajkou plují. Byl to první krok k zajištění jednotného a systematického provádění předpisu ISM ve všech členských státech.

| (5) | Dne 1. července 1998 se stal předpis ISM závazným podle ustanovení kapitoly IX SOLAS pro společnosti provozující osobní lodě, včetně vysokorychlostních osobních plavidel, ropných tankerů, chemických tankerů, lodí přepravujících plyn, lodí přepravujících volně ložený náklad a vysokorychlostních nákladních plavidel o hrubé prostornosti nejméně 500 GT v mezinárodní plavbě. |
| --- | --- |

(5)

Dne 1. července 1998 se stal předpis ISM závazným podle ustanovení kapitoly IX SOLAS pro společnosti provozující osobní lodě, včetně vysokorychlostních osobních plavidel, ropných tankerů, chemických tankerů, lodí přepravujících plyn, lodí přepravujících volně ložený náklad a vysokorychlostních nákladních plavidel o hrubé prostornosti nejméně 500 GT v mezinárodní plavbě.

| (6) | Dne 1. července 2002 se stal předpis ISM závazným pro společnosti provozující jiné nákladní lodě v mezinárodní plavbě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti nejméně 500 GT. |
| --- | --- |

(6)

Dne 1. července 2002 se stal předpis ISM závazným pro společnosti provozující jiné nákladní lodě v mezinárodní plavbě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti nejméně 500 GT.

| (7) | Bezpečnost lidského života na moři a ochranu životního prostředí lze účinně zvýšit přísným a závazným uplatňováním předpisu ISM. |
| --- | --- |

(7)

Bezpečnost lidského života na moři a ochranu životního prostředí lze účinně zvýšit přísným a závazným uplatňováním předpisu ISM.

| (8) | Je žádoucí přímo použít předpis ISM na lodě plující pod vlajkou členského státu, jakož i na lodě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států. |
| --- | --- |

(8)

Je žádoucí přímo použít předpis ISM na lodě plující pod vlajkou členského státu, jakož i na lodě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států.

| (9) | Přijetí nového nařízení s přímou použitelností by mělo zajistit kontrolu dodržování předpisu ISM za předpokladu, že rozhodnutí, zda provádět předpis u lodí bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozovaných výhradně v přístavních oblastech, je ponecháno na členských státech. |
| --- | --- |

(9)

Přijetí nového nařízení s přímou použitelností by mělo zajistit kontrolu dodržování předpisu ISM za předpokladu, že rozhodnutí, zda provádět předpis u lodí bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozovaných výhradně v přístavních oblastech, je ponecháno na členských státech.

| (10) | V důsledku toho by se nařízení (ES) č. 3051/95 mělo zrušit. |
| --- | --- |

(10)

V důsledku toho by se nařízení (ES) č. 3051/95 mělo zrušit.

| (11) | Jestliže se členský stát domnívá, že dodržování konkrétních ustanovení části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí výlučně ve vnitrostátní plavbě je v praxi pro společnosti v tomto státě obtížné, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, pokud přijme opatření zabezpečující rovnocenné dosažení cílů předpisu. Pro takové lodě a společnosti může zavést alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování. |
| --- | --- |

(11)

Jestliže se členský stát domnívá, že dodržování konkrétních ustanovení části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí výlučně ve vnitrostátní plavbě je v praxi pro společnosti v tomto státě obtížné, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, pokud přijme opatření zabezpečující rovnocenné dosažení cílů předpisu. Pro takové lodě a společnosti může zavést alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování.

| (12) | Je nutné přihlédnout ke směrnici Rady 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o uplatňování mezinárodních norem pro bezpečnost lodí, zabránění znečištění a životní a pracovní podmínky na lodích, které využívají přístavy Společenství a plují ve výsostných vodách členských států (státní přístavní inspekce) (4). |
| --- | --- |

(12)

Je nutné přihlédnout ke směrnici Rady 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o uplatňování mezinárodních norem pro bezpečnost lodí, zabránění znečištění a životní a pracovní podmínky na lodích, které využívají přístavy Společenství a plují ve výsostných vodách členských států (státní přístavní inspekce) (4).

| (13) | Pro vymezení uznaných subjektů pro účely tohoto nařízení je rovněž nutné přihlédnout ke směrnici Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a dohledem nad nimi a pro související činnosti námořní správy (5), a pro stanovení oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o osobní lodě provozované ve vnitrostátní plavbě, ke směrnici Rady 98/18/ES ze dne 17. března 1998 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (6). |
| --- | --- |

(13)

Pro vymezení uznaných subjektů pro účely tohoto nařízení je rovněž nutné přihlédnout ke směrnici Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a dohledem nad nimi a pro související činnosti námořní správy (5), a pro stanovení oblasti působnosti tohoto nařízení, pokud jde o osobní lodě provozované ve vnitrostátní plavbě, ke směrnici Rady 98/18/ES ze dne 17. března 1998 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (6).

| (14) | Opatření nezbytná pro změnu přílohy II by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). |
| --- | --- |

(14)

Opatření nezbytná pro změnu přílohy II by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).

| (15) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení řízení bezpečnosti a bezpečného provozu lodí, jakož i zabránění znečištění z lodí, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(15)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení řízení bezpečnosti a bezpečného provozu lodí, jakož i zabránění znečištění z lodí, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Cíl

Cílem tohoto nařízení je posílit řízení bezpečnosti a bezpečný provoz lodí, jakož i zabránit znečištění z lodí uvedených v čl. 3 odst. 1 tím, že se zajistí, aby společnosti provozující tyto lodě dodržovaly předpis ISM pomocí těchto opatření:

| a) | zavedení, uplatňování a řádná údržba systémů řízení bezpečnosti na lodích a na pevnině společnostmi a |
| --- | --- |

a)

zavedení, uplatňování a řádná údržba systémů řízení bezpečnosti na lodích a na pevnině společnostmi a

| b) | kontrola těchto systémů správami státu vlajky a státu přístavu. |
| --- | --- |

b)

kontrola těchto systémů správami státu vlajky a státu přístavu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „předpisem ISM“ Mezinárodní předpis pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, přijatý Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení shromáždění A.741(18) ze dne 4. listopadu 1993, ve znění usnesení Výboru pro námořní bezpečnost MSC.104(73) ze dne 5. prosince 2000, a uvedený v příloze I tohoto nařízení, v platném znění; |
| --- | --- |

1.

„předpisem ISM“ Mezinárodní předpis pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, přijatý Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení shromáždění A.741(18) ze dne 4. listopadu 1993, ve znění usnesení Výboru pro námořní bezpečnost MSC.104(73) ze dne 5. prosince 2000, a uvedený v příloze I tohoto nařízení, v platném znění;

| 2. | „uznaným subjektem“ subjekt uznaný v souladu se směrnicí 94/57/ES; |
| --- | --- |

2.

„uznaným subjektem“ subjekt uznaný v souladu se směrnicí 94/57/ES;

| 3. | „společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené předpisem ISM; |
| --- | --- |

3.

„společností“ vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené předpisem ISM;

| 4. | „osobní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, přepravující více než dvanáct cestujících, nebo ponorka k přepravě osob; |
| --- | --- |

4.

„osobní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, přepravující více než dvanáct cestujících, nebo ponorka k přepravě osob;

| 5. | „cestujícím“ každá osoba kromě:






  a) | velitele lodi a členů posádky či jiných osob zaměstnaných či pracujících v jakékoli funkci na palubě lodi při provozu této lodi a |
| --- | --- | --- |

5.

„cestujícím“ každá osoba kromě:

a)

velitele lodi a členů posádky či jiných osob zaměstnaných či pracujících v jakékoli funkci na palubě lodi při provozu této lodi a

| b) | dětí mladších jednoho roku; |
| --- | --- |

b)

dětí mladších jednoho roku;

| 6. | „vysokorychlostním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo vymezené v pravidlu X-1/2 SOLAS v platném znění. Pro vysokorychlostní osobní plavidla platí omezení podle čl. 2 písm. f) směrnice 98/18/ES; |
| --- | --- |

6.

„vysokorychlostním plavidlem“ vysokorychlostní plavidlo vymezené v pravidlu X-1/2 SOLAS v platném znění. Pro vysokorychlostní osobní plavidla platí omezení podle čl. 2 písm. f) směrnice 98/18/ES;

| 7. | „nákladní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, která není osobní lodí; |
| --- | --- |

7.

„nákladní lodí“ loď, včetně vysokorychlostního plavidla, která není osobní lodí;

| 8. | „mezinárodní plavbou“ námořní plavba z přístavu členského státu nebo jakéhokoli jiného státu do přístavu mimo tento stát nebo naopak; |
| --- | --- |

8.

„mezinárodní plavbou“ námořní plavba z přístavu členského státu nebo jakéhokoli jiného státu do přístavu mimo tento stát nebo naopak;

| 9. | „vnitrostátní plavbou“ plavba v námořních oblastech z přístavu členského státu do stejného či jiného přístavu v tomto členském státě; |
| --- | --- |

9.

„vnitrostátní plavbou“ plavba v námořních oblastech z přístavu členského státu do stejného či jiného přístavu v tomto členském státě;

| 10. | „pravidelnou lodní dopravou“ řada přeplaveb, které zajišťují dopravu mezi dvěma nebo více stejnými místy, buď:






  a) | podle zveřejněného plavebního řádu nebo |
| --- | --- | --- |

10.

„pravidelnou lodní dopravou“ řada přeplaveb, které zajišťují dopravu mezi dvěma nebo více stejnými místy, buď:

a)

podle zveřejněného plavebního řádu nebo

| b) | plavbami tak pravidelnými nebo tak četnými, že tvoří zřejmou systematickou řadu; |
| --- | --- |

b)

plavbami tak pravidelnými nebo tak četnými, že tvoří zřejmou systematickou řadu;

| 11. | „osobní lodí typu ro-ro“ námořní osobní plavidlo vymezené v kapitole II-1 SOLAS v platném znění; |
| --- | --- |

11.

