# Az Európai Unió C 271/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 271 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. augusztus 17. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 271

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. augusztus 17.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2020/C 271/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2020/C 271/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2020/C 271/02 | C-78/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra Magyarország (Tagállami kötelezettségszegés – Elfogadhatóság – EUMSZ 63. cikk – A tőke szabad mozgása – Korlátozás fennállása – Bizonyítási teher – A tőke eredetéhez kapcsolódó, közvetett hátrányos megkülönböztetés – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12. cikke – Az egyesülés szabadságához fűződő jog – Más tagállamokból vagy harmadik országokból származó pénzügyi támogatásban részesülő egyesületek számára szankció terhe mellett nyilvántartásba vételi, bejelentési és közzétételi kötelezettségeket előíró nemzeti szabályozás – Az Alapjogi Charta 7. cikke – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Az Alapjogi Charta 8. cikkének (1) bekezdése – A személyes adatok védelméhez való jog – Az egyesületek részére pénzügyi támogatást nyújtó személyekre és a támogatás összegére vonatkozó információk hozzáférhetővé tételét előíró nemzeti szabályozás – Igazolás – Közérdeken alapuló nyomós indok – Az egyesületi finanszírozás átláthatósága – EUMSZ 65. cikk – Közrend – Közbiztonság – A pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem – Az Alapjogi Charta 52. cikkének (1) bekezdése) | 2 |
| 2020/C 271/03 | C-262/18. P. és C-271/18. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Dôvera zdravotná poist'ovňa a.s., Szlovák Köztársaság, Union zdravotná poist'ovňa a.s. (Fellebbezés – Állami támogatások – Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése – Szociális biztonsági rendszer – Egészségbiztosítási szervezetek – A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma – Szociális célkitűzés – A szolidaritás elve – Az állam által gyakorolt ellenőrzés – Átfogó értékelés – A nyereségre törekvés lehetősége – A minőséggel és az egészségbiztosítási ellátások kínálatával kapcsolatban fennmaradó verseny) | 3 |
| 2020/C 271/04 | C-276/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KrakVet Marek Batko sp. K. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 33. cikk – Az adóköteles ügyletek teljesítési helyének meghatározása – Fuvarozással történő termékértékesítés – Az eladó által vagy megbízásából feladott vagy fuvarozott termékek értékesítése – 904/2010/EU rendelet – 7., 13. és 28–30. cikk – A tagállamok közötti együttműködés – Információcsere) | 4 |
| 2020/C 271/05 | C-581/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – RB kontra TÜV Rheinland LGA Products GmbH, Allianz IARD S. A. (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós jog – Általános elvek – EUMSZ 18. cikk – Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Az uniós jog alkalmazhatósága – Hibás mellimplantátumok – Orvostechnikai eszközök gyártására vonatkozó felelősségbiztosítás – A biztosítási fedezet területi korlátozását előíró biztosítási szerződés) | 5 |
| 2020/C 271/06 | C-634/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Słupsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a JI elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2004/757/IB kerethatározat – A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok – A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja – A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja – A nagy mennyiségű kábítószer fogalma – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – Egyenlő bánásmód – 20. és 21. cikk – A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve – 49. cikk) | 5 |
| 2020/C 271/07 | C-639/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Landgericht Kiel [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KH kontra Sparkasse Südholstein (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – Pénzügyi szolgáltatások távértékesítése – 2002/65/EK irányelv – 1. cikk – Hatály – Pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyek az első megállapodást követően egymást követő műveleteket foglalnak magukban – A 2002/65/EK irányelvnek az első megállapodásra való alkalmazása – A 2. cikk a) pontja – A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések fogalma – Az eredetileg rögzített kamatláb módosítására vonatkozó módosító záradék) | 6 |
| 2020/C 271/08 | C-702/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowe Primart Marek Łukasiewicz kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Bolton Cile España, SA (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – PRIMART Marek Łukasiewicz európai uniós ábrás védjegy bejelentése – PRIMA korábbi nemzeti védjegy – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 76. cikk (1) bekezdése – Az Európai Unió Törvényszéke által gyakorolt felülvizsgálat terjedelme) | 6 |
| 2020/C 271/09 | C-754/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ryanair Designated Activity Company kontra Országos Rendőr-főkapitányság (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós polgárság – 2004/38/EK irányelv – 5., 10. és 20. cikk – Valamely uniós polgár harmadik állam állampolgárságával rendelkező családtagjának beutazási joga – Az ilyen joggal való rendelkezés bizonyítéka – Uniós polgár családtagja számára kiállított tartózkodási kártya birtoklása – Huzamos tartózkodási kártya birtoklása) | 7 |
| 2020/C 271/10 | C-786/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ratiopharm GmbH kontra Novartis Consumer Health GmbH (Előzetes döntéshozatal – A közegészség védelme – Belső piac – Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek – 2001/83/EK irányelv – Reklámozás – 96. cikk – Orvosi rendelvényre kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztése kizárólag a gyógyszerek felírására jogosult személyek részére – A gyógyszerészek kizárása e terjesztésből – A rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztésére való alkalmazhatatlanság – A tagállamokat érintő következmények) | 8 |
| 2020/C 271/11 | C-831/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra RQ (Fellebbezés – Közszolgálat – Tisztviselők – Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) főigazgatója – Bírósági eljárás alóli mentesség – Mentesség felfüggesztéséről szóló határozat – Sérelmet okozó aktus – Védelemhez való jog) | 8 |
| 2020/C 271/12 | C-833/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal de l'entreprise de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SI, Brompton Bicycle Ltd kontra Chedech/Get2Get (Előzetes döntéshozatal – Szellemi és ipari tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – 2 – 5. cikk – Hatály – Használati tárgy – A mű fogalma – A művek szerzői jogi védelme – Feltételek – Valamely árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formája – Összecsukható kerékpár) | 9 |
| 2020/C 271/13 | C-19/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – État belge kontra Pantochim SA, felszámolás alatt (Előzetes döntéshozatal – A követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás – 76/308/EGK irányelv – A 6. cikk (2) bekezdése és a 10. cikk – 2008/55/EK irányelv – A 6. cikk második bekezdése és a 10. cikk – A megkereső tagállamnak a megkeresett tagállam által behajtott adókövetelése – E követelés minősége – A kedvezményes bánásmód fogalma – Az említett követelés és a megkeresett tagállam adótartozása közötti, jogszabály szerinti beszámítás) | 10 |
| 2020/C 271/14 | C-43/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vodafone Portugália – Comunicações Pessoais, SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja – Hatály – Adóköteles ügyletek – Ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás – A szerződéses kötelezettségvállalás minimális időtartamának ügyfelek általi be nem tartása esetén fizetett térítés – Minősítés) | 10 |
| 2020/C 271/15 | C-74/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa [Juízo Local Cível de Lisboa – Juiz 18 – Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LE kontra Transportes Aéreos Portugueses SA (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 261/2004/EK rendelet – Az 5. cikk (3) bekezdése – A 7. cikk (1) bekezdése – Az utasoknak nyújtandó kártalanítás visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén – Mentesség – A rendkívüli körülmények fogalma – Erőszakos utasok (Unruly passengers) – Rendkívüli körülmény fennállására való hivatkozás lehetősége másik járat tekintetében, mint amelyen e körülmény felmerült – Az észszerű intézkedések fogalma) | 11 |
| 2020/C 271/16 | C-88/19. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Judecătoria Zărnești [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociaţia Alianța pentru combaterea abuzurilor kontra TM, UN, Asociaţia DMPA (Előzetes döntéshozatal – A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme – 92/43/EGK irányelv – A 12. cikk (1) bekezdése – Az állatfajok szigorú védelmére irányuló rendszer – IV. melléklet – Canis lupus (farkas) – A 16. cikk (1) bekezdése – Természetes elterjedési terület – A canis lupus állatfajhoz tartozó vadon élő példány befogása és szállítása – Közbiztonság) | 12 |
| 2020/C 271/17 | C-115/19. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete – China Construction Bank Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Groupement des cartes bancaires (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – Felszólalás – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Összetéveszthetőség – Az ütköző megjelölések hasonlóságának értékelése – A korábbi védjegy megkülönböztető képességének értékelése) | 13 |
| 2020/C 271/18 | C-142/19. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18 -i ítélete – Dovgan GmbH kontra Monolith Frost GmbH, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A PLOMBIR európai uniós szóvédjegy törlése iránti kérelem – A törlési kérelem elutasítása – Indokolási kötelezettség – A tények és bizonyítékok elferdítése) | 13 |
| 2020/C 271/19 | C-146/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SCT, d.d, csődeljárás alatt kontra Szlovén Köztársaság (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 90. és 273. cikk – Adóalap – Csökkentés – Megtagadás – Nemfizetés – A követelését az adóssal szemben indított csődeljárásban be nem jelentő adóalany – Az adósemlegesség és az arányosság elve – Közvetlen hatály) | 14 |
| 2020/C 271/20 | C-206/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Administratīvā rajona tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KOB SIA kontra Madonas novada pašvaldības Administratīvo aktu strīdu komisija (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 49. és EUMSZ 63. cikk – A letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása – 2006/123/EK irányelv – Mezőgazdasági földterületek gazdálkodás céljából történő megszerzése Lettországban – Előzetes engedélyezési rendszer a jogi személyek számára – Kizárólag a más tagállam állampolgárainak irányítása alatt álló vagy ilyenek által képviselt jogi személyekre alkalmazandó különös feltételek – Lakóhelyre és a Lett Köztársaság hivatalos nyelvének ismeretére vonatkozó követelmény – Az állampolgárság alapján történő közvetlen hátrányos megkülönböztetés) | 15 |
| 2020/C 271/21 | C-219/19. Sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale anticorruzione (ANAC) (Előzetes döntéshozatal – Építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – 2014/24/EU irányelv – Szolgáltatási szerződés odaítélésére irányuló eljárás – Építészeti és mérnöki szolgáltatások – A 19. cikk (1) bekezdése és a 80. cikk (2) bekezdése – A részvétel lehetőségét kizárólag bizonyos jogi formában létrejött gazdasági szereplőkre korlátozó nemzeti szabályozás) | 15 |
| 2020/C 271/22 | C-242/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunalul Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 17. cikk (2) bekezdésének g) pontja – Birtokba vehető dolog Európai Unión belül szolgáltatásnyújtás céljából való továbbítása – 170. és 171. cikk – A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok héa-visszatérítéshez való joga – 2008/9/EK irányelv – A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalany fogalma – A visszatérítés helye szerinti tagállamban héanyilvántartásba nem vett adóalany) | 16 |
| 2020/C 271/23 | C-328/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Porin kaupunki által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések – 2004/18/EK irányelv – Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Közbeszerzési szerződések a szállítási szolgáltatások területén – Önkormányzatok közötti, szociális és egészségügyi szolgáltatások szervezésére és nyújtására vonatkozó, a finn jog értelmében vett úgynevezett felelős önkormányzat modelljén alapuló együttműködési megállapodás – A szervezés felelősségének átruházása az egyik önkormányzatra az érintett együttműködés övezetében – In house szerződés – Szállítási szolgáltatások ajánlattételi felhívás közzététele nélküli odaítélése a teljes mértékben a felelős önkormányzat tulajdonában lévő társaságnak) | 17 |
| 2020/C 271/24 | C-340/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18-i ítélete (az Augstākā tiesa [Senāts] [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Valsts ieņēmumu dienests kontra SIA Hydro Energo (Előzetes döntéshozatal – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 7407 vámtarifaszám – Rézrúd és -profil – Melegen hengerelt, téglalap alakú, rézből vagy rézötvözetből készült ingot) | 18 |
| 2020/C 271/25 | C-378/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Ústavný súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Prezident Slovenskej republiky által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – A villamos energia belső piaca – 2009/72/EK irányelv – A 35. cikk (4) és (5) bekezdése – A szabályozó hatóságok függetlensége – A nemzeti szabályozó hatóság elnökének kinevezésére vonatkozó hatáskört az államfőről a kormányra átruházó nemzeti jogszabály – A nemzeti minisztériumoknak az ármeghatározási eljárásokban való részvétele) | 18 |
| 2020/C 271/26 | C-448/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WT kontra Subdelegación del Gobierno en Guadalajara (Előzetes döntéshozatal – Harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállása – 2003/109/EK irányelv – 12. cikk – Kiutasítási határozat huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személlyel szemben történő meghozatala – Figyelembe veendő elemek – Nemzeti ítélkezési gyakorlat – Ezen elemek figyelembevételének hiánya – Összeegyeztethetőség – 2001/40/EK irányelv – A harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismerése – Relevancia) | 19 |
| 2020/C 271/27 | C-472/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vert Marine SAS kontra Premier ministre, Ministre de l'Économie et des Finances (Előzetes döntéshozatal – Koncessziós szerződések odaítélési eljárásai – 2014/23/EU irányelv – A 38. cikk (9) bekezdése – Valamely kizárási ok által érintett gazdasági szereplő megbízhatósága helyreállításának bizonyítására irányuló korrekciós intézkedések rendszere – A valamely kötelező kizárási ok által érintett gazdasági szereplőnek a koncessziós szerződések odaítélési eljárásaiban való részvételét öt évre megtiltó nemzeti szabályozás – A megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozó bizonyíték szolgáltatása bármely lehetőségének kizárása e gazdasági szereplők tekintetében) | 20 |
| 2020/C 271/28 | C-128/20. sz. ügy: A Landesgericht Klagenfurt (Ausztria) által 2020. február 19-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GSMB Invest GmbH & Co. KG kontra Auto Krainer Gesellschaft m.b.H. | 21 |
| 2020/C 271/29 | C-134/20. sz. ügy: A Landesgericht Eisenstadt (Ausztria) által 2020. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IR kontra Volkswagen AG | 21 |
| 2020/C 271/30 | C-167/20. P sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-320/18. sz., WD kontra EFSA ügyben 2020. február 12-én hozott ítélete ellen WD által 2020. április 22-én benyújtott fellebbezés | 22 |
| 2020/C 271/31 | C-188/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. április 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JG és társai, törvényes képviselői: MI és LH kontra OP, az Azurair GmbH felszámolója | 23 |
| 2020/C 271/32 | C-196/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eurowings GmbH kontra Flightright GmbH | 24 |
| 2020/C 271/33 | C-204/20. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayer Intellectual Property GmbH kontra kohlpharma GmbH | 25 |
| 2020/C 271/34 | C-228/20. sz. ügy: A Niedersächsisches Finanzgericht (Németország) által 2020. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I GmbH kontra Finanzamt H | 26 |
| 2020/C 271/35 | C-229/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra K EOOD | 27 |
| 2020/C 271/36 | C-236/20. Sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Emilia Romagna (Olaszország) által 2020. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Ministero della Giustizia, CSM – Consiglio Superiore della Magistratura, Presidenza del Consiglio dei Ministri | 28 |
| 2020/C 271/37 | C-243/20. sz. ügy: A Polymeles Protodikeio Athinon (Görögország) által 2020. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE | 29 |
| 2020/C 271/38 | C-256/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD | 29 |
| 2020/C 271/39 | C-260/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-383/17. sz., Hansol Paper kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 11-én benyújtott fellebbezés | 30 |
| 2020/C 271/40 | C-278/20. sz. ügy: 2020. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság | 31 |
| | Törvényszék |
| 2020/C 271/41 | T-40/16. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – MU kontra Parlament (Megsemmisítés iránti kereset – EUMSZ 263. cikk – Az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok – Fogyatékkal élő gyakornokok – Kiegészítő rokkantsági ellátás – Megtagadás – A fogyatékkal élő gyakornokok tekintetében előírt kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei – Téves jogalkalmazás) | 33 |
| 2020/C 271/42 | T-511/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – XH kontra Bizottság (Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – 2017. évi előléptetési időszak – Előléptetést mellőző határozat – A keresetlevélben szereplő egyik jogalap világos és pontos volta – Az összhang szabálya – Végleges jogi aktusok megkérdőjelezése – Elfogadhatóság – A személyzeti szabályzat 45. cikke – Próbaidőszak alatti közbenső jelentés – Próbaidőt lezáró jelentés – Értékelő jelentés – Az érdemek összehasonlító vizsgálatához figyelembe vett tényezők – Az eljárás szabályszerűsége – Felelősség – Nem vagyoni kár) | 33 |
| 2020/C 271/43 | T-737/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Siberia Oriental kontra CPVO (Siberia) (Növényfajták – A Lilium L. fajba tartozó Siberia fajtára vonatkozó közösségi növényfajta-oltalom lejárati idejének módosítása iránti kérelem – A CPVO fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés – Elfogadhatatlanság – Indokolási kötelezettség – A 2100/94/EK rendelet 75. cikke – Hatékony bírói jogvédelem – A 2100/94 rendelet 67. cikkének (1) bekezdése és 87.cikke – Nyilvánvaló hibák kijavítása – A 874/2009/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése) | 34 |
| 2020/C 271/44 | T-114/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Pavel kontra EUIPO – bugatti (B) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – B európai uniós ábrás védjegy – A korábbi b nemzetközi ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – A 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja – Hatáskörrel való visszaélés – Részleges törlés) | 35 |
| 2020/C 271/45 | T-295/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Klymenko kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzéken való további szerepeltetése – A Tanács annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége, hogy a valamely harmadik állam hatóságának a határozatát a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták) | 36 |
| 2020/C 271/46 | T-550/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Nitto Pharmaceutical Industries kontra EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – NOSTER szóvédjegy – A korábbi FOSTER európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 36 |
| 2020/C 271/47 | T-651/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Brands Up kontra EUIPO (Credit24) (Európai uniós védjegy – A Credit24 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja) | 37 |
| 2020/C 271/48 | T-383/19. Sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Walker és társai kontra Parlament és Tanács (Megsemmisítés iránti kereset – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Az Egyesült Királyság kilépése az Unióból – Az (EU) 2018/1806 rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/592 rendelet – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kötelezettsége alóli, kölcsönösségi alapú mentesség – Az uniós polgárság állítólagos elvesztése – Az egyéni érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság) | 38 |
| 2020/C 271/49 | T-558/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Luz Saúde kontra EUIPO – Clínica La Luz (HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi clínica LALUZ nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset) | 38 |
| 2020/C 271/50 | T-848/19. sz. ügy: 2020. június 4-én benyújtott kereset – HS kontra Bizottság | 39 |
| 2020/C 271/51 | T-347/20. sz. ügy: 2020. május 29-én benyújtott kereset – Sogia Ellas kontra Bizottság | 40 |
| 2020/C 271/52 | T-350/20. sz. ügy: 2020. június 9-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Bizottság | 41 |
| 2020/C 271/53 | T-357/20. sz. ügy: 2020. június 7-én benyújtott kereset – Kozhuvchanka uvoz-izvoz Kavadarci kontra EUIPO (NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER) | 42 |
| 2020/C 271/54 | T-373/20. sz. ügy: 2020. június 15-én benyújtott kereset – Framery kontra EUIPO – Smartblock (Szállítható/mozgatható épületek) | 43 |
| 2020/C 271/55 | T-380/20. sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőtest) | 44 |
| 2020/C 271/56 | T-382/20. Sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Lee kontra EUIPO (Kések, villák és kanalak [evőeszköz]) | 44 |
| 2020/C 271/57 | T-386/20. sz. ügy: 2020. június 16-án benyújtott kereset – Micron Technology kontra EUIPO (INTELLIGENCE, ACCELERATED) | 45 |
| 2020/C 271/58 | T-394/20. sz. ügy: 2020. június 29-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT | 46 |
| 2020/C 271/59 | T-396/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORTS) | 46 |
| 2020/C 271/60 | T-398/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORT) | 47 |
| 2020/C 271/61 | T-399/20. Sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Cole Haan kontra EUIPO – Samsøe & Samsøe (Ø) | 48 |
| 2020/C 271/62 | T-402/20. sz. ügy: 2020. június 30-án benyújtott kereset – Zippo Manufacturing és társai kontra Bizottság | 49 |
| 2020/C 271/63 | T-405/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DZ Hyp kontra ESZT | 50 |
| 2020/C 271/64 | T-406/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – Landesbank Baden-Württemberg kontra ESZT | 52 |
| 2020/C 271/65 | T-407/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DVB Bank kontra ESZT | 52 |
| 2020/C 271/66 | T-410/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – DZ Bank kontra ESZT | 53 |
| 2020/C 271/67 | T-411/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Bayerische Landesbank kontra ESZT | 53 |
| 2020/C 271/68 | T-412/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale kontra ESZT | 54 |
| 2020/C 271/69 | T-413/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale kontra ESZT | 54 |
| 2020/C 271/70 | T-527/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 17-i végzése – Sánchez Cano kontra EUIPO – Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini) | 56 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2020/C 271/02