„osobní lodí typu ro-ro“ námořní osobní plavidlo vymezené v kapitole II-1 SOLAS v platném znění;

| 12. | „ponorkou k přepravě osob“ mobilní plavidlo pro přepravu cestujících, které pluje převážně pod vodou a které je závislé na podpoře z hladiny nebo povrchu, jako např. na hladinových lodích nebo na zařízení na pobřeží, pokud jde o kontrolu a alespoň jeden z těchto případů:






  a) | dobití zdroje elektrické energie, |
| --- | --- | --- |

12.

„ponorkou k přepravě osob“ mobilní plavidlo pro přepravu cestujících, které pluje převážně pod vodou a které je závislé na podpoře z hladiny nebo povrchu, jako např. na hladinových lodích nebo na zařízení na pobřeží, pokud jde o kontrolu a alespoň jeden z těchto případů:

a)

dobití zdroje elektrické energie,

| b) | doplnění stlačeného vzduchu, |
| --- | --- |

b)

doplnění stlačeného vzduchu,

| c) | doplnění prostředků nutných k životu; |
| --- | --- |

c)

doplnění prostředků nutných k životu;

| 13. | „mobilní vrtnou jednotkou na volném moři“ plavidlo, které je schopné provádět vrty za účelem průzkumu nebo využití podmořských zdrojů, jako například kapalné či plynné uhlovodíky, síra nebo sůl; |
| --- | --- |

13.

„mobilní vrtnou jednotkou na volném moři“ plavidlo, které je schopné provádět vrty za účelem průzkumu nebo využití podmořských zdrojů, jako například kapalné či plynné uhlovodíky, síra nebo sůl;

| 14. | „hrubou prostorností“ hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s Mezinárodní úmluvou o vyměřování lodí z roku 1969, nebo u lodí plujících výlučně ve vnitrostátní plavbě, jejichž hrubá prostornost nebyla vyměřena v souladu s uvedenou úmluvou, hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s vnitrostátními předpisy o měření prostornosti. |
| --- | --- |

14.

„hrubou prostorností“ hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s Mezinárodní úmluvou o vyměřování lodí z roku 1969, nebo u lodí plujících výlučně ve vnitrostátní plavbě, jejichž hrubá prostornost nebyla vyměřena v souladu s uvedenou úmluvou, hrubá prostornost lodi stanovená v souladu s vnitrostátními předpisy o měření prostornosti.

Článek 3

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na tyto typy lodí a na společnosti, které je provozují:

| a) | nákladní lodě a osobní lodě plující pod vlajkou členského státu a provozované v mezinárodní plavbě; |
| --- | --- |

a)

nákladní lodě a osobní lodě plující pod vlajkou členského státu a provozované v mezinárodní plavbě;

| b) | nákladní lodě a osobní lodě provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě, bez ohledu na vlajku, pod kterou plují; |
| --- | --- |

b)

nákladní lodě a osobní lodě provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě, bez ohledu na vlajku, pod kterou plují;

| c) | nákladní lodě a osobní lodě provozované mezi přístavy členských států na pravidelných námořních linkách, bez ohledu na vlajku, pod kterou plují; |
| --- | --- |

c)

nákladní lodě a osobní lodě provozované mezi přístavy členských států na pravidelných námořních linkách, bez ohledu na vlajku, pod kterou plují;

| d) | mobilní vrtné jednotky na volném moři provozované pod pravomocí členského státu. |
| --- | --- |

d)

mobilní vrtné jednotky na volném moři provozované pod pravomocí členského státu.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na tyto typy lodí nebo na společnosti, které je provozují:

| a) | válečné lodě a lodě pro přepravu vojska a jiné lodě vlastněné nebo provozované členským státem a používané pouze pro vládní neobchodní účely; |
| --- | --- |

a)

válečné lodě a lodě pro přepravu vojska a jiné lodě vlastněné nebo provozované členským státem a používané pouze pro vládní neobchodní účely;

| b) | lodě nepoháněné mechanicky, dřevěné lodě primitivní konstrukce, rekreační jachty a rekreační plavidla, ledaže by byly nebo budou vybaveny posádkou a přepravují více než 12 cestujících pro obchodní účely; |
| --- | --- |

b)

lodě nepoháněné mechanicky, dřevěné lodě primitivní konstrukce, rekreační jachty a rekreační plavidla, ledaže by byly nebo budou vybaveny posádkou a přepravují více než 12 cestujících pro obchodní účely;

| c) | rybářská plavidla; |
| --- | --- |

c)

rybářská plavidla;

| d) | nákladní lodě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti menší než 500 GT; |
| --- | --- |

d)

nákladní lodě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti menší než 500 GT;

| e) | osobní lodě jiné než osobní lodě typu ro-ro v námořních oblastech, a to třídy C a D vymezené v článku 4 směrnice 98/18/ES. |
| --- | --- |

e)

osobní lodě jiné než osobní lodě typu ro-ro v námořních oblastech, a to třídy C a D vymezené v článku 4 směrnice 98/18/ES.

Článek 4

Soulad

Členské státy zajistí, aby všechny společnosti provozující lodě spadající do působnosti tohoto nařízení dodržovaly ustanovení tohoto nařízení.

Článek 5

Požadavky na řízení bezpečnosti

Lodě uvedené v čl. 3 odst. 1 a společnosti, které je provozují, musí splňovat požadavky části A předpisu ISM.

Článek 6

Vydávání osvědčení a ověřování

Pro účely vydávání osvědčení a ověřování dodržují členské státy ustanovení části B předpisu ISM.

Článek 7

Výjimka

1.   Pokud se členský stát domnívá, že pro společnosti je v praxi obtížné dodržovat ustanovení bodů 6, 7, 9, 11 a 12 části A předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí provozovaných výlučně ve vnitrostátní plavbě v členském státě, může se zcela nebo zčásti od uvedených ustanovení odchýlit, a to uložením opatření, která zajistí rovnocenné dosažení cílů předpisu.

2.   Pokud se členský stát domnívá, že je obtížné v praxi uplatnit požadavky uvedené v článku 6, může v případě lodí a společností, u kterých byla uplatněna výjimka podle odstavce 1, stanovit alternativní postupy pro vydávání osvědčení a ověřování.

3.   Jestliže nastanou okolnosti uvedené v odstavci 1, popřípadě v odstavci 2, použije se tento postup:

| a) | dotyčný členský stát oznámí Komisi výjimku a opatření, která má v úmyslu přijmout; |
| --- | --- |

a)

dotyčný členský stát oznámí Komisi výjimku a opatření, která má v úmyslu přijmout;

| b) | jestliže je do šesti měsíců od oznámení rozhodnuto, v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2, že navrhovaná výjimka není opodstatněná nebo že navrhovaná opatření jsou nedostatečná, je uvedený členský stát povinen změnit navrhovaná opatření nebo se zdržet jejich přijetí; |
| --- | --- |

b)

jestliže je do šesti měsíců od oznámení rozhodnuto, v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2, že navrhovaná výjimka není opodstatněná nebo že navrhovaná opatření jsou nedostatečná, je uvedený členský stát povinen změnit navrhovaná opatření nebo se zdržet jejich přijetí;

| c) | členský stát přijatá opatření zveřejní společně s přímým odkazem na odstavec 1, popřípadě odstavec 2. |
| --- | --- |

c)

členský stát přijatá opatření zveřejní společně s přímým odkazem na odstavec 1, popřípadě odstavec 2.

4.   Dotyčný členský stát vydá v souladu s přílohou II bodem 5 druhým pododstavcem osvědčení o platných provozních omezeních na základě výjimky podle odstavce 1, popřípadě odstavce 2.

Článek 8

Platnost, přijetí a uznání osvědčení

1.   Doklad o shodě zůstává v platnosti nejdéle pět let ode dne vydání. Osvědčení o řízení bezpečnosti zůstává v platnosti nejdéle pět let ode dne vydání.

2.   Pro obnovení dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti se použijí příslušná ustanovení části B předpisu ISM.

3.   Členské státy přijmou doklady o shodě, prozatímní doklady o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti, které vydala správa kteréhokoliv jiného členského státu nebo uznaný subjekt jménem této správy.

4.   Členské státy přijmou doklady o shodě, prozatímní doklady o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti vydané správami třetích zemí nebo v jejich zastoupení.

U lodí provozovaných na pravidelných námořních linkách se nicméně ověří shoda dokladů o shodě, prozatímních dokladů o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti a prozatímních osvědčení o řízení bezpečnosti, vydaných v zastoupení správ třetích zemí, s předpisem ISM, jakoukoliv vhodnou formou, dotyčným členským státem (dotyčnými členskými státy) nebo v jeho (jejich) zastoupení, jen pokud nebyly vydány správou členského státu nebo uznaným subjektem.

Článek 9

Sankce

Členské státy stanoví pravidla týkající se sankcí za porušování tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek 10

Podávání zpráv

1.   Členské státy podávají Komisi každé dva roky zprávu o provádění tohoto nařízení.

2.   Komise vypracuje v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2 harmonizovaný vzor těchto zpráv.

3.   Komise s pomocí Evropské agentury pro námořní bezpečnost do šesti měsíců po obdržení zpráv členských států vypracuje souhrnnou zprávu o provádění tohoto nařízení, případně s navrhovanými opatřeními. Tato zpráva je určena Evropskému parlamentu a Radě.

Článek 11

Změny

1.   Změny předpisu ISM mohou být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) a kterým se mění nařízení o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí (8).

2.   Jakákoliv změna přílohy II se provádí v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.

Článek 12

Výbor

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízený podle článku 3 nařízení (ES) č. 2099/2002.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.

3.   Výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 13

Zrušovací ustanovení

1.   Nařízení (ES) č. 3051/95 se zrušuje s účinkem od ... (9).

2.   Prozatímní doklady o shodě, prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti, doklady o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti vydané před ... (10) zůstávají v platnosti do skončení doby své platnosti nebo do dalšího potvrzení.

Článek 14

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Pro nákladní a osobní lodě, u nichž se dosud nevyžaduje dodržování předpisu ISM, se toto nařízení použije od ... (9).

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 20.

1

(2)  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 10. března 2004 ( Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 565), společný postoj Rady ze dne 18. července 2005 a postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Úř. věst. L 320, 30.12.1995, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 157, 7.7.1995, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/84/ES (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 53).

4

(5)  Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2002/84/ES.

5

(6)  Úř. věst. L 144, 15.5.1998, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/75/ES (Úř. věst. L 190, 30.7.2003, s. 6).

6

(7)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 415/2004 (Úř. věst. L 68, 6.3.2004, s. 10).

8

(9)  Den vstupu tohoto nařízení v platnost.

9

(10)  Dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.

10

---

PŘÍLOHA I

MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI LODÍA PRO ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ (MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI (PŘEDPIS ISM))

Část A –   PROVÁDĚNÍ

| 1. | OBECNÁ USTANOVENÍ |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Definice |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Cíle |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Použití |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Funkční požadavky na činnost systému řízení bezpečnosti |
| --- | --- |

1.4

| 2. | ZÁSADY BEZPEČNOSTI A OCHRANY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ |
| --- | --- |

2.

| 3. | ODPOVĚDNOST A PRAVOMOC SPOLEČNOSTI |
| --- | --- |

3.

| 4. | URČENÁ OSOBA NEBO OSOBY |
| --- | --- |

4.

| 5. | ODPOVĚDNOST A PRAVOMOC VELITELE LODI |
| --- | --- |

5.

| 6. | ZDROJE A PRACOVNÍCI |
| --- | --- |

6.

| 7. | VYPRACOVÁNÍ PLÁNŮ PROVOZNÍCH OPERACÍ NA LODI |
| --- | --- |

7.

| 8. | PŘIPRAVENOST NA NOUZOVÉ SITUACE |
| --- | --- |

8.

| 9. | ZPRÁVY A ANALÝZY PŘI NESROVNALOSTECH, NEHODÁCH A NEBEZPEČNÝCH UDÁLOSTECH |
| --- | --- |

9.

| 10. | ÚDRŽBA LODI A VYBAVENÍ |
| --- | --- |

10.

| 11. | DOKUMENTACE |
| --- | --- |

11.

| 12. | OVĚŘOVÁNÍ, REVIZE A HODNOCENÍ PROVÁDĚNÉ SPOLEČNOSTÍ |
| --- | --- |

12.

ČÁST B –   VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A OVĚŘOVÁNÍ

| 13. | VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A PRAVIDELNÉ OVĚŘOVÁNÍ |
| --- | --- |

13.

| 14. | VYDÁVÁNÍ PROZATÍMNÍCH OSVĚDČENÍ |
| --- | --- |

14.

| 15. | OVĚŘOVÁNÍ |
| --- | --- |

15.

| 16. | FORMULÁŘE OSVĚDČENÍ |
| --- | --- |

16.

MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI LODÍ A PRO ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ (MEZINÁRODNÍ PŘEDPIS PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI (PŘEDPIS ISM))

Část A –   PROVÁDĚNÍ

1.   OBECNÁ USTANOVENÍ

1.1   Definice

Pro části A a B tohoto předpisu se použijí tyto definice:

| 1.1.1 | „Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti (předpisem ISM)“ se rozumí Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění, jak jej přijalo shromáždění a jak jej případně pozměnila organizace; |
| --- | --- |

1.1.1

„Mezinárodním předpisem pro řízení bezpečnosti (předpisem ISM)“ se rozumí Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti lodí a pro zabránění znečištění, jak jej přijalo shromáždění a jak jej případně pozměnila organizace;

| 1.1.2 | „společností“ se rozumí vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené tímto předpisem; |
| --- | --- |

1.1.2

„společností“ se rozumí vlastník lodi nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal od vlastníka lodi odpovědnost za její provoz a který se při převzetí této odpovědnosti zavázal, že převezme veškeré povinnosti a odpovědnosti uložené tímto předpisem;

| 1.1.3 | „správou“ se rozumí vláda státu, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout; |
| --- | --- |

1.1.3

„správou“ se rozumí vláda státu, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout;

| 1.1.4 | „systémem řízení bezpečnosti“ se rozumí členěný a dokumentovaný systém umožňující pracovníkům společnosti účinně provádět politiku společnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

1.1.4

„systémem řízení bezpečnosti“ se rozumí členěný a dokumentovaný systém umožňující pracovníkům společnosti účinně provádět politiku společnosti v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 1.1.5 | „dokladem o shodě“ se rozumí dokument vydaný společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.1.5

„dokladem o shodě“ se rozumí dokument vydaný společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu;

| 1.1.6 | „osvědčením o řízení bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný lodi, který potvrzuje, že společnost a řídící pracovníci dotyčné lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti; |
| --- | --- |

1.1.6

„osvědčením o řízení bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný lodi, který potvrzuje, že společnost a řídící pracovníci dotyčné lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti;

| 1.1.7 | „objektivními důkazy“ se rozumí kvantitativní nebo kvalitativní informace, záznamy nebo výkazy o faktech týkající se bezpečnosti nebo existence a provádění určitého prvku systému řízení bezpečnosti, které jsou založené na zjištění, měření nebo zkoušce a mohou být ověřeny; |
| --- | --- |

1.1.7

„objektivními důkazy“ se rozumí kvantitativní nebo kvalitativní informace, záznamy nebo výkazy o faktech týkající se bezpečnosti nebo existence a provádění určitého prvku systému řízení bezpečnosti, které jsou založené na zjištění, měření nebo zkoušce a mohou být ověřeny;

| 1.1.8 | „zjištěním“ se rozumí fakta zjištěná během auditu řízení bezpečnosti a řádně doložená objektivními důkazy; |
| --- | --- |

1.1.8

„zjištěním“ se rozumí fakta zjištěná během auditu řízení bezpečnosti a řádně doložená objektivními důkazy;

| 1.1.9 | „nesrovnalostí“ se rozumí zjištěná situace, kdy objektivní důkazy naznačují neplnění předepsaného požadavku; |
| --- | --- |

1.1.9

„nesrovnalostí“ se rozumí zjištěná situace, kdy objektivní důkazy naznačují neplnění předepsaného požadavku;

| 1.1.10 | „závažnou nesrovnalostí“ se rozumí zjistitelná odchylka od provádění, která představuje závažné ohrožení bezpečnosti pracovníků nebo lodi nebo závažné riziko pro životní prostředí a která vyžaduje okamžitá nápravná opatření; zahrnuje i nedostatečně účinné a systematické provádění požadavku tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.1.10

„závažnou nesrovnalostí“ se rozumí zjistitelná odchylka od provádění, která představuje závažné ohrožení bezpečnosti pracovníků nebo lodi nebo závažné riziko pro životní prostředí a která vyžaduje okamžitá nápravná opatření; zahrnuje i nedostatečně účinné a systematické provádění požadavku tohoto předpisu;

| 1.1.11 | „výročním dnem“ se rozumí den a měsíc každého roku, jež odpovídají dni skončení platnosti příslušného dokladu nebo osvědčení; |
| --- | --- |

1.1.11

„výročním dnem“ se rozumí den a měsíc každého roku, jež odpovídají dni skončení platnosti příslušného dokladu nebo osvědčení;

| 1.1.12 | „úmluvou“ se rozumí Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 v platném znění. |
| --- | --- |

1.1.12

„úmluvou“ se rozumí Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 v platném znění.

1.2.   Cíle

| 1.2.1 | Cílem předpisu je zajistit bezpečnost na moři, zabránit zranění lidí nebo ztrátám na životech a vyhnout se škodám na životním prostředí, zejména mořském prostředí, a škodám na majetku; |
| --- | --- |

1.2.1

Cílem předpisu je zajistit bezpečnost na moři, zabránit zranění lidí nebo ztrátám na životech a vyhnout se škodám na životním prostředí, zejména mořském prostředí, a škodám na majetku;

| 1.2.2 | V oblasti řízení bezpečnosti by společnost měla mít mimo jiné tyto cíle:






  1.2.2.1 | zajištění bezpečných postupů při provozu lodi a zajištění bezpečného pracovního prostředí; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

V oblasti řízení bezpečnosti by společnost měla mít mimo jiné tyto cíle:

1.2.2.1

zajištění bezpečných postupů při provozu lodi a zajištění bezpečného pracovního prostředí;

| 1.2.2.2 | zavedení bezpečnostních opatření proti všem zjištěným rizikům a |
| --- | --- |

1.2.2.2

zavedení bezpečnostních opatření proti všem zjištěným rizikům a

| 1.2.2.3 | trvalé zlepšování dovedností pracovníků na pevnině a na lodích v oblasti řízení bezpečnosti, včetně přípravy na nouzové situace v souvislosti s bezpečností a ochranou životního prostředí. |
| --- | --- |

1.2.2.3

trvalé zlepšování dovedností pracovníků na pevnině a na lodích v oblasti řízení bezpečnosti, včetně přípravy na nouzové situace v souvislosti s bezpečností a ochranou životního prostředí.

| 1.2.3 | Systém řízení bezpečnosti by měl zajistit:






  1.2.3.1 | soulad se závaznými pravidly a nařízeními a |
| --- | --- | --- |

1.2.3

Systém řízení bezpečnosti by měl zajistit:

1.2.3.1

soulad se závaznými pravidly a nařízeními a

| 1.2.3.2 | aby byly brány v úvahu platné předpisy, pokyny a normy doporučené organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu. |
| --- | --- |

1.2.3.2

aby byly brány v úvahu platné předpisy, pokyny a normy doporučené organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu.

1.3   Použití

Požadavky tohoto předpisu lze použít na všechny lodě.