C-78/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra Magyarország (Tagállami kötelezettségszegés – Elfogadhatóság – EUMSZ 63. cikk – A tőke szabad mozgása – Korlátozás fennállása – Bizonyítási teher – A tőke eredetéhez kapcsolódó, közvetett hátrányos megkülönböztetés – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12. cikke – Az egyesülés szabadságához fűződő jog – Más tagállamokból vagy harmadik országokból származó pénzügyi támogatásban részesülő egyesületek számára szankció terhe mellett nyilvántartásba vételi, bejelentési és közzétételi kötelezettségeket előíró nemzeti szabályozás – Az Alapjogi Charta 7. cikke – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Az Alapjogi Charta 8. cikkének (1) bekezdése – A személyes adatok védelméhez való jog – Az egyesületek részére pénzügyi támogatást nyújtó személyekre és a támogatás összegére vonatkozó információk hozzáférhetővé tételét előíró nemzeti szabályozás – Igazolás – Közérdeken alapuló nyomós indok – Az egyesületi finanszírozás átláthatósága – EUMSZ 65. cikk – Közrend – Közbiztonság – A pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem – Az Alapjogi Charta 52. cikkének (1) bekezdése)

2

2020/C 271/03

C-262/18. P. és C-271/18. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Dôvera zdravotná poist'ovňa a.s., Szlovák Köztársaság, Union zdravotná poist'ovňa a.s. (Fellebbezés – Állami támogatások – Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése – Szociális biztonsági rendszer – Egészségbiztosítási szervezetek – A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma – Szociális célkitűzés – A szolidaritás elve – Az állam által gyakorolt ellenőrzés – Átfogó értékelés – A nyereségre törekvés lehetősége – A minőséggel és az egészségbiztosítási ellátások kínálatával kapcsolatban fennmaradó verseny)

3

2020/C 271/04

C-276/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KrakVet Marek Batko sp. K. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 33. cikk – Az adóköteles ügyletek teljesítési helyének meghatározása – Fuvarozással történő termékértékesítés – Az eladó által vagy megbízásából feladott vagy fuvarozott termékek értékesítése – 904/2010/EU rendelet – 7., 13. és 28–30. cikk – A tagállamok közötti együttműködés – Információcsere)

4

2020/C 271/05

C-581/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – RB kontra TÜV Rheinland LGA Products GmbH, Allianz IARD S. A. (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós jog – Általános elvek – EUMSZ 18. cikk – Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Az uniós jog alkalmazhatósága – Hibás mellimplantátumok – Orvostechnikai eszközök gyártására vonatkozó felelősségbiztosítás – A biztosítási fedezet területi korlátozását előíró biztosítási szerződés)

5

2020/C 271/06

C-634/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Słupsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a JI elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2004/757/IB kerethatározat – A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok – A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja – A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja – A nagy mennyiségű kábítószer fogalma – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – Egyenlő bánásmód – 20. és 21. cikk – A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve – 49. cikk)

5

2020/C 271/07

C-639/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Landgericht Kiel [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KH kontra Sparkasse Südholstein (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – Pénzügyi szolgáltatások távértékesítése – 2002/65/EK irányelv – 1. cikk – Hatály – Pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyek az első megállapodást követően egymást követő műveleteket foglalnak magukban – A 2002/65/EK irányelvnek az első megállapodásra való alkalmazása – A 2. cikk a) pontja – A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések fogalma – Az eredetileg rögzített kamatláb módosítására vonatkozó módosító záradék)

6

2020/C 271/08

C-702/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowe Primart Marek Łukasiewicz kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Bolton Cile España, SA (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – PRIMART Marek Łukasiewicz európai uniós ábrás védjegy bejelentése – PRIMA korábbi nemzeti védjegy – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 76. cikk (1) bekezdése – Az Európai Unió Törvényszéke által gyakorolt felülvizsgálat terjedelme)

6

2020/C 271/09

C-754/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ryanair Designated Activity Company kontra Országos Rendőr-főkapitányság (Előzetes döntéshozatal – Európai uniós polgárság – 2004/38/EK irányelv – 5., 10. és 20. cikk – Valamely uniós polgár harmadik állam állampolgárságával rendelkező családtagjának beutazási joga – Az ilyen joggal való rendelkezés bizonyítéka – Uniós polgár családtagja számára kiállított tartózkodási kártya birtoklása – Huzamos tartózkodási kártya birtoklása)

7

2020/C 271/10

C-786/18. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ratiopharm GmbH kontra Novartis Consumer Health GmbH (Előzetes döntéshozatal – A közegészség védelme – Belső piac – Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek – 2001/83/EK irányelv – Reklámozás – 96. cikk – Orvosi rendelvényre kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztése kizárólag a gyógyszerek felírására jogosult személyek részére – A gyógyszerészek kizárása e terjesztésből – A rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztésére való alkalmazhatatlanság – A tagállamokat érintő következmények)

8

2020/C 271/11

C-831/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra RQ (Fellebbezés – Közszolgálat – Tisztviselők – Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) főigazgatója – Bírósági eljárás alóli mentesség – Mentesség felfüggesztéséről szóló határozat – Sérelmet okozó aktus – Védelemhez való jog)

8

2020/C 271/12

C-833/18. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal de l'entreprise de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SI, Brompton Bicycle Ltd kontra Chedech/Get2Get (Előzetes döntéshozatal – Szellemi és ipari tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – 2 – 5. cikk – Hatály – Használati tárgy – A mű fogalma – A művek szerzői jogi védelme – Feltételek – Valamely árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formája – Összecsukható kerékpár)

9

2020/C 271/13

C-19/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – État belge kontra Pantochim SA, felszámolás alatt (Előzetes döntéshozatal – A követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás – 76/308/EGK irányelv – A 6. cikk (2) bekezdése és a 10. cikk – 2008/55/EK irányelv – A 6. cikk második bekezdése és a 10. cikk – A megkereső tagállamnak a megkeresett tagállam által behajtott adókövetelése – E követelés minősége – A kedvezményes bánásmód fogalma – Az említett követelés és a megkeresett tagállam adótartozása közötti, jogszabály szerinti beszámítás)

10

2020/C 271/14

C-43/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vodafone Portugália – Comunicações Pessoais, SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja – Hatály – Adóköteles ügyletek – Ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás – A szerződéses kötelezettségvállalás minimális időtartamának ügyfelek általi be nem tartása esetén fizetett térítés – Minősítés)

10

2020/C 271/15

C-74/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa [Juízo Local Cível de Lisboa – Juiz 18 – Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LE kontra Transportes Aéreos Portugueses SA (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 261/2004/EK rendelet – Az 5. cikk (3) bekezdése – A 7. cikk (1) bekezdése – Az utasoknak nyújtandó kártalanítás visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén – Mentesség – A rendkívüli körülmények fogalma – Erőszakos utasok (Unruly passengers) – Rendkívüli körülmény fennállására való hivatkozás lehetősége másik járat tekintetében, mint amelyen e körülmény felmerült – Az észszerű intézkedések fogalma)

11

2020/C 271/16

C-88/19. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Judecătoria Zărnești [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociaţia Alianța pentru combaterea abuzurilor kontra TM, UN, Asociaţia DMPA (Előzetes döntéshozatal – A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme – 92/43/EGK irányelv – A 12. cikk (1) bekezdése – Az állatfajok szigorú védelmére irányuló rendszer – IV. melléklet – Canis lupus (farkas) – A 16. cikk (1) bekezdése – Természetes elterjedési terület – A canis lupus állatfajhoz tartozó vadon élő példány befogása és szállítása – Közbiztonság)

12

2020/C 271/17

C-115/19. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete – China Construction Bank Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Groupement des cartes bancaires (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – 207/2009/EK rendelet – Felszólalás – A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Összetéveszthetőség – Az ütköző megjelölések hasonlóságának értékelése – A korábbi védjegy megkülönböztető képességének értékelése)

13

2020/C 271/18

C-142/19. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18 -i ítélete – Dovgan GmbH kontra Monolith Frost GmbH, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (Fellebbezés – Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A PLOMBIR európai uniós szóvédjegy törlése iránti kérelem – A törlési kérelem elutasítása – Indokolási kötelezettség – A tények és bizonyítékok elferdítése)

13

2020/C 271/19

C-146/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SCT, d.d, csődeljárás alatt kontra Szlovén Köztársaság (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – 90. és 273. cikk – Adóalap – Csökkentés – Megtagadás – Nemfizetés – A követelését az adóssal szemben indított csődeljárásban be nem jelentő adóalany – Az adósemlegesség és az arányosság elve – Közvetlen hatály)

14

2020/C 271/20

C-206/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Administratīvā rajona tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KOB SIA kontra Madonas novada pašvaldības Administratīvo aktu strīdu komisija (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 49. és EUMSZ 63. cikk – A letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása – 2006/123/EK irányelv – Mezőgazdasági földterületek gazdálkodás céljából történő megszerzése Lettországban – Előzetes engedélyezési rendszer a jogi személyek számára – Kizárólag a más tagállam állampolgárainak irányítása alatt álló vagy ilyenek által képviselt jogi személyekre alkalmazandó különös feltételek – Lakóhelyre és a Lett Köztársaság hivatalos nyelvének ismeretére vonatkozó követelmény – Az állampolgárság alapján történő közvetlen hátrányos megkülönböztetés)

15

2020/C 271/21

C-219/19. Sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale anticorruzione (ANAC) (Előzetes döntéshozatal – Építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – 2014/24/EU irányelv – Szolgáltatási szerződés odaítélésére irányuló eljárás – Építészeti és mérnöki szolgáltatások – A 19. cikk (1) bekezdése és a 80. cikk (2) bekezdése – A részvétel lehetőségét kizárólag bizonyos jogi formában létrejött gazdasági szereplőkre korlátozó nemzeti szabályozás)

15

2020/C 271/22

C-242/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunalul Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 17. cikk (2) bekezdésének g) pontja – Birtokba vehető dolog Európai Unión belül szolgáltatásnyújtás céljából való továbbítása – 170. és 171. cikk – A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok héa-visszatérítéshez való joga – 2008/9/EK irányelv – A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalany fogalma – A visszatérítés helye szerinti tagállamban héanyilvántartásba nem vett adóalany)

16

2020/C 271/23

C-328/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Porin kaupunki által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések – 2004/18/EK irányelv – Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Közbeszerzési szerződések a szállítási szolgáltatások területén – Önkormányzatok közötti, szociális és egészségügyi szolgáltatások szervezésére és nyújtására vonatkozó, a finn jog értelmében vett úgynevezett felelős önkormányzat modelljén alapuló együttműködési megállapodás – A szervezés felelősségének átruházása az egyik önkormányzatra az érintett együttműködés övezetében – In house szerződés – Szállítási szolgáltatások ajánlattételi felhívás közzététele nélküli odaítélése a teljes mértékben a felelős önkormányzat tulajdonában lévő társaságnak)

17

2020/C 271/24

C-340/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18-i ítélete (az Augstākā tiesa [Senāts] [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Valsts ieņēmumu dienests kontra SIA Hydro Energo (Előzetes döntéshozatal – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 7407 vámtarifaszám – Rézrúd és -profil – Melegen hengerelt, téglalap alakú, rézből vagy rézötvözetből készült ingot)

18

2020/C 271/25

C-378/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Ústavný súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Prezident Slovenskej republiky által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal – A villamos energia belső piaca – 2009/72/EK irányelv – A 35. cikk (4) és (5) bekezdése – A szabályozó hatóságok függetlensége – A nemzeti szabályozó hatóság elnökének kinevezésére vonatkozó hatáskört az államfőről a kormányra átruházó nemzeti jogszabály – A nemzeti minisztériumoknak az ármeghatározási eljárásokban való részvétele)

18

2020/C 271/26

C-448/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WT kontra Subdelegación del Gobierno en Guadalajara (Előzetes döntéshozatal – Harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállása – 2003/109/EK irányelv – 12. cikk – Kiutasítási határozat huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személlyel szemben történő meghozatala – Figyelembe veendő elemek – Nemzeti ítélkezési gyakorlat – Ezen elemek figyelembevételének hiánya – Összeegyeztethetőség – 2001/40/EK irányelv – A harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismerése – Relevancia)

19

2020/C 271/27

C-472/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vert Marine SAS kontra Premier ministre, Ministre de l'Économie et des Finances (Előzetes döntéshozatal – Koncessziós szerződések odaítélési eljárásai – 2014/23/EU irányelv – A 38. cikk (9) bekezdése – Valamely kizárási ok által érintett gazdasági szereplő megbízhatósága helyreállításának bizonyítására irányuló korrekciós intézkedések rendszere – A valamely kötelező kizárási ok által érintett gazdasági szereplőnek a koncessziós szerződések odaítélési eljárásaiban való részvételét öt évre megtiltó nemzeti szabályozás – A megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozó bizonyíték szolgáltatása bármely lehetőségének kizárása e gazdasági szereplők tekintetében)

20

2020/C 271/28

C-128/20. sz. ügy: A Landesgericht Klagenfurt (Ausztria) által 2020. február 19-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GSMB Invest GmbH & Co. KG kontra Auto Krainer Gesellschaft m.b.H.

21

2020/C 271/29

C-134/20. sz. ügy: A Landesgericht Eisenstadt (Ausztria) által 2020. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IR kontra Volkswagen AG

21

2020/C 271/30

C-167/20. P sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-320/18. sz., WD kontra EFSA ügyben 2020. február 12-én hozott ítélete ellen WD által 2020. április 22-én benyújtott fellebbezés

22

2020/C 271/31

C-188/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. április 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JG és társai, törvényes képviselői: MI és LH kontra OP, az Azurair GmbH felszámolója

23

2020/C 271/32

C-196/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eurowings GmbH kontra Flightright GmbH

24

2020/C 271/33

C-204/20. sz. ügy: A Landgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayer Intellectual Property GmbH kontra kohlpharma GmbH

25

2020/C 271/34

C-228/20. sz. ügy: A Niedersächsisches Finanzgericht (Németország) által 2020. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I GmbH kontra Finanzamt H

26

2020/C 271/35

C-229/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra K EOOD

27

2020/C 271/36

C-236/20. Sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Emilia Romagna (Olaszország) által 2020. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Ministero della Giustizia, CSM – Consiglio Superiore della Magistratura, Presidenza del Consiglio dei Ministri

28

2020/C 271/37

C-243/20. sz. ügy: A Polymeles Protodikeio Athinon (Görögország) által 2020. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE

29

2020/C 271/38

C-256/20. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD

29

2020/C 271/39

C-260/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-383/17. sz., Hansol Paper kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 11-én benyújtott fellebbezés

30

2020/C 271/40

C-278/20. sz. ügy: 2020. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

31

Törvényszék

2020/C 271/41

T-40/16. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – MU kontra Parlament (Megsemmisítés iránti kereset – EUMSZ 263. cikk – Az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok – Fogyatékkal élő gyakornokok – Kiegészítő rokkantsági ellátás – Megtagadás – A fogyatékkal élő gyakornokok tekintetében előírt kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei – Téves jogalkalmazás)

33

2020/C 271/42

T-511/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – XH kontra Bizottság (Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – 2017. évi előléptetési időszak – Előléptetést mellőző határozat – A keresetlevélben szereplő egyik jogalap világos és pontos volta – Az összhang szabálya – Végleges jogi aktusok megkérdőjelezése – Elfogadhatóság – A személyzeti szabályzat 45. cikke – Próbaidőszak alatti közbenső jelentés – Próbaidőt lezáró jelentés – Értékelő jelentés – Az érdemek összehasonlító vizsgálatához figyelembe vett tényezők – Az eljárás szabályszerűsége – Felelősség – Nem vagyoni kár)

33

2020/C 271/43

T-737/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Siberia Oriental kontra CPVO (Siberia) (Növényfajták – A Lilium L. fajba tartozó Siberia fajtára vonatkozó közösségi növényfajta-oltalom lejárati idejének módosítása iránti kérelem – A CPVO fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés – Elfogadhatatlanság – Indokolási kötelezettség – A 2100/94/EK rendelet 75. cikke – Hatékony bírói jogvédelem – A 2100/94 rendelet 67. cikkének (1) bekezdése és 87.cikke – Nyilvánvaló hibák kijavítása – A 874/2009/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése)