1.4   Funkční požadavky na činnost systému řízení bezpečnosti

Každá společnost by měla vypracovat, zavést a udržovat systém řízení bezpečnosti zahrnující tyto funkční požadavky:

| 1.4.1 | zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

1.4.1

zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 1.4.2 | pokyny a postupy zajišťující bezpečný provoz lodí a ochranu životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními normami a právními předpisy státu vlajky; |
| --- | --- |

1.4.2

pokyny a postupy zajišťující bezpečný provoz lodí a ochranu životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními normami a právními předpisy státu vlajky;

| 1.4.3 | vymezené úrovně pravomoci a způsoby dorozumívání mezi pracovníky na pevnině a na lodi, stejně jako mezi pracovníky navzájem, jak na pevnině, tak na lodi; |
| --- | --- |

1.4.3

vymezené úrovně pravomoci a způsoby dorozumívání mezi pracovníky na pevnině a na lodi, stejně jako mezi pracovníky navzájem, jak na pevnině, tak na lodi;

| 1.4.4 | postupy při podávání zpráv o nehodách a o nesrovnalostech vůči ustanovením tohoto předpisu; |
| --- | --- |

1.4.4

postupy při podávání zpráv o nehodách a o nesrovnalostech vůči ustanovením tohoto předpisu;

| 1.4.5 | postupy k zajištění připravenosti a reakce na nouzové situace a |
| --- | --- |

1.4.5

postupy k zajištění připravenosti a reakce na nouzové situace a

| 1.4.6 | postupy vnitřních auditů a revizí řízení. |
| --- | --- |

1.4.6

postupy vnitřních auditů a revizí řízení.

2.   ZÁSADY BEZPEČNOSTI A OCHRANY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

| 2.1 | Společnost by měla vypracovat zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí popisující, jak bude dosahováno cílů uvedených v bodě 1.2. |
| --- | --- |

2.1

Společnost by měla vypracovat zásady bezpečnosti a ochrany životního prostředí popisující, jak bude dosahováno cílů uvedených v bodě 1.2.

| 2.2 | Společnost by měla zajistit plnění a dodržování těchto zásad na všech úrovních organizace, jak na lodi, tak na pevnině. |
| --- | --- |

2.2

Společnost by měla zajistit plnění a dodržování těchto zásad na všech úrovních organizace, jak na lodi, tak na pevnině.

3.   ODPOVĚDNOST A PRAVOMOC SPOLEČNOSTI

| 3.1 | Jestliže subjektem odpovědným za provoz lodi je někdo jiný než vlastník, musí vlastník informovat správu o úplném jménu a dalších údajích o tomto subjektu. |
| --- | --- |

3.1

Jestliže subjektem odpovědným za provoz lodi je někdo jiný než vlastník, musí vlastník informovat správu o úplném jménu a dalších údajích o tomto subjektu.

| 3.2 | Společnost by měla vymezit a dokumentovat odpovědnost, pravomoc a vzájemné vztahy mezi všemi pracovníky, kteří řídí, vykonávají a ověřují činnosti týkající se bezpečnosti a zabránění znečištění nebo činnosti, které bezpečnost a zabránění znečištění ovlivňují. |
| --- | --- |

3.2

Společnost by měla vymezit a dokumentovat odpovědnost, pravomoc a vzájemné vztahy mezi všemi pracovníky, kteří řídí, vykonávají a ověřují činnosti týkající se bezpečnosti a zabránění znečištění nebo činnosti, které bezpečnost a zabránění znečištění ovlivňují.

| 3.3 | Společnost odpovídá za poskytování dostatečných zdrojů a podpory na pevnině s cílem umožnit určené osobě nebo osobám plnit jejich funkce. |
| --- | --- |

3.3

Společnost odpovídá za poskytování dostatečných zdrojů a podpory na pevnině s cílem umožnit určené osobě nebo osobám plnit jejich funkce.

4.   URČENÁ OSOBA NEBO OSOBY

K zajištění bezpečnosti provozu každé lodi a k zajištění vazby mezi společností a osobami na lodi by každá společnost měla podle potřeby určit osobu nebo osoby na pevnině, které mají přímý přístup k nejvyšším úrovním řízení. Odpovědnost a pravomoc určené osoby nebo osob by měly zahrnovat sledování aspektů bezpečnosti a zabránění znečištění při provozu každé lodi a zajištění dostatečných zdrojů a podpory z pevniny dle potřeby.

5.   ODPOVĚDNOST A PRAVOMOC VELITELE LODI

| 5.1 | Společnost by měla jasně vymezit a dokumentovat odpovědnost velitele lodi, co se týče:






  5.1.1 | provádění politiky společnosti týkající se bezpečnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- | --- |

5.1

Společnost by měla jasně vymezit a dokumentovat odpovědnost velitele lodi, co se týče:

5.1.1

provádění politiky společnosti týkající se bezpečnosti a ochrany životního prostředí;

| 5.1.2 | motivování posádky k dodržování této politiky; |
| --- | --- |

5.1.2

motivování posádky k dodržování této politiky;

| 5.1.3 | vydávání příslušných rozkazů a pokynů jasným a jednoduchým způsobem; |
| --- | --- |

5.1.3

vydávání příslušných rozkazů a pokynů jasným a jednoduchým způsobem;

| 5.1.4 | kontrolování, zda jsou stanovené požadavky plněny a |
| --- | --- |

5.1.4

kontrolování, zda jsou stanovené požadavky plněny a

| 5.1.5 | revize systému řízení bezpečnosti a oznamování jeho nedostatků řídícím strukturám na pevnině. |
| --- | --- |

5.1.5

revize systému řízení bezpečnosti a oznamování jeho nedostatků řídícím strukturám na pevnině.

| 5.2 | Společnost by měla zajistit, aby systém řízení bezpečnosti fungující na lodi kladl jasný důraz na pravomoci velitele lodi. Společnost by měla v systému řízení bezpečnosti stanovit, že velitel lodi má nejvyšší pravomoc a odpovědnost činit rozhodnutí ohledně bezpečnosti a zabránění znečištění a žádat v případě potřeby podporu společnosti. |
| --- | --- |

5.2

Společnost by měla zajistit, aby systém řízení bezpečnosti fungující na lodi kladl jasný důraz na pravomoci velitele lodi. Společnost by měla v systému řízení bezpečnosti stanovit, že velitel lodi má nejvyšší pravomoc a odpovědnost činit rozhodnutí ohledně bezpečnosti a zabránění znečištění a žádat v případě potřeby podporu společnosti.

6.   ZDROJE A PRACOVNÍCI

| 6.1 | Společnost by měla zajistit, aby velitel lodi:






  6.1.1 | měl pro velení řádnou kvalifikaci; |
| --- | --- | --- |

6.1

Společnost by měla zajistit, aby velitel lodi:

6.1.1

měl pro velení řádnou kvalifikaci;

| 6.1.2 | byl plně obeznámen se systémem řízení bezpečnosti společnosti a |
| --- | --- |

6.1.2

byl plně obeznámen se systémem řízení bezpečnosti společnosti a

| 6.1.3 | získal nezbytnou podporu tak, aby mohl bezpečně vykonávat své povinnosti velitele lodi. |
| --- | --- |

6.1.3

získal nezbytnou podporu tak, aby mohl bezpečně vykonávat své povinnosti velitele lodi.

| 6.2 | Společnost by měla zajistit, aby každá loď byla obsazena v souladu s vnitrostátními a mezinárodními požadavky posádkou kvalifikovaných a zdravotně způsobilých námořníků, kteří jsou držiteli osvědčení. |
| --- | --- |

6.2

Společnost by měla zajistit, aby každá loď byla obsazena v souladu s vnitrostátními a mezinárodními požadavky posádkou kvalifikovaných a zdravotně způsobilých námořníků, kteří jsou držiteli osvědčení.

| 6.3 | Společnost by měla zavést takové postupy, aby noví pracovníci a pracovníci převedení na nové úkoly, které se dotýkají bezpečnosti a ochrany životního prostředí, byli řádně seznámeni se svými povinnostmi.
  Pokyny, které je nezbytné vydat pro plavbu, by se měly určit, zdokumentovat a vydat ještě před vyplutím lodi. |
| --- | --- |

6.3

Společnost by měla zavést takové postupy, aby noví pracovníci a pracovníci převedení na nové úkoly, které se dotýkají bezpečnosti a ochrany životního prostředí, byli řádně seznámeni se svými povinnostmi.

Pokyny, které je nezbytné vydat pro plavbu, by se měly určit, zdokumentovat a vydat ještě před vyplutím lodi.

| 6.4 | Společnost by měla zajistit, aby všichni pracovníci obsluhující systém řízení bezpečnosti společnosti dostatečně rozuměli příslušným pravidlům, nařízením, předpisům a pokynům. |
| --- | --- |

6.4

Společnost by měla zajistit, aby všichni pracovníci obsluhující systém řízení bezpečnosti společnosti dostatečně rozuměli příslušným pravidlům, nařízením, předpisům a pokynům.

| 6.5 | Společnost by měla zavést a dodržovat postupy, kterými lze zjistit veškeré požadavky na školení zajišťující činnost systému řízení bezpečnosti, a měla by zajistit, aby toto školení bylo poskytnuto všem dotyčným pracovníkům. |
| --- | --- |

6.5

Společnost by měla zavést a dodržovat postupy, kterými lze zjistit veškeré požadavky na školení zajišťující činnost systému řízení bezpečnosti, a měla by zajistit, aby toto školení bylo poskytnuto všem dotyčným pracovníkům.

| 6.6 | Společnost by měla zavést postupy, které pracovníkům na lodi poskytnou příslušné informace o systému řízení bezpečnosti v pracovním jazyce nebo v jazycích, kterým pracovníci rozumí. |
| --- | --- |

6.6

Společnost by měla zavést postupy, které pracovníkům na lodi poskytnou příslušné informace o systému řízení bezpečnosti v pracovním jazyce nebo v jazycích, kterým pracovníci rozumí.

| 6.7 | Společnost by měla zajistit, aby pracovníci na lodi při vykonávání svých povinností spojených se systémem řízení bezpečnosti byli schopni navzájem se účinně dorozumívat. |
| --- | --- |

6.7

Společnost by měla zajistit, aby pracovníci na lodi při vykonávání svých povinností spojených se systémem řízení bezpečnosti byli schopni navzájem se účinně dorozumívat.