34

2020/C 271/44

T-114/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Pavel kontra EUIPO – bugatti (B) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – B európai uniós ábrás védjegy – A korábbi b nemzetközi ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – A 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja – Hatáskörrel való visszaélés – Részleges törlés)

35

2020/C 271/45

T-295/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Klymenko kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzéken való további szerepeltetése – A Tanács annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége, hogy a valamely harmadik állam hatóságának a határozatát a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták)

36

2020/C 271/46

T-550/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Nitto Pharmaceutical Industries kontra EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – NOSTER szóvédjegy – A korábbi FOSTER európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

36

2020/C 271/47

T-651/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Brands Up kontra EUIPO (Credit24) (Európai uniós védjegy – A Credit24 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)

37

2020/C 271/48

T-383/19. Sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Walker és társai kontra Parlament és Tanács (Megsemmisítés iránti kereset – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Az Egyesült Királyság kilépése az Unióból – Az (EU) 2018/1806 rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/592 rendelet – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kötelezettsége alóli, kölcsönösségi alapú mentesség – Az uniós polgárság állítólagos elvesztése – Az egyéni érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság)

38

2020/C 271/49

T-558/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Luz Saúde kontra EUIPO – Clínica La Luz (HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi clínica LALUZ nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset)

38

2020/C 271/50

T-848/19. sz. ügy: 2020. június 4-én benyújtott kereset – HS kontra Bizottság

39

2020/C 271/51

T-347/20. sz. ügy: 2020. május 29-én benyújtott kereset – Sogia Ellas kontra Bizottság

40

2020/C 271/52

T-350/20. sz. ügy: 2020. június 9-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Bizottság

41

2020/C 271/53

T-357/20. sz. ügy: 2020. június 7-én benyújtott kereset – Kozhuvchanka uvoz-izvoz Kavadarci kontra EUIPO (NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER)

42

2020/C 271/54

T-373/20. sz. ügy: 2020. június 15-én benyújtott kereset – Framery kontra EUIPO – Smartblock (Szállítható/mozgatható épületek)

43

2020/C 271/55

T-380/20. sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőtest)

44

2020/C 271/56

T-382/20. Sz. ügy: 2020. június 17-én benyújtott kereset – Lee kontra EUIPO (Kések, villák és kanalak [evőeszköz])

44

2020/C 271/57

T-386/20. sz. ügy: 2020. június 16-án benyújtott kereset – Micron Technology kontra EUIPO (INTELLIGENCE, ACCELERATED)

45

2020/C 271/58

T-394/20. sz. ügy: 2020. június 29-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT

46

2020/C 271/59

T-396/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORTS)

46

2020/C 271/60

T-398/20. sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORT)

47

2020/C 271/61

T-399/20. Sz. ügy: 2020. június 26-án benyújtott kereset – Cole Haan kontra EUIPO – Samsøe & Samsøe (Ø)

48

2020/C 271/62

T-402/20. sz. ügy: 2020. június 30-án benyújtott kereset – Zippo Manufacturing és társai kontra Bizottság

49

2020/C 271/63

T-405/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DZ Hyp kontra ESZT

50

2020/C 271/64

T-406/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – Landesbank Baden-Württemberg kontra ESZT

52

2020/C 271/65

T-407/20. sz. ügy: 2020. július 2-án benyújtott kereset – DVB Bank kontra ESZT

52

2020/C 271/66

T-410/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – DZ Bank kontra ESZT

53

2020/C 271/67

T-411/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Bayerische Landesbank kontra ESZT

53

2020/C 271/68

T-412/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale kontra ESZT

54

2020/C 271/69

T-413/20. sz. ügy: 2020. július 3-án benyújtott kereset – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale kontra ESZT

54

2020/C 271/70

T-527/19. sz. ügy: A Törvényszék 2020. június 17-i végzése – Sánchez Cano kontra EUIPO – Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

56

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2020/C 271/01)

Utolsó kiadvány

HL C 262., 2020.8.10.

Korábbi közzétételek

HL C 255., 2020.8.3.

HL C 247., 2020.7.27.

HL C 240., 2020.7.20.

HL C 230., 2020.7.13.

HL C 222., 2020.7.6.

HL C 215., 2020.6.29.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/2

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra Magyarország

(C-78/18. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Elfogadhatóság - EUMSZ 63. cikk - A tőke szabad mozgása - Korlátozás fennállása - Bizonyítási teher - A tőke eredetéhez kapcsolódó, közvetett hátrányos megkülönböztetés - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 12. cikke - Az egyesülés szabadságához fűződő jog - Más tagállamokból vagy harmadik országokból származó pénzügyi támogatásban részesülő egyesületek számára szankció terhe mellett nyilvántartásba vételi, bejelentési és közzétételi kötelezettségeket előíró nemzeti szabályozás - Az Alapjogi Charta 7. cikke - A magánélet tiszteletben tartásához való jog - Az Alapjogi Charta 8. cikkének (1) bekezdése - A személyes adatok védelméhez való jog - Az egyesületek részére pénzügyi támogatást nyújtó személyekre és a támogatás összegére vonatkozó információk hozzáférhetővé tételét előíró nemzeti szabályozás - Igazolás - Közérdeken alapuló nyomós indok - Az egyesületi finanszírozás átláthatósága - EUMSZ 65. cikk - Közrend - Közbiztonság - A pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem - Az Alapjogi Charta 52. cikkének (1) bekezdése)

(2020/C 271/02)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: kezdetben V. Di Bucci, Havas L., L. Malferrari és Talabér-Ritz K., később V. Di Bucci, Havas L. és L. Malferrari meghatalmazottak)

Alperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Koós G. meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Svéd Királyság (képviselők: A. Falk, C. Meyer-Seitz és H. Shev meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | Magyarország azáltal, hogy elfogadta a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvény azon rendelkezéseit, amelyek nyilvántartásba vételi, bejelentési és közzétételi kötelezettségeket írnak elő a bizonyos összeghatárt meghaladó mértékű külföldi támogatásban közvetlenül vagy közvetve részesülő civil szervezetek egyes kategóriái tekintetében, és szankciókat helyeznek kilátásba az e kötelezettségeknek eleget nem tévő szervezetekkel szemben, a civil szervezeteknek nyújtott külföldi adományok vonatkozásában hátrányosan megkülönböztető és indokolatlan korlátozásokat vezetett be, és ezzel megsértette az EUMSZ 63. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 7., 8. és 12. cikke alapján fennálló kötelezettségeit. |
| --- | --- |

1)

Magyarország azáltal, hogy elfogadta a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvény azon rendelkezéseit, amelyek nyilvántartásba vételi, bejelentési és közzétételi kötelezettségeket írnak elő a bizonyos összeghatárt meghaladó mértékű külföldi támogatásban közvetlenül vagy közvetve részesülő civil szervezetek egyes kategóriái tekintetében, és szankciókat helyeznek kilátásba az e kötelezettségeknek eleget nem tévő szervezetekkel szemben, a civil szervezeteknek nyújtott külföldi adományok vonatkozásában hátrányosan megkülönböztető és indokolatlan korlátozásokat vezetett be, és ezzel megsértette az EUMSZ 63. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 7., 8. és 12. cikke alapján fennálló kötelezettségeit.

| 2) | A Bíróság Magyarországot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság Magyarországot kötelezi a költségek viselésére.

| 3) | A Svéd Királyság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Svéd Királyság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 211., 2018.6.18.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/3

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Dôvera zdravotná poist'ovňa a.s., Szlovák Köztársaság, Union zdravotná poist'ovňa a.s.

(C-262/18. P. és C-271/18. P. sz. egyesített ügyek) (1)

(Fellebbezés - Állami támogatások - Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése - Szociális biztonsági rendszer - Egészségbiztosítási szervezetek - A „vállalkozás” és a „gazdasági tevékenység” fogalma - Szociális célkitűzés - A szolidaritás elve - Az állam által gyakorolt ellenőrzés - Átfogó értékelés - A nyereségre törekvés lehetősége - A minőséggel és az egészségbiztosítási ellátások kínálatával kapcsolatban fennmaradó verseny)

(2020/C 271/03)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

(C-262/18. sz. ügy)

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: F. Tomat és P.-J. Loewenthal meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Finn Köztársaság (képviselő: S. Hartikainen meghatalmazott)

A többi fél az eljárásban: Dôvera zdravotná poist'ovňa a.s. (képviselők: F. Roscam Abbing, A. Pliego Selie és O. W. Brouwer advocaten), Szlovák Köztársaság (képviselők: M. Kianička, D. Kaiserová és B. Ricziová meghatalmazottak), Union zdravotná poist’ovňa a.s. (képviselők: A. M. ter Haar, A. Kleinhout és J. K. de Pree advocaten)

(C-271/18. sz. ügy)

Fellebbező: Szlovák Köztársaság (képviselők: M. Kianička, D. Kaiserová és B. Ricziová meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Finn Köztársaság (képviselők: S. Hartikainen meghatalmazott)

A többi fél az eljárásban: Dôvera zdravotná poist'ovňa a.s. (képviselők: F. Roscam Abbing, A. Pliego Selie és O. W. Brouwer advocaten), Európai Bizottság (képviselők: F. Tomat és M. P.-J. Loewenthal meghatalmazottak), Union zdravotná poist’ovňa a.s. (képviselők: A. M. ter Haar, A. Kleinhout és J. K. de Pree advocaten)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. február 5-i Dôvera zdravotná poist'ovňa kontra Bizottság ítéletét (T-216/15, nem tették közzé, EU:T:2018:64) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. február 5-i Dôvera zdravotná poist'ovňa kontra Bizottság ítéletét (T-216/15, nem tették közzé, EU:T:2018:64) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság a Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. által a T-216/15. sz. ügyben előterjesztett keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. által a T-216/15. sz. ügyben előterjesztett keresetet elutasítja.

| 3) | A Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. köteles viselni az Európai Bizottság részéről a jelen fellebbezésekkel és az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült költségeket, továbbá maga viseli az ezen eljárásokkal összefüggésben felmerült saját költségeit. Ezenkívül a Dôvera zdravotná poisťovňa köteles viselni a Szlovák Köztársaság részéről a jelen fellebbezésekkel összefüggésben felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Dôvera zdravotná poisťovňa a.s. köteles viselni az Európai Bizottság részéről a jelen fellebbezésekkel és az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült költségeket, továbbá maga viseli az ezen eljárásokkal összefüggésben felmerült saját költségeit. Ezenkívül a Dôvera zdravotná poisťovňa köteles viselni a Szlovák Köztársaság részéről a jelen fellebbezésekkel összefüggésben felmerült költségeket.

| 4) | A Szlovák Köztársaság maga viseli az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

4)

A Szlovák Köztársaság maga viseli az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült saját költségeit.

| 5) | Az Union zdravotná poisťovňa a.s. maga viseli a jelen fellebbezésekkel és az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

5)

Az Union zdravotná poisťovňa a.s. maga viseli a jelen fellebbezésekkel és az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárással összefüggésben felmerült saját költségeit.

| 6) | A Finn Köztársaság maga viseli a jelen fellebbezésekkel összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

6)

A Finn Köztársaság maga viseli a jelen fellebbezésekkel összefüggésben felmerült saját költségeit.

---

(1)  HL C 231., 2018.7.2.

HL C 259., 2018.7.23.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/4

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KrakVet Marek Batko sp. K. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-276/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 33. cikk - Az adóköteles ügyletek teljesítési helyének meghatározása - Fuvarozással történő termékértékesítés - Az eladó által vagy megbízásából feladott vagy fuvarozott termékek értékesítése - 904/2010/EU rendelet - 7., 13. és 28–30. cikk - A tagállamok közötti együttműködés - Információcsere)

(2020/C 271/04)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: KrakVet Marek Batko sp. K.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Rendelkező rész

| 1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet, valamint a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet 7., 13. és 28–30. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes, ha valamely tagállam adóhatóságai valamely ügyletet a héa tekintetében egyoldalúan eltérő adójogi bánásmódban részesíthetnek annál, mint amely alapján valamely másik tagállamban ezen ügylet már megadóztatásra került. |
| --- | --- |

1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet, valamint a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet 7., 13. és 28–30. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes, ha valamely tagállam adóhatóságai valamely ügyletet a héa tekintetében egyoldalúan eltérő adójogi bánásmódban részesíthetnek annál, mint amely alapján valamely másik tagállamban ezen ügylet már megadóztatásra került.

| 2) | A 2006/112 irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy amennyiben az egyik tagállamban letelepedett eladó által a másik tagállamban lakóhellyel rendelkező vevők részére értékesített termékek ez utóbbiak részére történő elszállítását az eladó által ajánlott társaság végzi, amely társasággal ugyanakkor a vevők szabadon köthetnek szerződést e szállításra, e termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket az „eladó által vagy megbízásából” adtak fel vagy fuvaroztak el, amennyiben az említett eladó szerepe meghatározó az említett termékek feladásához vagy elfuvarozásához kapcsolódó alapvető lépések kezdeményezése, valamint szervezése tekintetében, aminek a vizsgálata az alapügyben szóban forgó valamennyi körülmény figyelembevétele mellett a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A 2006/112 irányelv 33. cikkét úgy kell értelmezni, hogy amennyiben az egyik tagállamban letelepedett eladó által a másik tagállamban lakóhellyel rendelkező vevők részére értékesített termékek ez utóbbiak részére történő elszállítását az eladó által ajánlott társaság végzi, amely társasággal ugyanakkor a vevők szabadon köthetnek szerződést e szállításra, e termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket az „eladó által vagy megbízásából” adtak fel vagy fuvaroztak el, amennyiben az említett eladó szerepe meghatározó az említett termékek feladásához vagy elfuvarozásához kapcsolódó alapvető lépések kezdeményezése, valamint szervezése tekintetében, aminek a vizsgálata az alapügyben szóban forgó valamennyi körülmény figyelembevétele mellett a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 3) | Az uniós jogot, különösen pedig a 2006/112 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy nem kell joggal való visszaélésnek minősíteni azon ügyleteket, amelyek révén az eladó által értékesített termékeket az általa ajánlott társaság szállítja el a vevők részére, miközben egyrészt az említett eladó és e társaság között kapcsolat áll fenn abban az értelemben, hogy az említett társaság e szállításon túlmenően ellátja ugyanezen eladó egyes logisztikai szükségleteit, másrészt pedig e vevők ugyanakkor továbbra is szabadon vehetnek igénybe más társaságot, vagy személyesen szállíthatják el a termékeket, mivel e körülmények nem alkalmasak arra, hogy befolyásolják azt a megállapítást, amely szerint az eladó és az általa ajánlott fuvarozó cég független vállalkozások, amelyek a saját javukra valós gazdasági tevékenységet végeznek, és mivel ebből következően ezen ügyletek nem minősíthetők visszaélésszerűnek. |
| --- | --- |

3)

Az uniós jogot, különösen pedig a 2006/112 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy nem kell joggal való visszaélésnek minősíteni azon ügyleteket, amelyek révén az eladó által értékesített termékeket az általa ajánlott társaság szállítja el a vevők részére, miközben egyrészt az említett eladó és e társaság között kapcsolat áll fenn abban az értelemben, hogy az említett társaság e szállításon túlmenően ellátja ugyanezen eladó egyes logisztikai szükségleteit, másrészt pedig e vevők ugyanakkor továbbra is szabadon vehetnek igénybe más társaságot, vagy személyesen szállíthatják el a termékeket, mivel e körülmények nem alkalmasak arra, hogy befolyásolják azt a megállapítást, amely szerint az eladó és az általa ajánlott fuvarozó cég független vállalkozások, amelyek a saját javukra valós gazdasági tevékenységet végeznek, és mivel ebből következően ezen ügyletek nem minősíthetők visszaélésszerűnek.

---

(1)  HL C 311., 2018.9.3.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/5

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. június 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – RB kontra TÜV Rheinland LGA Products GmbH, Allianz IARD S. A.

(C-581/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Európai uniós jog - Általános elvek - EUMSZ 18. cikk - Az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - Az uniós jog alkalmazhatósága - Hibás mellimplantátumok - Orvostechnikai eszközök gyártására vonatkozó felelősségbiztosítás - A biztosítási fedezet területi korlátozását előíró biztosítási szerződés)

(2020/C 271/05)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: RB

Alperesek: TÜV Rheinland LGA Products GmbH, Allianz IARD S. A.

Rendelkező rész

Az EUMSZ 18. cikk első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazható a valamely biztosítótársaság és az orvostechnikai eszközök gyártója között létrejött szerződésben szereplő olyan kikötésre, amely az ezen eszközökre vonatkozó felelősségbiztosítás fedezetének területi hatályát egyetlen tagállam területén bekövetkezett károkra korlátozza, mivel az ilyen helyzet az uniós jog jelenlegi állapotában nem tartozik az uniós jog hatálya alá.

---

(1)  HL C 427., 2018.11.26.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/5

---

A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Słupsku [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a JI elleni büntetőeljárás

(C-634/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 2004/757/IB kerethatározat - A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok - A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja - A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja - A „nagy mennyiségű kábítószer” fogalma - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - Egyenlő bánásmód - 20. és 21. cikk - A bűncselekmények és büntetések törvényességének elve - 49. cikk)

(2020/C 271/06)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy w Słupsku

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

JI

Az eljárásban részt vesz: Prokuratura Rejonowa w Słupsku

Rendelkező rész

A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2004. október 25-i 2004/757/IB tanácsi kerethatározat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 4. cikke (2) bekezdésének a) pontját, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20., 21. és 49. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes, ha valamely tagállam a jelentős mennyiségű kábítószer vagy pszichotróp anyag – akár személyes fogyasztás, akár pedig kábítószer-kereskedelem céljából történő – birtoklását bűncselekménynek minősíti, amellett hogy a „jelentős mennyiségű kábítószer vagy pszichotróp anyag” fogalmának értelmezését a nemzeti bíróságok eseti alapon történő értékelésére hagyja, feltéve hogy ez az értelmezés észszerűen előrelátható.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/6

---

A Bíróság (első tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Landgericht Kiel [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KH kontra Sparkasse Südholstein

(C-639/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - Pénzügyi szolgáltatások távértékesítése - 2002/65/EK irányelv - 1. cikk - Hatály - Pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések, amelyek az első megállapodást követően egymást követő műveleteket foglalnak magukban - A 2002/65/EK irányelvnek az első megállapodásra való alkalmazása - A 2. cikk a) pontja - A „pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződések” fogalma - Az eredetileg rögzített kamatláb módosítására vonatkozó módosító záradék)

(2020/C 271/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Kiel

Az alapeljárás felei

Felperes: KH

Alperes: Sparkasse Südholstein

Rendelkező rész

A fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a hitelszerződést módosító záradék az e rendelkezés értelmében vett „pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés” fogalma alá tartozik, ha a módosító záradék az eredetileg meghatározott kamatláb módosítására korlátozódik, az említett hitel időtartamának meghosszabbítása vagy összegének módosítása nélkül, és ha a hitelszerződés eredeti záradékai előírták ilyen módosító záradék elfogadását vagy ennek hiányában változó kamatláb alkalmazását.

---

(1)  HL C 25., 2019.1.21.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/6

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowe „Primart” Marek Łukasiewicz kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Bolton Cile España, SA

(C-702/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - PRIMART Marek Łukasiewicz európai uniós ábrás védjegy bejelentése - PRIMA korábbi nemzeti védjegy - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 76. cikk (1) bekezdése - Az Európai Unió Törvényszéke által gyakorolt felülvizsgálat terjedelme)

(2020/C 271/08)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Przedsiębiorstwo Produkcyjno-Handlowe „Primart” Marek Łukasiewicz (képviselő: J. Skołuda radca prawny)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott), Bolton Cile España, SA (képviselők: F. Celluprica, F. Fischetti és F. De Bono avvocati)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. szeptember 12-i Primart kontra EUIPO – Bolton Cile España (PRIMART Marek Łukasiewicz) ítéletét (T-584/17, nem tették közzé, EU:T:2018:530) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. szeptember 12-i Primart kontra EUIPO – Bolton Cile España (PRIMART Marek Łukasiewicz) ítéletét (T-584/17, nem tették közzé, EU:T:2018:530) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

| 3) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 82., 2019.3.4.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/7

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ryanair Designated Activity Company kontra Országos Rendőr-főkapitányság

(C-754/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Európai uniós polgárság - 2004/38/EK irányelv - 5., 10. és 20. cikk - Valamely uniós polgár harmadik állam állampolgárságával rendelkező családtagjának beutazási joga - Az ilyen joggal való rendelkezés bizonyítéka - Uniós polgár családtagja számára kiállított tartózkodási kártya birtoklása - Huzamos tartózkodási kártya birtoklása)

(2020/C 271/09)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: Ryanair Designated Activity Company

Alperes: Országos Rendőr-főkapitányság

Rendelkező rész

| 1) | Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 20. cikke szerinti huzamos tartózkodási kártya birtoklása mentesíti a tagállamok területére való beutazáshoz szükséges vízumkötelezettség alól az olyan személyt, aki nem valamelyik tagállam állampolgára, de uniós polgár családtagja, és ilyen kártya jogosultja. |
| --- | --- |

1)

Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 20. cikke szerinti huzamos tartózkodási kártya birtoklása mentesíti a tagállamok területére való beutazáshoz szükséges vízumkötelezettség alól az olyan személyt, aki nem valamelyik tagállam állampolgára, de uniós polgár családtagja, és ilyen kártya jogosultja.

| 2) | A 2004/38 irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 20. cikke szerinti huzamos tartózkodási kártya birtoklása akkor is mentesíti a vízumkötelezettség alól az uniós polgár e kártyával rendelkező családtagját, ha e kártyát a schengeni térség részét nem képező tagállam állította ki. |
| --- | --- |

2)

A 2004/38 irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv 20. cikke szerinti huzamos tartózkodási kártya birtoklása akkor is mentesíti a vízumkötelezettség alól az uniós polgár e kártyával rendelkező családtagját, ha e kártyát a schengeni térség részét nem képező tagállam állította ki.

| 3) | A 2004/38 irányelv 20. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikk szerinti tartózkodási kártya birtoklása elégséges bizonyítékát képezi annak, hogy e kártya jogosultja uniós polgár családtagjának minősül, így az érintett – anélkül, hogy további vizsgálatra vagy igazolásra lenne szükség – jogosult valamely tagállam területére beutazni, és ezen irányelv 5. cikkének (2) bekezdése alapján mentesül a vízumkötelezettség alól. |
| --- | --- |

3)

A 2004/38 irányelv 20. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikk szerinti tartózkodási kártya birtoklása elégséges bizonyítékát képezi annak, hogy e kártya jogosultja uniós polgár családtagjának minősül, így az érintett – anélkül, hogy további vizsgálatra vagy igazolásra lenne szükség – jogosult valamely tagállam területére beutazni, és ezen irányelv 5. cikkének (2) bekezdése alapján mentesül a vízumkötelezettség alól.

---

(1)  HL C 131., 2019.4.8.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/8

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ratiopharm GmbH kontra Novartis Consumer Health GmbH

(C-786/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A közegészség védelme - Belső piac - Emberi felhasználásra szánt gyógyszerek - 2001/83/EK irányelv - Reklámozás - 96. cikk - Orvosi rendelvényre kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztése kizárólag a gyógyszerek felírására jogosult személyek részére - A gyógyszerészek kizárása e terjesztésből - A rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek ingyenes termékmintájának terjesztésére való alkalmazhatatlanság - A tagállamokat érintő következmények)

(2020/C 271/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: ratiopharm GmbH

Alperes: Novartis Consumer Health GmbH

Rendelkező rész

A 2004. március 31-i 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 96. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az nem teszi lehetővé a gyógyszeripari vállalkozások számára, hogy az orvosi rendelvényre kiadható gyógyszerek termékmintáit ingyenesen terjesszék a gyógyszerészek részére. Ezzel szemben az említett rendelkezés nem akadályozza a rendelvény nélkül kiadható gyógyszerek termékmintáinak a gyógyszerészek részére történő ingyenes terjesztését.