7.   VYPRACOVÁNÍ PLÁNŮ PROVOZNÍCH OPERACÍ NA LODI

Společnost by měla zavést postupy k přípravě plánů a pokynů pro rozhodující činnosti lodi, včetně případných kontrolních seznamů, týkajících se bezpečnosti lodi a zabránění znečištění. Měly by se vymezit různé úkoly s tím související a měly by se přidělit kvalifikovaným pracovníkům.

8.   PŘIPRAVENOST NA NOUZOVÉ SITUACE

| 8.1 | Společnost by měla zavést postupy sloužící k zjišťování a popisu potenciálních nouzových situací na lodi a k reakci na ně. |
| --- | --- |

8.1

Společnost by měla zavést postupy sloužící k zjišťování a popisu potenciálních nouzových situací na lodi a k reakci na ně.

| 8.2 | Společnost by měla zavést programy pro nácvik a cvičení pro přípravu na nouzové situace. |
| --- | --- |

8.2

Společnost by měla zavést programy pro nácvik a cvičení pro přípravu na nouzové situace.

| 8.3 | Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat opatření zajišťující, aby organizace společnosti mohla kdykoliv reagovat na ohrožení, nehody a nouzové situace lodí společnosti. |
| --- | --- |

8.3

Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat opatření zajišťující, aby organizace společnosti mohla kdykoliv reagovat na ohrožení, nehody a nouzové situace lodí společnosti.

9.   ZPRÁVY A ANALÝZY PŘI NESROVNALOSTECH, NEHODÁCH A NEBEZPEČNÝCH UDÁLOSTECH

| 9.1 | Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat postupy zajišťující, aby nesrovnalosti, nehody a nebezpečné události byly hlášeny společnosti, prošetřeny a analyzovány s cílem zvýšit bezpečnost a zabránit znečištění. |
| --- | --- |

9.1

Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat postupy zajišťující, aby nesrovnalosti, nehody a nebezpečné události byly hlášeny společnosti, prošetřeny a analyzovány s cílem zvýšit bezpečnost a zabránit znečištění.

| 9.2 | Společnost by měla zavést postupy k uplatňování nápravných opatření. |
| --- | --- |

9.2

Společnost by měla zavést postupy k uplatňování nápravných opatření.

10.   ÚDRŽBA LODI A VYBAVENÍ

| 10.1 | Společnost by měla zavést postupy zajišťující udržování lodi v souladu s příslušnými pravidly a předpisy a s veškerými dodatečnými požadavky, které může společnost stanovit. |
| --- | --- |

10.1

Společnost by měla zavést postupy zajišťující udržování lodi v souladu s příslušnými pravidly a předpisy a s veškerými dodatečnými požadavky, které může společnost stanovit.

| 10.2 | Při plnění těchto požadavků by společnost měla zajistit, aby:






  10.2.1 | inspekce byly prováděny v odpovídajících intervalech; |
| --- | --- | --- |

10.2

Při plnění těchto požadavků by společnost měla zajistit, aby:

10.2.1

inspekce byly prováděny v odpovídajících intervalech;

| 10.2.2 | veškeré nesrovnalosti byly hlášeny spolu s uvedením možné příčiny, pokud je známa; |
| --- | --- |

10.2.2

veškeré nesrovnalosti byly hlášeny spolu s uvedením možné příčiny, pokud je známa;

| 10.2.3 | byla přijata vhodná nápravná opatření a |
| --- | --- |

10.2.3

byla přijata vhodná nápravná opatření a

| 10.2.4 | byly vedeny záznamy o těchto činnostech. |
| --- | --- |

10.2.4

byly vedeny záznamy o těchto činnostech.

| 10.3 | Společnost by měla do systému řízení bezpečnosti zavést postupy k určování zařízení a technických systémů, jejichž náhlá porucha může vést k situacím ohrožení. Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat specifická opatření zaměřená na podporu spolehlivosti těchto zařízení nebo systémů. Mezi tato opatření by mělo patřit pravidelné přezkušování činnosti zařízení nebo technických systémů, které jsou v pohotovosti a nejsou trvale používány. |
| --- | --- |

10.3

Společnost by měla do systému řízení bezpečnosti zavést postupy k určování zařízení a technických systémů, jejichž náhlá porucha může vést k situacím ohrožení. Systém řízení bezpečnosti by měl zahrnovat specifická opatření zaměřená na podporu spolehlivosti těchto zařízení nebo systémů. Mezi tato opatření by mělo patřit pravidelné přezkušování činnosti zařízení nebo technických systémů, které jsou v pohotovosti a nejsou trvale používány.

| 10.4 | Prohlídky zmíněné v bodě 10.2, stejně jako opatření podle bodu 10.3, by měly být začleněny do běžné provozní údržby lodi. |
| --- | --- |

10.4

Prohlídky zmíněné v bodě 10.2, stejně jako opatření podle bodu 10.3, by měly být začleněny do běžné provozní údržby lodi.

11.   DOKUMENTACE

| 11.1 | Společnost by měla vypracovat a zachovávat postupy umožňující kontrolu veškerých dokumentů a údajů, které se vztahují k systému řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

11.1

Společnost by měla vypracovat a zachovávat postupy umožňující kontrolu veškerých dokumentů a údajů, které se vztahují k systému řízení bezpečnosti.

| 11.2 | Společnost by měla zajistit, aby:






  11.2.1 | byly na všech příslušných místech k dispozici platné dokumenty; |
| --- | --- | --- |

11.2

Společnost by měla zajistit, aby:

11.2.1

byly na všech příslušných místech k dispozici platné dokumenty;

| 11.2.2 | změny dokumentů byly revidovány a schvalovány oprávněnými pracovníky a |
| --- | --- |

11.2.2

změny dokumentů byly revidovány a schvalovány oprávněnými pracovníky a

| 11.2.3 | zastaralé dokumenty byly rychle odstraněny. |
| --- | --- |

11.2.3

zastaralé dokumenty byly rychle odstraněny.

| 11.3 | Dokumenty užívané k popisu a uplatňování systému řízení bezpečnosti mohou být společně nazývány jako „příručka pro řízení bezpečnosti“. Dokumentace by měla být vedena formou, kterou společnost považuje za nejúčinnější. Na každé lodi by měla být uložena veškerá dokumentace, která dané lodi přísluší. |
| --- | --- |

11.3

Dokumenty užívané k popisu a uplatňování systému řízení bezpečnosti mohou být společně nazývány jako „příručka pro řízení bezpečnosti“. Dokumentace by měla být vedena formou, kterou společnost považuje za nejúčinnější. Na každé lodi by měla být uložena veškerá dokumentace, která dané lodi přísluší.

12.   OVĚŘOVÁNÍ, REVIZE A HODNOCENÍ PROVÁDĚNÉ SPOLEČNOSTÍ

| 12.1 | Společnost by měla provádět vnitřní bezpečnostní audity s cílem ověřit, zda jsou činnosti spojené s bezpečností a zabráněním znečištění v souladu se systémem řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

12.1

Společnost by měla provádět vnitřní bezpečnostní audity s cílem ověřit, zda jsou činnosti spojené s bezpečností a zabráněním znečištění v souladu se systémem řízení bezpečnosti.

| 12.2 | Společnost by měla pravidelně vyhodnocovat účinnost systému řízení bezpečnosti a v případě potřeby jej revidovat v souladu s postupy zavedenými společností. |
| --- | --- |

12.2

Společnost by měla pravidelně vyhodnocovat účinnost systému řízení bezpečnosti a v případě potřeby jej revidovat v souladu s postupy zavedenými společností.

| 12.3 | Audit a možná nápravná opatření by se měly provádět v souladu s dokumentovanými postupy. |
| --- | --- |

12.3

Audit a možná nápravná opatření by se měly provádět v souladu s dokumentovanými postupy.

| 12.4 | Pracovníci provádějící audit by měli být nezávislí na oblastech, které jsou předmětem auditu, pokud to nevylučuje velikost a povaha společnosti. |
| --- | --- |

12.4

Pracovníci provádějící audit by měli být nezávislí na oblastech, které jsou předmětem auditu, pokud to nevylučuje velikost a povaha společnosti.

| 12.5 | Na výsledky auditů a revizí by měli být upozorňováni pracovníci odpovídající za dané oblasti. |
| --- | --- |

12.5

Na výsledky auditů a revizí by měli být upozorňováni pracovníci odpovídající za dané oblasti.

| 12.6 | Řídící pracovníci odpovídající za dané oblasti by měli přijmout včasná nápravná opatření týkající se zjištěných nedostatků. |
| --- | --- |

12.6

Řídící pracovníci odpovídající za dané oblasti by měli přijmout včasná nápravná opatření týkající se zjištěných nedostatků.