---

(1)  HL C 112., 2019.3.25.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/8

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete – Európai Bizottság kontra RQ

(C-831/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Tisztviselők - Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) főigazgatója - Bírósági eljárás alóli mentesség - Mentesség felfüggesztéséről szóló határozat - Sérelmet okozó aktus - Védelemhez való jog)

(2020/C 271/11)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: J.-P. Keppenne és J. Baquero Cruz meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: RQ (képviselő: É. Boigelot avocat)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. október 24-i RQ kontra Bizottság ítéletét (T-29/17, EU:T:2018:717) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. október 24-i RQ kontra Bizottság ítéletét (T-29/17, EU:T:2018:717) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság elutasítja az Európai Unió Törvényszéke előtti kereset ötödik jogalapjának első részét. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság elutasítja az Európai Unió Törvényszéke előtti kereset ötödik jogalapjának első részét.

| 3) | A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé, hogy az határozzon a kereset első, második, harmadik és negyedik jogalapjáról, valamint a kereset ötödik jogalapjának második és harmadik részéről. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé, hogy az határozzon a kereset első, második, harmadik és negyedik jogalapjáról, valamint a kereset ötödik jogalapjának második és harmadik részéről.

| 4) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

4)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/9

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal de l'entreprise de Liège [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SI, Brompton Bicycle Ltd kontra Chedech/Get2Get

(C-833/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szellemi és ipari tulajdon - Szerzői jog és szomszédos jogok - 2001/29/EK irányelv - 2 – 5. cikk - Hatály - Használati tárgy - A „mű” fogalma - A művek szerzői jogi védelme - Feltételek - Valamely árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formája - Összecsukható kerékpár)

(2020/C 271/12)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de l'entreprise de Liège

Az alapeljárás felei

Felperesek: SI, Brompton Bicycle Ltd

Alperes: Chedech/Get2Get

Rendelkező rész

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2–5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e cikkekben említett szerzői jogi védelem kiterjed az olyan termékre is, amelynek formája, legalábbis részben, valamely műszaki hatás eléréséhez szükséges, amennyiben e termék szellemi alkotás eredményeként létrejövő, eredeti művet képez annyiban, hogy e formán keresztül annak alkotója az alkotókészségét eredeti módon fejezi ki, szabad és kreatív döntések meghozatalával, és így az említett forma a személyiségét tükrözi, aminek megítélése – az alapeljárás tárgyát képező jogvita releváns elemei összességének figyelembevételével – a nemzeti bíróság feladata.

---

(1)  HL C 82., 2019.3.4.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/10

---

A Bíróság (első tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – État belge kontra Pantochim SA, felszámolás alatt

(C-19/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás - 76/308/EGK irányelv - A 6. cikk (2) bekezdése és a 10. cikk - 2008/55/EK irányelv - A 6. cikk második bekezdése és a 10. cikk - A megkereső tagállamnak a megkeresett tagállam által behajtott adókövetelése - E követelés minősége - A „kedvezményes bánásmód” fogalma - Az említett követelés és a megkeresett tagállam adótartozása közötti, jogszabály szerinti beszámítás)

(2020/C 271/13)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: État belge

Alperes: Pantochim SA, felszámolás alatt

Rendelkező rész

| 1) | Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap finanszírozási rendszerének részét képező műveletekből, valamint a mezőgazdasági lefölözésekből és vámokból eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 1976. március 15-i 76/308/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdését és az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelv 6. cikkének második bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a megkereső tagállam követelése nem tekinthető a megkeresett tagállam követelésének, és nem szerzi meg ez utóbbi tagállam követelésének minőségét. |
| --- | --- |

1)

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap finanszírozási rendszerének részét képező műveletekből, valamint a mezőgazdasági lefölözésekből és vámokból eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 1976. március 15-i 76/308/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdését és az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelv 6. cikkének második bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a megkereső tagállam követelése nem tekinthető a megkeresett tagállam követelésének, és nem szerzi meg ez utóbbi tagállam követelésének minőségét.

| 2) | A 76/308 irányelv 10. cikkét és a 2008/55 irányelv 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy:






  — | az e rendelkezésekben szereplő „kedvezményes bánásmód” kifejezés bármely olyan mechanizmust magában foglal, amelynek eredményeként párhuzamos követelések esetén a követelés preferenciális kifizetésére kerül sor; |
| --- | --- | --- |

2)

A 76/308 irányelv 10. cikkét és a 2008/55 irányelv 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy:

—

az e rendelkezésekben szereplő „kedvezményes bánásmód” kifejezés bármely olyan mechanizmust magában foglal, amelynek eredményeként párhuzamos követelések esetén a követelés preferenciális kifizetésére kerül sor;

| — | a megkeresett tagállam azon lehetősége, hogy párhuzamos követelések esetén beszámítással éljen, az e rendelkezések értelmében vett kedvezményes bánásmódnak minősül, amennyiben e lehetőség igénybevétele azzal jár, hogy e tagállamnak preferenciális vagy elsőbbségi jogot biztosít a követelései kielégítése tekintetében, amely joggal a többi hitelező nem rendelkezik, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

—

a megkeresett tagállam azon lehetősége, hogy párhuzamos követelések esetén beszámítással éljen, az e rendelkezések értelmében vett kedvezményes bánásmódnak minősül, amennyiben e lehetőség igénybevétele azzal jár, hogy e tagállamnak preferenciális vagy elsőbbségi jogot biztosít a követelései kielégítése tekintetében, amely joggal a többi hitelező nem rendelkezik, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

---

(1)  HL C 103., 2019.3.18.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/10

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vodafone Portugália – Comunicações Pessoais, SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-43/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja - Hatály - Adóköteles ügyletek - Ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás - A szerződéses kötelezettségvállalás minimális időtartamának ügyfelek általi be nem tartása esetén fizetett térítés - Minősítés)

(2020/C 271/14)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Az alapeljárás felei

Felperes: Vodafone Portugália – Comunicações Pessoais, SA

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy azokat az összegeket, amelyeket valamely gazdasági szereplő kap az előnyös kereskedelmi feltételek ügyfélnek történő biztosítása ellenében hűségidő betartását előíró, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek ezen ügyfél érdekkörében felmerült okokból történő, idő előtti felmondása esetén, úgy kell tekinteni, mint amelyek az e rendelkezés értelmében vett, ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás díjazásának minősülnek.

---

(1)  HL C 139., 2019.4.15.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/11

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa [Juízo Local Cível de Lisboa – Juiz 18 – Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LE kontra Transportes Aéreos Portugueses SA

(C-74/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 261/2004/EK rendelet - Az 5. cikk (3) bekezdése - A 7. cikk (1) bekezdése - Az utasoknak nyújtandó kártalanítás visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén - Mentesség - A „rendkívüli körülmények” fogalma - „Erőszakos utasok” („Unruly passengers”) - Rendkívüli körülmény fennállására való hivatkozás lehetősége másik járat tekintetében, mint amelyen e körülmény felmerült - Az „észszerű intézkedések” fogalma)

(2020/C 271/15)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa – Juízo Local Cível de Lisboa – Juiz 18

Az alapeljárás felei

Felperes: LE

Alperes: Transportes Aéreos Portugueses SA

Rendelkező rész

| 1) | A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, e rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy egy utas erőszakos magatartása, amely indokolttá tette, hogy a repülőgép parancsnoka az érintett járattal kitérjen az érkezési repülőtértől eltérő repülőtérre ezen utas kiszállítása és poggyászának kirakása érdekében, az e rendelkezés értelmében vett „rendkívüli körülmény” fogalma alá tartozik, kivéve ha az üzemeltető légi fuvarozó hozzájárult e magatartás kialakulásához, vagy elmulasztotta az ilyen magatartás előjeleire tekintettel megfelelő intézkedések meghozatalát, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

1)

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, e rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy egy utas erőszakos magatartása, amely indokolttá tette, hogy a repülőgép parancsnoka az érintett járattal kitérjen az érkezési repülőtértől eltérő repülőtérre ezen utas kiszállítása és poggyászának kirakása érdekében, az e rendelkezés értelmében vett „rendkívüli körülmény” fogalma alá tartozik, kivéve ha az üzemeltető légi fuvarozó hozzájárult e magatartás kialakulásához, vagy elmulasztotta az ilyen magatartás előjeleire tekintettel megfelelő intézkedések meghozatalát, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 2) | A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, e rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az üzemeltető légi fuvarozó az utasoknak egy járat jelentős késése vagy törlése esetén nyújtandó kártalanításra vonatkozó kötelezettsége alóli mentesülés érdekében hivatkozhat olyan „rendkívüli körülményre”, amely az általa ugyanezen repülőgéppel teljesített előző járat során merült fel, feltéve hogy közvetlen okozati viszony áll fenn e körülmény felmerülése és a későbbi járat késése vagy törlése között, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia, figyelembe véve többek között a szóban forgó repülőgép érintett üzemeltető légi fuvarozó általi üzemeltetésének módját. |
| --- | --- |

2)

A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, e rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az üzemeltető légi fuvarozó az utasoknak egy járat jelentős késése vagy törlése esetén nyújtandó kártalanításra vonatkozó kötelezettsége alóli mentesülés érdekében hivatkozhat olyan „rendkívüli körülményre”, amely az általa ugyanezen repülőgéppel teljesített előző járat során merült fel, feltéve hogy közvetlen okozati viszony áll fenn e körülmény felmerülése és a későbbi járat késése vagy törlése között, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia, figyelembe véve többek között a szóban forgó repülőgép érintett üzemeltető légi fuvarozó általi üzemeltetésének módját.

| 3) | A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, ugyanezen rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az, hogy a légi fuvarozó egy utasnak azzal az indokkal, hogy az őt szállító repülőgépen rendkívüli körülmény merült fel, egy másik, általa üzemeltetett járatra biztosít átfoglalást, aminek folytán ezen utas az eredetileg tervezetthez képest egy nappal később érkezik meg, nem tekinthető olyan „észszerű intézkedésnek”, amely e légi fuvarozót mentesíti az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 7. cikkének(1) bekezdése szerinti kártalanítási kötelezettsége alól, kivéve ha nem volt egyetlen más átfoglalási lehetőség sem egy saját maga vagy valamely másik légi fuvarozó által üzemeltetett közvetlen vagy csatlakozást magában foglaló járatra, amely kisebb késéssel érkezik, mint az érintett légi fuvarozó következő járata, vagy ha ezen átfoglalás megvalósítása e légi fuvarozó számára az adott időpontban a vállalkozásának kapacitását tekintve elviselhetetlen áldozatokkal járt volna, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

3)

A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését, ugyanezen rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az, hogy a légi fuvarozó egy utasnak azzal az indokkal, hogy az őt szállító repülőgépen rendkívüli körülmény merült fel, egy másik, általa üzemeltetett járatra biztosít átfoglalást, aminek folytán ezen utas az eredetileg tervezetthez képest egy nappal később érkezik meg, nem tekinthető olyan „észszerű intézkedésnek”, amely e légi fuvarozót mentesíti az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 7. cikkének(1) bekezdése szerinti kártalanítási kötelezettsége alól, kivéve ha nem volt egyetlen más átfoglalási lehetőség sem egy saját maga vagy valamely másik légi fuvarozó által üzemeltetett közvetlen vagy csatlakozást magában foglaló járatra, amely kisebb késéssel érkezik, mint az érintett légi fuvarozó következő járata, vagy ha ezen átfoglalás megvalósítása e légi fuvarozó számára az adott időpontban a vállalkozásának kapacitását tekintve elviselhetetlen áldozatokkal járt volna, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 148., 2019.4.29.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/12

---

A Bíróság (második tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Judecătoria Zărnești [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociaţia „Alianța pentru combaterea abuzurilor” kontra TM, UN, Asociaţia DMPA

(C-88/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme - 92/43/EGK irányelv - A 12. cikk (1) bekezdése - Az állatfajok szigorú védelmére irányuló rendszer - IV. melléklet - Canis lupus (farkas) - A 16. cikk (1) bekezdése - Természetes elterjedési terület - A canis lupus állatfajhoz tartozó vadon élő példány befogása és szállítása - Közbiztonság)

(2020/C 271/16)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Judecătoria Zărnești

Az alapeljárás felei

Felperes: Asociaţia „Alianța pentru combaterea abuzurilor”

Alperesek: TM, UN, Asociaţia DMPA

Rendelkező rész

A 2013. május 13-i 2013/17/EU irányelvvel módosított, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv IV. melléklete alapján védett, a farkashoz hasonló állatfaj valamely példányának az emberi lakóterületek közelében vagy az ilyen lakóterületeken való befogása és szállítása az e rendelkezésben előírt tilalom hatálya alá tartozhat.

Az említett irányelv 16. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az említett állatfaj példányainak a fent említett körülmények között történő szándékos befogásának bármely formája tilos abban az esetben, ha az illetékes nemzeti hatóság e rendelkezés alapján nem engedélyezett eltérést.