ČÁST B –   VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A OVĚŘOVÁNÍ

13.   VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A Pravidelné OVĚŘOVÁNÍ

| 13.1 | Loď by měla být provozována společností, které byl vydán doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě v souladu s bodem 14.1, jež se týká dané lodi. |
| --- | --- |

13.1

Loď by měla být provozována společností, které byl vydán doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě v souladu s bodem 14.1, jež se týká dané lodi.

| 13.2 | Správa, subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, jiná vláda, která je stranou úmluvy, by měly vydat doklad o shodě každé společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, na dobu stanovenou správou, přičemž tato doba by neměla překročit pět let. Tento doklad by měl být přijímán jako důkaz, že společnost je schopna vyhovět požadavkům tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.2

Správa, subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, jiná vláda, která je stranou úmluvy, by měly vydat doklad o shodě každé společnosti, která vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, na dobu stanovenou správou, přičemž tato doba by neměla překročit pět let. Tento doklad by měl být přijímán jako důkaz, že společnost je schopna vyhovět požadavkům tohoto předpisu.

| 13.3 | Doklad o shodě platí pouze pro typy lodí výslovně uvedené v dokladu. Tento údaj by měl být založen na typech lodí, pro které bylo provedeno počáteční ověření. Další typy lodí by se měly doplňovat pouze po ověření toho, že společnost vyhovuje požadavkům tohoto předpisu použitelným pro tyto typy lodí. V této souvislosti se typy lodí rozumí ty typy, které jsou uvedeny v pravidle IX/1 úmluvy. |
| --- | --- |

13.3

Doklad o shodě platí pouze pro typy lodí výslovně uvedené v dokladu. Tento údaj by měl být založen na typech lodí, pro které bylo provedeno počáteční ověření. Další typy lodí by se měly doplňovat pouze po ověření toho, že společnost vyhovuje požadavkům tohoto předpisu použitelným pro tyto typy lodí. V této souvislosti se typy lodí rozumí ty typy, které jsou uvedeny v pravidle IX/1 úmluvy.

| 13.4 | Platnost dokladu o shodě by měla být každý rok ověřena správou nebo subjektem uznaným touto správou nebo, na žádost této správy, vládou jiného signatářského státu během tří měsíců před nebo tří měsíců po výročním dni. |
| --- | --- |

13.4

Platnost dokladu o shodě by měla být každý rok ověřena správou nebo subjektem uznaným touto správou nebo, na žádost této správy, vládou jiného signatářského státu během tří měsíců před nebo tří měsíců po výročním dni.

13.5   Doklad o shodě by měl být správou nebo, na její žádost, vládou signatářského státu, která doklad vydala, odňat, jestliže o roční ověření podle bodu 13.4 není požádáno nebo jestliže existuje důkaz o zásadních nesrovnalostech vůči tomuto předpisu.

| 13.5.1 | Je-li doklad o shodě odňat, měla by být rovněž odňata všechna související osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.5.1

Je-li doklad o shodě odňat, měla by být rovněž odňata všechna související osvědčení o řízení bezpečnosti nebo prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.6 | Kopie dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu správou uznanému, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno. |
| --- | --- |

13.6

Kopie dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu správou uznanému, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno.

| 13.7 | Osvědčení o řízení bezpečnosti by na dobu, která by neměla překročit pět let, měla lodi vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu. Osvědčení o řízení bezpečnosti by se mělo vydat po ověření toho, že společnost a její řídící pracovníci na lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti. Toto osvědčení by se mělo přijímat jako důkaz, že loď vyhovuje požadavkům tohoto předpisu. |
| --- | --- |

13.7

Osvědčení o řízení bezpečnosti by na dobu, která by neměla překročit pět let, měla lodi vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu. Osvědčení o řízení bezpečnosti by se mělo vydat po ověření toho, že společnost a její řídící pracovníci na lodi provozují loď v souladu se schváleným systémem řízení bezpečnosti. Toto osvědčení by se mělo přijímat jako důkaz, že loď vyhovuje požadavkům tohoto předpisu.

| 13.8 | Platnost osvědčení o řízení bezpečnosti by měla být předmětem alespoň jednoho průběžného ověření správou, subjektem uznaným správou nebo, na žádost správy, vládou jiného signatářského státu. Jestliže má být provedeno jen jedno průběžné ověření a doba platnosti osvědčení o řízení bezpečnosti je pět let, mělo by se toto průběžné ověření uskutečnit mezi druhým a třetím výročním dnem vydání osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.8

Platnost osvědčení o řízení bezpečnosti by měla být předmětem alespoň jednoho průběžného ověření správou, subjektem uznaným správou nebo, na žádost správy, vládou jiného signatářského státu. Jestliže má být provedeno jen jedno průběžné ověření a doba platnosti osvědčení o řízení bezpečnosti je pět let, mělo by se toto průběžné ověření uskutečnit mezi druhým a třetím výročním dnem vydání osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.9 | Kromě požadavků bodu 13.5.1 by správa nebo, na její žádost, vláda signatářského státu, která osvědčení o řízení bezpečnosti vydala, měla toto osvědčení odejmout, jestliže není požádáno o průběžné ověření podle bodu 13.8 nebo jestliže existuje důkaz o závažné nesrovnalosti vůči tomuto předpisu. |
| --- | --- |

13.9

Kromě požadavků bodu 13.5.1 by správa nebo, na její žádost, vláda signatářského státu, která osvědčení o řízení bezpečnosti vydala, měla toto osvědčení odejmout, jestliže není požádáno o průběžné ověření podle bodu 13.8 nebo jestliže existuje důkaz o závažné nesrovnalosti vůči tomuto předpisu.

| 13.10 | Bez ohledu na požadavky bodů 13.2 a 13.7, jestliže je obnovení ověření dokončeno do tří měsíců přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, by nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti měly platit ode dne dokončení obnovení ověření po dobu nepřevyšující pět let ode dne skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

13.10

Bez ohledu na požadavky bodů 13.2 a 13.7, jestliže je obnovení ověření dokončeno do tří měsíců přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, by nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti měly platit ode dne dokončení obnovení ověření po dobu nepřevyšující pět let ode dne skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti.

| 13.11 | Jestliže je obnovení ověření dokončeno více než tři měsíce přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti by měly platit po dobu nepřevyšující pět let ode dne, kdy bylo dokončeno obnovení ověření. |
| --- | --- |

13.11

Jestliže je obnovení ověření dokončeno více než tři měsíce přede dnem skončení platnosti stávajícího dokladu o shodě nebo osvědčení o řízení bezpečnosti, nový doklad o shodě nebo nové osvědčení o řízení bezpečnosti by měly platit po dobu nepřevyšující pět let ode dne, kdy bylo dokončeno obnovení ověření.

14.   VYDÁVÁNÍ PROZATÍMNÍCH OSVĚDČENÍ

| 14.1 | V zájmu usnadnění počátečního provádění tohoto předpisu může být vydán prozatímní doklad o shodě, jestliže:






  1. | společnost je nově zřízena nebo |
| --- | --- | --- |

14.1

V zájmu usnadnění počátečního provádění tohoto předpisu může být vydán prozatímní doklad o shodě, jestliže:

1.

společnost je nově zřízena nebo

| 2. | nové typy lodí jsou doplněny do stávajícího dokladu o shodě, po ověření toho, že společnost disponuje systémem řízení bezpečnosti, který splňuje cíle bodu 1.2.3 tohoto předpisu, pokud společnost během doby platnosti prozatímního dokladu o shodě předloží plány o zavedení systému řízení bezpečnosti, který vyhovuje všem požadavkům tohoto předpisu. Tento prozatímní doklad o shodě by měla správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu vydat na dobu nepřekračující 12 měsíců. Kopie prozatímního dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu uznanému správou, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno. |
| --- | --- |

2.

nové typy lodí jsou doplněny do stávajícího dokladu o shodě, po ověření toho, že společnost disponuje systémem řízení bezpečnosti, který splňuje cíle bodu 1.2.3 tohoto předpisu, pokud společnost během doby platnosti prozatímního dokladu o shodě předloží plány o zavedení systému řízení bezpečnosti, který vyhovuje všem požadavkům tohoto předpisu. Tento prozatímní doklad o shodě by měla správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu vydat na dobu nepřekračující 12 měsíců. Kopie prozatímního dokladu o shodě by měla být uložena na lodi, aby ji velitel lodi mohl na požádání předložit k ověření správě nebo subjektu uznanému správou, nebo pro účely kontroly podle pravidla IX/6.2 úmluvy. Ověření pravosti nebo správnosti kopie dokladu není požadováno.

| 14.2 | Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti může být vydáno:






  1. | novým lodím při jejich dodání; |
| --- | --- | --- |

14.2

Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti může být vydáno:

1.

novým lodím při jejich dodání;

| 2. | jestliže společnost přebírá odpovědnost za provoz lodi, která je pro společnost nová, nebo |
| --- | --- |

2.

jestliže společnost přebírá odpovědnost za provoz lodi, která je pro společnost nová, nebo

| 3. | jestliže loď mění vlajku. |
| --- | --- |

3.

jestliže loď mění vlajku.

Toto prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měla vydat správa nebo subjekt uznaný správou nebo, na žádost správy, vláda jiného signatářského státu na dobu nepřevyšující šest měsíců.

| 14.3 | Správa nebo, na její žádost, vláda jiného signatářského státu může ve zvláštních případech platnost prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti prodloužit o další dobu, která by neměla překročit šest měsíců ode dne skončení platnosti tohoto osvědčení. |
| --- | --- |

14.3

Správa nebo, na její žádost, vláda jiného signatářského státu může ve zvláštních případech platnost prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti prodloužit o další dobu, která by neměla překročit šest měsíců ode dne skončení platnosti tohoto osvědčení.

| 14.4 | Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti lze vydat po ověření toho, že






  1. | doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě se týká dotyčné lodě; |
| --- | --- | --- |

14.4

Prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti lze vydat po ověření toho, že

1.

doklad o shodě nebo prozatímní doklad o shodě se týká dotyčné lodě;

| 2. | systém řízení bezpečnosti, který společnost pro dotyčnou loď zavedla, obsahuje klíčové prvky tohoto předpisu a byl posouzen během auditu uskutečněného za účelem vydání dokladu o shodě nebo předložen pro vydání prozatímního dokladu o shodě; |
| --- | --- |

2.

systém řízení bezpečnosti, který společnost pro dotyčnou loď zavedla, obsahuje klíčové prvky tohoto předpisu a byl posouzen během auditu uskutečněného za účelem vydání dokladu o shodě nebo předložen pro vydání prozatímního dokladu o shodě;

| 3. | společnost plánuje provedení auditu lodi do tří měsíců; |
| --- | --- |

3.

společnost plánuje provedení auditu lodi do tří měsíců;

| 4. | velitel lodi a důstojníci jsou obeznámeni se systémem řízení bezpečnosti a plánovanými opatřeními pro jeho zavedení; |
| --- | --- |

4.

velitel lodi a důstojníci jsou obeznámeni se systémem řízení bezpečnosti a plánovanými opatřeními pro jeho zavedení;

| 5. | před vyplutím jsou vydány pokyny, které jsou posouzeny jako zásadní, a |
| --- | --- |

5.

před vyplutím jsou vydány pokyny, které jsou posouzeny jako zásadní, a

| 6. | příslušné informace o systému řízení bezpečnosti jsou poskytnuty v pracovním jazyce nebo jazycích srozumitelných pracovníkům na lodi. |
| --- | --- |

6.

příslušné informace o systému řízení bezpečnosti jsou poskytnuty v pracovním jazyce nebo jazycích srozumitelných pracovníkům na lodi.

15.   OVĚŘOVÁNÍ

| 15.1 | Veškerá ověřování požadovaná ustanoveními tohoto předpisu by se měla provádět v souladu s postupy přijatelnými pro správu, přičemž se musí brát ohled na pokyny vypracované organizací (1). |
| --- | --- |

15.1

Veškerá ověřování požadovaná ustanoveními tohoto předpisu by se měla provádět v souladu s postupy přijatelnými pro správu, přičemž se musí brát ohled na pokyny vypracované organizací (1).

16.   FORMULÁŘE OSVĚDČENÍ

| 16.1 | Doklad o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímní doklad o shodě a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měly být vyhotoveny formou odpovídající formulářům uvedeným v dodatku k tomuto předpisu. Není-li použit ani anglický ani francouzský jazyk, měl by text obsahovat překlad do jednoho z těchto jazyků. |
| --- | --- |

16.1

Doklad o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímní doklad o shodě a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti by měly být vyhotoveny formou odpovídající formulářům uvedeným v dodatku k tomuto předpisu. Není-li použit ani anglický ani francouzský jazyk, měl by text obsahovat překlad do jednoho z těchto jazyků.

| 16.2 | Kromě požadavků bodu 13.3 lze potvrdit typy lodí uvedené v dokladu o shodě a v prozatímním dokladu o shodě, aby byla zohledněna veškerá omezení provozu lodí popsaná v systému řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

16.2

Kromě požadavků bodu 13.3 lze potvrdit typy lodí uvedené v dokladu o shodě a v prozatímním dokladu o shodě, aby byla zohledněna veškerá omezení provozu lodí popsaná v systému řízení bezpečnosti.

---

(1)  Viz Pokyny pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami přijaté Mezinárodní námořní organizací usnesením A.913(22).

Dodatek

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

USTANOVENÍ PRO SPRÁVU TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ MEZINÁRODNÍHO PŘEDPISU PRO ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI (PŘEDPIS ISM)

ČÁST A –   OBECNÁ USTANOVENÍ

ČÁST B –   VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A NORMY

| 2. | POSTUP PRO VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ |
| --- | --- |

2.

| 3. | NORMA ŘÍZENÍ |
| --- | --- |

3.

| 4. | NORMY ZPŮSOBILOSTI |
| --- | --- |

4.

| 5. | FORMULÁŘ DOKLADU O SHODĚ A OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI |
| --- | --- |

5.

ČÁST A –   OBECNÁ USTANOVENÍ

| 1.1 | Členské státy při provádění úkolů ověřování a vydávání osvědčení požadovaných předpisem ISM pro lodě, které spadají do působnosti tohoto nařízení, plní požadavky a normy stanovené v části B této hlavy. |
| --- | --- |

1.1

Členské státy při provádění úkolů ověřování a vydávání osvědčení požadovaných předpisem ISM pro lodě, které spadají do působnosti tohoto nařízení, plní požadavky a normy stanovené v části B této hlavy.

| 1.2 | Kromě toho členské státy náležitě přihlédnou k ustanovením revidovaných Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami, přijatých Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení A.913 (22) ze dne 29. listopadu 2001, pokud nejsou obsaženy v části B této hlavy. |
| --- | --- |

1.2

Kromě toho členské státy náležitě přihlédnou k ustanovením revidovaných Pokynů pro provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (ISM) správami, přijatých Mezinárodní námořní organizací na základě usnesení A.913 (22) ze dne 29. listopadu 2001, pokud nejsou obsaženy v části B této hlavy.

ČÁST B –   VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ A NORMY

2.   POSTUP PRO VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ

| 2.1 | Příslušný postup pro vydání dokladu o shodě společnosti a osvědčení o řízení bezpečnosti pro každou loď se provede s přihlédnutím k níže uvedeným ustanovením. |
| --- | --- |

2.1

Příslušný postup pro vydání dokladu o shodě společnosti a osvědčení o řízení bezpečnosti pro každou loď se provede s přihlédnutím k níže uvedeným ustanovením.

| 2.2 | Postup pro vydávání osvědčení obvykle zahrnuje tyto kroky:






  1. | počáteční ověření; |
| --- | --- | --- |

2.2

Postup pro vydávání osvědčení obvykle zahrnuje tyto kroky:

1.

počáteční ověření;

| 2. | roční nebo průběžné ověření; |
| --- | --- |

2.

roční nebo průběžné ověření;

| 3. | obnovení ověření a |
| --- | --- |

3.

obnovení ověření a

| 4. | dodatečné ověření. |
| --- | --- |

4.

dodatečné ověření.

Tato ověření se provádějí na základě žádosti společnosti předložené správě nebo uznanému subjektu jednajícímu v zastoupení správy.

| 2.3 | Součástí ověřování je audit řízení bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3

Součástí ověřování je audit řízení bezpečnosti.

| 2.4 | K provedení auditu je jmenován vedoucí auditor, případně auditorský tým. |
| --- | --- |

2.4

K provedení auditu je jmenován vedoucí auditor, případně auditorský tým.

| 2.5 | Jmenovaný vedoucí auditor naváže spojení se společností a předloží plán auditu. |
| --- | --- |

2.5

Jmenovaný vedoucí auditor naváže spojení se společností a předloží plán auditu.

| 2.6 | Zpráva auditora se vypracuje pod vedením vedoucího auditora, který odpovídá za její přesnost a úplnost. |
| --- | --- |

2.6

Zpráva auditora se vypracuje pod vedením vedoucího auditora, který odpovídá za její přesnost a úplnost.

| 2.7 | Zpráva auditora obsahuje plán auditu, údaje o členech auditorského týmu, data a údaje o společnosti, záznamy o zjištěních a nesrovnalostech a o zjištěních týkajících se účinnosti systému řízení bezpečnosti z hlediska dosažení stanovených cílů. |
| --- | --- |

2.7

Zpráva auditora obsahuje plán auditu, údaje o členech auditorského týmu, data a údaje o společnosti, záznamy o zjištěních a nesrovnalostech a o zjištěních týkajících se účinnosti systému řízení bezpečnosti z hlediska dosažení stanovených cílů.

3.   NORMA ŘÍZENÍ

| 3.1 | Auditoři nebo auditorský tým řídící ověření shody s předpisem ISM mají odbornou způsobilost v těchto oblastech:






  1. | zajišťování souladu s pravidly a předpisy včetně vydávání osvědčení námořníků pro každý typ lodi provozovaný společností; |
| --- | --- | --- |

3.1

Auditoři nebo auditorský tým řídící ověření shody s předpisem ISM mají odbornou způsobilost v těchto oblastech:

1.

zajišťování souladu s pravidly a předpisy včetně vydávání osvědčení námořníků pro každý typ lodi provozovaný společností;

| 2. | schvalovací, posuzovací a certifikační činnosti pro vydávání námořních osvědčení; |
| --- | --- |

2.

schvalovací, posuzovací a certifikační činnosti pro vydávání námořních osvědčení;

| 3. | pravomoci, které musí být zohledněny v rámci systému řízení bezpečnosti podle požadavků předpisu ISM a |
| --- | --- |

3.

pravomoci, které musí být zohledněny v rámci systému řízení bezpečnosti podle požadavků předpisu ISM a

| 4. | praktické zkušenosti s provozem lodí. |
| --- | --- |

4.

praktické zkušenosti s provozem lodí.

| 3.2 | Při ověřování shody s předpisem ISM je třeba zajistit, aby pracovníci poskytující konzultační služby a účastníci procesu vydávání osvědčení byli vzájemně nezávislí. |
| --- | --- |

3.2

Při ověřování shody s předpisem ISM je třeba zajistit, aby pracovníci poskytující konzultační služby a účastníci procesu vydávání osvědčení byli vzájemně nezávislí.

4.   NORMY ZPŮSOBILOSTI

4.1   Základní způsobilost pro ověřování

| 4.1.1 | Pracovníci určení k účasti na ověřování plnění požadavků předpisu ISM splňují minimální kritéria pro inspektory stanovená v oddílu 2 přílohy VII směrnice Rady 95/21/ES. |
| --- | --- |

4.1.1

Pracovníci určení k účasti na ověřování plnění požadavků předpisu ISM splňují minimální kritéria pro inspektory stanovená v oddílu 2 přílohy VII směrnice Rady 95/21/ES.

| 4.1.2 | Pracovníci procházejí školením zajišťujícím dostatečnou způsobilost a schopnosti k ověřování shody s požadavky předpisu ISM, zejména s ohledem na:






  a) | znalost a porozumění předpisu ISM; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Pracovníci procházejí školením zajišťujícím dostatečnou způsobilost a schopnosti k ověřování shody s požadavky předpisu ISM, zejména s ohledem na:

a)

znalost a porozumění předpisu ISM;

| b) | závazná pravidla a předpisy; |
| --- | --- |

b)

závazná pravidla a předpisy;

| c) | pravomoci, které společnosti musí podle požadavků předpisu ISM brát v úvahu; |
| --- | --- |

c)

pravomoci, které společnosti musí podle požadavků předpisu ISM brát v úvahu;

| d) | hodnotící metody zkoušení, dotazování, vyhodnocování a podávání zpráv; |
| --- | --- |

d)

hodnotící metody zkoušení, dotazování, vyhodnocování a podávání zpráv;

| e) | technická nebo provozní hlediska řízení bezpečnosti; |
| --- | --- |

e)

technická nebo provozní hlediska řízení bezpečnosti;

| f) | základní znalosti námořní dopravy a lodního provozu a |
| --- | --- |

f)

základní znalosti námořní dopravy a lodního provozu a

| g) | účast alespoň na jednom auditu vztahujícím se k systému řízení námořního provozu. |
| --- | --- |

g)

účast alespoň na jednom auditu vztahujícím se k systému řízení námořního provozu.