---

(1)  HL C 172., 2019.5.20.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/13

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete – China Construction Bank Corp. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Groupement des cartes bancaires

(C-115/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Európai uniós védjegy - 207/2009/EK rendelet - Felszólalás - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - Összetéveszthetőség - Az ütköző megjelölések hasonlóságának értékelése - A korábbi védjegy megkülönböztető képességének értékelése)

(2020/C 271/17)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: China Construction Bank Corp. (képviselők: A. Carboni és J. Gibbs solicitors)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: J. Ivanauskas és D. Botis meghatalmazottak), Groupement des cartes bancaires (képviselő: C. Herissay Ducamp avocate)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. december 6-i China Construction Bank kontra EUIPO – Groupement des cartes bancaires (CCB) ítéletét (T-665/17, EU:T:2018:879) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. december 6-i China Construction Bank kontra EUIPO – Groupement des cartes bancaires (CCB) ítéletét (T-665/17, EU:T:2018:879) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2017. június 14-i határozatát (R 2265/2016-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2017. június 14-i határozatát (R 2265/2016-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

| 3) | Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját költségein felül viseli a China Construction Bank Corp. részéről a jelen fellebbezés keretében felmerült költségeket és a China Construction Bank Corp. részéről az elsőfokú eljárás keretében felmerült költségek felét. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját költségein felül viseli a China Construction Bank Corp. részéről a jelen fellebbezés keretében felmerült költségeket és a China Construction Bank Corp. részéről az elsőfokú eljárás keretében felmerült költségek felét.

| 4) | A Groupement des cartes bancaires saját költségein felül viseli a China Construction Bank Corp. részéről az elsőfokú eljárás keretében felmerült költségek felét. |
| --- | --- |

4)

A Groupement des cartes bancaires saját költségein felül viseli a China Construction Bank Corp. részéről az elsőfokú eljárás keretében felmerült költségek felét.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/13

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18 -i ítélete – Dovgan GmbH kontra Monolith Frost GmbH, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

(C-142/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A PLOMBIR európai uniós szóvédjegy törlése iránti kérelem - A törlési kérelem elutasítása - Indokolási kötelezettség - A tények és bizonyítékok elferdítése)

(2020/C 271/18)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Dovgan GmbH (képviselő: C. Rohnke, Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Monolith Frost GmbH (képviselők: E. Liebich és S. Labesius Rechtsanwälte), az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), (képviselő: A. Söder meghatalmazott)

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2. | A Dovgan GmbH saját költségein felül viseli a Monolith Frost GmbH részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2.

A Dovgan GmbH saját költségein felül viseli a Monolith Frost GmbH részéről felmerült költségeket is.

| 3. | Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 263., 2019.8.5.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/14

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SCT, d.d, csődeljárás alatt kontra Szlovén Köztársaság

(C-146/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - 90. és 273. cikk - Adóalap - Csökkentés - Megtagadás - Nemfizetés - A követelését az adóssal szemben indított csődeljárásban be nem jelentő adóalany - Az adósemlegesség és az arányosság elve - Közvetlen hatály)

(2020/C 271/19)

Az eljárás nyelve: szlovén

A kérdést előterjesztő bíróság

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

Az alapeljárás felei

Felperes: SCT, d.d, csődeljárás alatt

Alperes: Szlovén Köztársaság

Rendelkező rész

| 1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 90. cikkének (1) bekezdését és 273. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amelynek értelmében megtagadják az adóalanytól a behajthatatlan követelés után felszámított hozzáadottérték-adó csökkentéséhez való jogot, amennyiben a hitelezőjével szemben indított csődeljárásban nem jelentette be e követelést, még akkor is, ha ezen adóalany bizonyítja, hogy az említett követelés még annak bejelentése esetén sem került volna behajtásra. |
| --- | --- |

1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 90. cikkének (1) bekezdését és 273. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amelynek értelmében megtagadják az adóalanytól a behajthatatlan követelés után felszámított hozzáadottérték-adó csökkentéséhez való jogot, amennyiben a hitelezőjével szemben indított csődeljárásban nem jelentette be e követelést, még akkor is, ha ezen adóalany bizonyítja, hogy az említett követelés még annak bejelentése esetén sem került volna behajtásra.

| 2) | A 2006/112 irányelv 90. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróságnak – arra vonatkozó kötelezettsége alapján, hogy megtegye a megfelelő intézkedéseket e rendelkezés végrehajtásának biztosítása érdekében – a nemzeti jogot e rendelkezéssel összhangban kell értelmeznie, vagy ha az ilyen összhangban álló értelmezés lehetetlen, mellőznie kell a nemzeti jog bármely rendelkezésének alkalmazását, amelynek alkalmazása az említett rendelkezéssel ellentétes eredményre vezetne. |
| --- | --- |

2)

A 2006/112 irányelv 90. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a nemzeti bíróságnak – arra vonatkozó kötelezettsége alapján, hogy megtegye a megfelelő intézkedéseket e rendelkezés végrehajtásának biztosítása érdekében – a nemzeti jogot e rendelkezéssel összhangban kell értelmeznie, vagy ha az ilyen összhangban álló értelmezés lehetetlen, mellőznie kell a nemzeti jog bármely rendelkezésének alkalmazását, amelynek alkalmazása az említett rendelkezéssel ellentétes eredményre vezetne.

---

(1)  HL C 148., 2019.4.29.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/15

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Administratīvā rajona tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „KOB” SIA kontra Madonas novada pašvaldības Administratīvo aktu strīdu komisija

(C-206/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 49. és EUMSZ 63. cikk - A letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása - 2006/123/EK irányelv - Mezőgazdasági földterületek gazdálkodás céljából történő megszerzése Lettországban - Előzetes engedélyezési rendszer a jogi személyek számára - Kizárólag a más tagállam állampolgárainak irányítása alatt álló vagy ilyenek által képviselt jogi személyekre alkalmazandó különös feltételek - Lakóhelyre és a Lett Köztársaság hivatalos nyelvének ismeretére vonatkozó követelmény - Az állampolgárság alapján történő közvetlen hátrányos megkülönböztetés)

(2020/C 271/20)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Administratīvā rajona tiesa

Az alapeljárás felei

Felperes:„KOB” SIA

Alperes: Madonas novada pašvaldības Administratīvo aktu strīdu komisija

Rendelkező rész

A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9., 10. és 14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely az olyan jogi személynek az e tagállam területén található mezőgazdasági földterület megszerzéséhez való jogát, amelynek a tagja vagy az együttesen a szavazati jogok több mint felét képviselő tagjai, illetve amelynek a képviseletére jogosult személyek más tagállamok állampolgárai, annak rendeli alá, hogy e tagok és képviselők egyrészt az említett tagállam lakosaként való nyilvántartásba vételükről igazolást, és másrészt olyan okiratot nyújtsanak be, amely igazolja, hogy ugyanezen tagállam hivatalos nyelvét ismerik annyira, hogy legalább képesek legyenek a mindennapi és a szakmai élet témáiban beszélgetést folytatni.

---

(1)  HL C 155., 2019.5.6.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/15

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale anticorruzione (ANAC)

(C-219/19. Sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - 2014/24/EU irányelv - Szolgáltatási szerződés odaítélésére irányuló eljárás - Építészeti és mérnöki szolgáltatások - A 19. cikk (1) bekezdése és a 80. cikk (2) bekezdése - A részvétel lehetőségét kizárólag bizonyos jogi formában létrejött gazdasági szereplőkre korlátozó nemzeti szabályozás)

(2020/C 271/21)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura

Alperesek: Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale anticorruzione (ANAC)

Rendelkező rész

A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 19. cikkének (1) bekezdését és 80. cikkének (2) bekezdését ezen irányelv (14) preambulumbekezdésével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely kizárja annak lehetőségét, hogy nonprofit jogalanyok mérnöki és építészeti szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési eljárásban vegyenek részt, noha a nemzeti jog értelmében e jogalanyok jogosultak az érintett szerződés tárgyát képező szolgáltatások nyújtására.

---

(1)  HL C 206., 2019.6.17.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/16

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunalul Bucureşti [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi

(C-242/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - A 17. cikk (2) bekezdésének g) pontja - Birtokba vehető dolog Európai Unión belül szolgáltatásnyújtás céljából való továbbítása - 170. és 171. cikk - A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok héa-visszatérítéshez való joga - 2008/9/EK irányelv - A „nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalany” fogalma - A visszatérítés helye szerinti tagállamban héanyilvántartásba nem vett adóalany)

(2020/C 271/22)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felperes: CHEP Equipment Pooling NV

Alperesek: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenţi

Rendelkező rész

| 1) | A 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 17. cikke (2) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tekinthető Közösségen belüli termékértékesítésnek az adóalany által valamely tagállamból származó termékeknek a visszatérítés helye szerinti tagállamba a célból való továbbítása, hogy ezen adóalany e termékek ez utóbbi tagállamban történő bérbeadására irányuló szolgáltatásokat nyújtson, amennyiben az említett termékek ilyen szolgáltatásnyújtásra való felhasználása ideiglenes, és azokat az említett adóalany letelepedési helye szerinti tagállamból adták fel vagy szállították el. |
| --- | --- |

1)

A 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 17. cikke (2) bekezdésének g) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tekinthető Közösségen belüli termékértékesítésnek az adóalany által valamely tagállamból származó termékeknek a visszatérítés helye szerinti tagállamba a célból való továbbítása, hogy ezen adóalany e termékek ez utóbbi tagállamban történő bérbeadására irányuló szolgáltatásokat nyújtson, amennyiben az említett termékek ilyen szolgáltatásnyújtásra való felhasználása ideiglenes, és azokat az említett adóalany letelepedési helye szerinti tagállamból adták fel vagy szállították el.

| 2) | A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés [helyesen: hozzáadottértékadó-visszatérítés] részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy valamely tagállam egy másik tagállamban letelepedett adóalanytól pusztán azzal az indokkal tagadja meg a hozzáadottértékadó-visszatérítéshez való jogot, hogy ezen adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban a hozzáadottértékadó-nyilvántartásban szerepel, vagy abban szerepelnie kell. |
| --- | --- |

2)

A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés [helyesen: hozzáadottértékadó-visszatérítés] részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy valamely tagállam egy másik tagállamban letelepedett adóalanytól pusztán azzal az indokkal tagadja meg a hozzáadottértékadó-visszatérítéshez való jogot, hogy ezen adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban a hozzáadottértékadó-nyilvántartásban szerepel, vagy abban szerepelnie kell.

---

(1)  HL C 206., 2019.6.17.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/17

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2020. június 18-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Porin kaupunki által indított eljárás

(C-328/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Közbeszerzési szerződések - 2004/18/EK irányelv - Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja - Közbeszerzési szerződések a szállítási szolgáltatások területén - Önkormányzatok közötti, szociális és egészségügyi szolgáltatások szervezésére és nyújtására vonatkozó, a finn jog értelmében vett úgynevezett „felelős önkormányzat” modelljén alapuló együttműködési megállapodás - A szervezés felelősségének átruházása az egyik önkormányzatra az érintett együttműködés övezetében - In house szerződés - Szállítási szolgáltatások ajánlattételi felhívás közzététele nélküli odaítélése a teljes mértékben a felelős önkormányzat tulajdonában lévő társaságnak)

(2020/C 271/23)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein hallinto-oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: Porin kaupunki

Az eljárásban részt vesz: Porin Linjat Oy, Lyttylän Liikenne Oy

Rendelkező rész

| 1) | Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy egy olyan megállapodás, amelynek értelmében az abban részes önkormányzatok maguk közül az egyikre bízzák valamely, ezen önkormányzatok javára nyújtandó szolgáltatás megszervezésének felelősségét, azon okból nem tartozik a 2004/18 irányelv hatálya alá, hogy az az EUSZ 4. cikk (2) bekezdése értelmében vett és a 2016. december 21-i Remondis ítéletben (C-51/15, EU:C:2016:985) értelmezett hatáskör-átruházásnak minősül. |
| --- | --- |

1)

Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy egy olyan megállapodás, amelynek értelmében az abban részes önkormányzatok maguk közül az egyikre bízzák valamely, ezen önkormányzatok javára nyújtandó szolgáltatás megszervezésének felelősségét, azon okból nem tartozik a 2004/18 irányelv hatálya alá, hogy az az EUSZ 4. cikk (2) bekezdése értelmében vett és a 2016. december 21-i Remondis ítéletben (C-51/15, EU:C:2016:985) értelmezett hatáskör-átruházásnak minősül.

| 2) | A 2004/18 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy egy olyan megállapodás, amelynek értelmében az abban részes önkormányzatok maguk közül az egyikre bízzák valamely, ezen önkormányzatok javára nyújtandó szolgáltatás megszervezésének felelősségét, lehetővé teszi, hogy ezt az önkormányzatot az említett átruházást követő odaítélések során ajánlatkérő hatóságnak lehessen minősíteni, és amely feljogosíja arra, hogy az olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek nem csak a saját, hanem más önkormányzatok szükségleteit is kielégítik, egy in house szervezetre bízza, míg e hatáskör-átruházás nélkül az említett önkormányzatoknak maguknak kellett volna kielégíteniük saját szükségleteiket. |
| --- | --- |

2)

A 2004/18 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy egy olyan megállapodás, amelynek értelmében az abban részes önkormányzatok maguk közül az egyikre bízzák valamely, ezen önkormányzatok javára nyújtandó szolgáltatás megszervezésének felelősségét, lehetővé teszi, hogy ezt az önkormányzatot az említett átruházást követő odaítélések során ajánlatkérő hatóságnak lehessen minősíteni, és amely feljogosíja arra, hogy az olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek nem csak a saját, hanem más önkormányzatok szükségleteit is kielégítik, egy in house szervezetre bízza, míg e hatáskör-átruházás nélkül az említett önkormányzatoknak maguknak kellett volna kielégíteniük saját szükségleteiket.