4.2   Způsobilost pro počáteční ověření a obnovení ověření

| 4.2.1 | V zájmu úplného ověření toho, zda společnost nebo každý typ lodi kromě základní způsobilosti uvedené výše splňuje požadavky předpisu ISM, musí být pracovníci určení k provedení počátečního ověření nebo k obnovení ověření dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti způsobilí:






  a) | určit, zda prvky systému řízení bezpečnosti jsou nebo nejsou v souladu s předpisem ISM; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

V zájmu úplného ověření toho, zda společnost nebo každý typ lodi kromě základní způsobilosti uvedené výše splňuje požadavky předpisu ISM, musí být pracovníci určení k provedení počátečního ověření nebo k obnovení ověření dokladu o shodě a osvědčení o řízení bezpečnosti způsobilí:

a)

určit, zda prvky systému řízení bezpečnosti jsou nebo nejsou v souladu s předpisem ISM;

| b) | určit účinnost systému řízení bezpečnosti společnosti nebo každého typu lodi při zajištění shody s pravidly a předpisy uvedenými ve statutárních a klasifikačních přehledech; |
| --- | --- |

b)

určit účinnost systému řízení bezpečnosti společnosti nebo každého typu lodi při zajištění shody s pravidly a předpisy uvedenými ve statutárních a klasifikačních přehledech;

| c) | posoudit účinnost systému řízení bezpečnosti při zajišťování shody s ostatními pravidly a předpisy, které nejsou obsaženy ve statutárních a klasifikačních přehledech a které umožňují ověření shody s těmito pravidly a předpisy, a |
| --- | --- |

c)

posoudit účinnost systému řízení bezpečnosti při zajišťování shody s ostatními pravidly a předpisy, které nejsou obsaženy ve statutárních a klasifikačních přehledech a které umožňují ověření shody s těmito pravidly a předpisy, a

| d) | posoudit, zda byly respektovány bezpečné postupy doporučené Mezinárodní námořní organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu. |
| --- | --- |

d)

posoudit, zda byly respektovány bezpečné postupy doporučené Mezinárodní námořní organizací, správami, klasifikačními společnostmi a organizacemi námořního průmyslu.

| 4.2.2 | Tato způsobilost může být splňována týmy, které jako celek vykazují úplnou požadovanou způsobilost. |
| --- | --- |

4.2.2

Tato způsobilost může být splňována týmy, které jako celek vykazují úplnou požadovanou způsobilost.

5.   FORMULÁŘ DOKLADU O SHODĚ A OSVĚDČENÍ O ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI

Jestliže jsou lodě provozovány pouze v členském státě, použijí členské státy formuláře připojené k předpisu ISM nebo dále uvedené formuláře dokladu o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti, prozatímního dokladu o shodě a prozatímního osvědčení o řízení bezpečnosti.

Jde-li o výjimku podle čl. 7 odst. 1, a připadá-li to v úvahu, podle čl. 7 odst. 2, liší se vydané osvědčení od osvědčení uvedeného výše a jasně stanoví, že výjimka podle čl. 7 odst. 1, a připadá-li to v úvahu, podle čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení byla udělena a zahrnuje platná provozní omezení.

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

ODŮVODNĚNÍ RADY

I.   ÚVOD

V rámci postupu spolurozhodování (čl. 251 Smlouvy o založení Evropského společenství) dosáhla Rada dne 9. prosince 2004 politické dohody o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (předpis ISM) ve Společenství (1). Po právní a jazykové revizi Rada přijala svůj společný postoj dne 18. července 2005.

Evropský parlament ve svém stanovisku v rámci prvního čtení dne 10. března 2004 vyjádřil souhlas se schválením návrhu Komise beze změn (2). Při vypracování svého postoje Rada přihlédla ke stanovisku Hospodářského a sociálního výboru (3)
   (4).

Účelem tohoto nařízení je nahradit a rozšířit nařízení Rady (ES) č. 3051/95 s cílem zlepšit řízení bezpečnosti, bezpečný provoz a zabránění znečištění. Ustanovení předpisu ISM se použijí na všechny lodě plující pod vlajkou členského státu provozované v mezinárodní a vnitrostátní plavbě, jakož i na všechny lodě spadající do působnosti Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států.

II.   ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

Mezinárodní námořní organizace (IMO) přijala v roce 1993 Mezinárodní předpis pro bezpečné řízení lodí a pro zabránění znečištění, tzv. „předpis ISM“, jako součást Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS) s cílem podpořit vytvoření obecně rozšířené kultury bezpečnosti a environmentální povědomí mezi členy posádky a společnostmi provozujícími lodě. Stanoví obecné pokyny pro řízení a provoz lodí příslušnými společnostmi.

Společenství předjímalo v reakci na tragickou nehodu Estonie provedení tohoto předpisu ISM přijetím nařízení (ES) č. 3051/95 týkajícího se osobních lodí typu ro-ro provozovaných v mezinárodní a vnitrostátní plavbě ve Společenství.

Rada podporuje zásadu stanovenou v návrhu Komise, předloženém v prosinci roku 2003, za účelem nahrazení nařízení (ES) č. 3051/95 novým zněním, podle kterého by všechny společnosti a lodě podle kapitoly IX úmluvy SOLAS musely používat předpis ISM, přičemž rovněž bere v úvahu, že tento předpis je na mezinárodní úrovni závazný od roku 2002. Sdílí názor, že nové nařízení usnadní správné, důsledné a harmonizované provádění předpisu všemi členskými státy.

Rada považovala za nutné překročit rámec návrhu Komise tak, jak je uvedeno níže, aby se příslušným způsobem zohlednily mezinárodní právní předpisy.

Rada souhlasí, že by dalším logickým krokem mělo být rovněž rozšíření působnosti tohoto nařízení na lodě plující pod vlajkou členského státu provozované ve vnitrostátní plavbě, jakož i na lodě bez ohledu na vlajku, pod kterou plují, provozované výlučně ve vnitrostátní plavbě nebo plující na pravidelných námořních linkách mezi přístavy členských států. Z důvodu proporcionality jsou z oblasti působnosti vyloučeny osobní lodě jiné než osobní lodě typu ro-ro provozované méně než 5 mil od pobřeží a v souladu s předpisem ISM i nákladní lodě a mobilní vrtné jednotky na volném moři o hrubé prostornosti menší než 500 GT.

Definice byly za účelem stanovení jasných a přesných právních předpisů doplněny a případně uvedeny v soulad se stávajícími mezinárodními nástroji, přičemž se vzala v úvahu vysokorychlostní plavidla, ponorky k přepravě osob, osobní lodě typu ro-ro a mobilní vrtné jednotky na volném moři, jakož i zvláštnosti měření hrubé prostornosti.

Rada se domnívá, že právní předpisy Společenství, jimiž se provádí mezinárodní právní nástroje, by měly být uvedeny co nejvíce v soulad s těmito nástroji. Proto ustanovení týkající se platnosti dokladů, jež je třeba vydat pro lodě a společnosti, které je provozují (doklad o shodě, prozatímní doklad o shodě, osvědčení o řízení bezpečnosti a prozatímní osvědčení o řízení bezpečnosti), odpovídají ustanovením předpisu ISM, přičemž se jejich platnost stanoví až na pět let od data vydání.

V souladu se zásadou dodržování předpisu ISM členské státy tyto doklady přijmou, pokud je vydala správa kteréhokoli jiného členského státu nebo jménem této správy uznaný subjekt podle směrnice 94/57/ES nebo pokud byly vydány správami třetích zemí nebo jejich jménem. V posledním případě členské státy u lodí provozovaných na pravidelných námořních linkách ověří jakýmikoli vhodnými prostředky soulad těchto dokladů s předpisem ISM.

Rada se domnívá, že rozšířením působnosti tohoto nařízení na vnitrostátní plavbu je nezbytné vzít v úvahu skutečnost, že se situace může v jednotlivých členských státech lišit. Nařízení proto stanoví možné výjimky pro případ, že se členský stát domnívá, že by pro společnosti bylo v praxi obtížné dodržovat konkrétní ustanovení předpisu ISM pro některé lodě nebo kategorie lodí, jež jsou provozovány výhradně ve vnitrostátní plavbě v příslušném členském státě. V rámci těchto výjimek uloží dotyčný členský stát opatření, která zajistí rovnocenné dosažení cílů předpisu ISM, oznámí Komisi výjimku a opatření, která má v úmyslu přijmout, a přijatá opatření zveřejní. Následně se v případě výjimky osvědčení vydané pro loď a provozující společnost liší od formulářů uvedených v přílohách I a II nařízení a jasně uvádí, že byla udělena výjimka v souladu s tímto nařízením, jakož i platná provozní omezení.

Společný postoj nakonec zahrnuje řadu zejména technických úprav, které jsou nezbytné pro uvedení nového znění v soulad se stávajícími právními předpisy Společenství.

---

(1)  Komise předložila svůj návrh dne 11. prosince 2003.

(2)  Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 565.

(3)  Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 20.

(4)  Výbor regionů stanovisko nezaujal.

---