---

(1)  HL C 220., 2019.7.1.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/18

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. június 18-i ítélete (az Augstākā tiesa [Senāts] [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Valsts ieņēmumu dienests kontra SIA „Hydro Energo”

(C-340/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Közös Vámtarifa - Kombinált Nómenklatúra - Tarifális besorolás - 7407 vámtarifaszám - Rézrúd és -profil - Melegen hengerelt, téglalap alakú, rézből vagy rézötvözetből készült ingot)

(2020/C 271/24)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Augstākā tiesa (Senāts)

Az alapeljárás felei

Felperes: Valsts ieņēmumu dienests

Alperes: SIA „Hydro Energo”

Rendelkező rész

A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változata I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 7407 vámtarifaszámát úgy kell értelmezni, hogy a téglalap alakú, rézből vagy rézötvözetből készült ingot, amelynek vastagsága meghaladja a szélessége egytizedét, és amelyet melegen hengereltek, ugyanakkor keresztmetszetében szabálytalan pórusok, üregek és repedések vannak, e vámtarifaszám alá tartozhat.

---

(1)  HL C 220., 2019.7.1.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/18

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2020. június 11-i ítélete (az Ústavný súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a Prezident Slovenskej republiky által indított eljárás

(C-378/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A villamos energia belső piaca - 2009/72/EK irányelv - A 35. cikk (4) és (5) bekezdése - A szabályozó hatóságok függetlensége - A nemzeti szabályozó hatóság elnökének kinevezésére vonatkozó hatáskört az államfőről a kormányra átruházó nemzeti jogszabály - A nemzeti minisztériumoknak az ármeghatározási eljárásokban való részvétele)

(2020/C 271/25)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Ústavný súd Slovenskej republiky

Az alapeljárás résztvevője

Prezident Slovenskej republiky

Az eljárásban részt vesz: Národná rada Slovenskej republiky, Vláda Slovenskej republiky

Rendelkező rész

| 1) | A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 35. cikkének (4) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan tagállami jogszabály, amely szerint ezen állam kormánya rendelkezik hatáskörrel a nemzeti szabályozó hatóság elnökének kinevezésére és visszahívására, amennyiben az e rendelkezésekben előírt valamennyi követelmény teljesül, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

1)

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 35. cikkének (4) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan tagállami jogszabály, amely szerint ezen állam kormánya rendelkezik hatáskörrel a nemzeti szabályozó hatóság elnökének kinevezésére és visszahívására, amennyiben az e rendelkezésekben előírt valamennyi követelmény teljesül, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

| 2) | A 2009/72 irányelv 35. cikkének (4) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan tagállami jogszabály, amely a közérdek védelmének biztosítása céljából előírja e tagállam minisztériumai képviselőinek a nemzeti szabályozó hatóság előtti, az árak meghatározására irányuló bizonyos eljárásokban való részvételét, amennyiben nem sérül e hatóság döntéshozatali függetlensége, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

A 2009/72 irányelv 35. cikkének (4) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan tagállami jogszabály, amely a közérdek védelmének biztosítása céljából előírja e tagállam minisztériumai képviselőinek a nemzeti szabályozó hatóság előtti, az árak meghatározására irányuló bizonyos eljárásokban való részvételét, amennyiben nem sérül e hatóság döntéshozatali függetlensége, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

---

(1)  HL C 238., 2019.7.15.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/19

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WT kontra Subdelegación del Gobierno en Guadalajara

(C-448/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállása - 2003/109/EK irányelv - 12. cikk - Kiutasítási határozat huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személlyel szemben történő meghozatala - Figyelembe veendő elemek - Nemzeti ítélkezési gyakorlat - Ezen elemek figyelembevételének hiánya - Összeegyeztethetőség - 2001/40/EK irányelv - A harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismerése - Relevancia)

(2020/C 271/26)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha

Az alapeljárás felei

Felperes: WT

Alperes: Subdelegación del Gobierno en Guadalajara

Rendelkező rész

A harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv 12. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely – ahogyan azt a nemzeti ítélkezési gyakorlat a harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismeréséről szóló, 2001. május 28-i 2001/40/EK tanácsi irányelvre való hivatkozással értelmezi – előírja bármely, huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező olyan harmadik országbeli állampolgár kiutasítását, aki legalább egy év szabadságvesztés-büntetéssel büntetendő bűncselekményt követett el, anélkül hogy meg kellene vizsgálni, hogy e harmadik országbeli állampolgár tényleges és kellően súlyos veszélyt jelent-e a közrendre vagy a közbiztonságra, és hogy figyelembe kellene venni az e tagállam területén való tartózkodása időtartamát, életkorát, az érintett személyre és családtagjaira gyakorolt következményeket, valamint a tartózkodási helye szerinti tagállamhoz való kötődését vagy a származási országához fűződő kapcsolatok hiányát.

---

(1)  HL C 328., 2019.9.30.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/20

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. június 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Vert Marine SAS kontra Premier ministre, Ministre de l'Économie et des Finances

(C-472/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Koncessziós szerződések odaítélési eljárásai - 2014/23/EU irányelv - A 38. cikk (9) bekezdése - Valamely kizárási ok által érintett gazdasági szereplő megbízhatósága helyreállításának bizonyítására irányuló korrekciós intézkedések rendszere - A valamely kötelező kizárási ok által érintett gazdasági szereplőnek a koncessziós szerződések odaítélési eljárásaiban való részvételét öt évre megtiltó nemzeti szabályozás - A megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozó bizonyíték szolgáltatása bármely lehetőségének kizárása e gazdasági szereplők tekintetében)

(2020/C 271/27)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felperes: Vert Marine SAS

Alperesek: Premier ministre, Ministre de l'Économie et des Finances

Rendelkező rész

| 1) | A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 38. cikkének (9) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely egy olyan gazdasági szereplő számára, akit jogerősen elítéltek az ezen irányelv 38. cikkének (4) bekezdésében felsorolt bűncselekmények egyike miatt, és ezen okból automatikusan kizárják a koncessziós szerződések odaítélési eljárásaiban való részvételből, nem teszi lehetővé, hogy az arra vonatkozó bizonyítékkal szolgáljon, hogy megtette azokat a megfelelési intézkedéseket, amelyek alkalmasak megbízhatósága helyreállításának igazolására. |
| --- | --- |

1)

A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 38. cikkének (9) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely egy olyan gazdasági szereplő számára, akit jogerősen elítéltek az ezen irányelv 38. cikkének (4) bekezdésében felsorolt bűncselekmények egyike miatt, és ezen okból automatikusan kizárják a koncessziós szerződések odaítélési eljárásaiban való részvételből, nem teszi lehetővé, hogy az arra vonatkozó bizonyítékkal szolgáljon, hogy megtette azokat a megfelelési intézkedéseket, amelyek alkalmasak megbízhatósága helyreállításának igazolására.

| 2) | A 2014/23 irányelv 38. cikkének (9) és (10) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az, hogy a gazdasági szereplő által tett korrekciós intézkedések megfelelő jellegének vizsgálatát az igazságügyi hatóságokra bízzák, feltéve hogy az e tekintetben bevezetett nemzeti szabályozás tiszteletben tartja az ezen irányelv 38. cikkének (9) bekezdésében előírt valamennyi követelményt, és az alkalmazandó eljárás összeegyeztethető a koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásban kitűzött határidőkkel. Egyébiránt a 2014/23 irányelv 38. cikkének (9) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az igazságügyi hatóságok számára, hogy egy személyt mentesítsenek a koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban való részvételre vonatkozó, valamely büntetőügyben történő elítélését követő automatikus tilalom alól, megszüntessék e tilalmat, illetve e személyt mentesítsék a büntetett előéletnek a bűnügyi nyilvántartásban történő megemlítése alól, feltéve hogy ezek a bírósági eljárások ténylegesen megfelelnek az e szabályozás által támasztott feltételeknek és az általa követett célkitűzéseknek, és amennyiben egy gazdasági szereplő részt kíván venni valamely, koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásban, különösen azt teszik lehetővé, hogy e személy hasznos időben mentesüljön az őt sújtó tilalom alól, kizárólag az e szereplő által hivatkozott, és a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság által önmagában az e rendelkezésben előírt követelményeknek megfelelően értékelt korrekciós intézkedések megfelelő jellegére tekintettel, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A 2014/23 irányelv 38. cikkének (9) és (10) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az, hogy a gazdasági szereplő által tett korrekciós intézkedések megfelelő jellegének vizsgálatát az igazságügyi hatóságokra bízzák, feltéve hogy az e tekintetben bevezetett nemzeti szabályozás tiszteletben tartja az ezen irányelv 38. cikkének (9) bekezdésében előírt valamennyi követelményt, és az alkalmazandó eljárás összeegyeztethető a koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásban kitűzött határidőkkel. Egyébiránt a 2014/23 irányelv 38. cikkének (9) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az igazságügyi hatóságok számára, hogy egy személyt mentesítsenek a koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban való részvételre vonatkozó, valamely büntetőügyben történő elítélését követő automatikus tilalom alól, megszüntessék e tilalmat, illetve e személyt mentesítsék a büntetett előéletnek a bűnügyi nyilvántartásban történő megemlítése alól, feltéve hogy ezek a bírósági eljárások ténylegesen megfelelnek az e szabályozás által támasztott feltételeknek és az általa követett célkitűzéseknek, és amennyiben egy gazdasági szereplő részt kíván venni valamely, koncessziós szerződések odaítélésére irányuló eljárásban, különösen azt teszik lehetővé, hogy e személy hasznos időben mentesüljön az őt sújtó tilalom alól, kizárólag az e szereplő által hivatkozott, és a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság által önmagában az e rendelkezésben előírt követelményeknek megfelelően értékelt korrekciós intézkedések megfelelő jellegére tekintettel, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 280., 2019.8.19.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/21

---

A Landesgericht Klagenfurt (Ausztria) által 2020. február 19-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GSMB Invest GmbH & Co. KG kontra Auto Krainer Gesellschaft m.b.H.

(C-128/20. sz. ügy)

(2020/C 271/28)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Klagenfurt

Az alapeljárás felei

Felperes: GSMB Invest GmbH & Co. KG

Alperes: Auto Krainer Gesellschaft m.b.H.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a 715/2007 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében nem elfogadható a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kipufogógáz-visszavezető szelep, tehát egy, a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van megtervezve, hogy a kipufogógáz-visszavezetési szintet, tehát a visszavezetett kipufogógáz mértékét úgy szabályozzák, hogy csak 15 oC és 33 oC között és csak 1 000 méter alatt biztosít károsanyagszegény üzemmódot, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig 10 oC hőmérsékletváltozás, 1 000 méter felett pedig 250 méter magasságváltozás alatt csökkentik lineárisan 0-ra, tehát az NOx-kibocsátások meghaladják a 715/2007 rendeletben megállapított határértéket? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a 715/2007 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében nem elfogadható a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kipufogógáz-visszavezető szelep, tehát egy, a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van megtervezve, hogy a kipufogógáz-visszavezetési szintet, tehát a visszavezetett kipufogógáz mértékét úgy szabályozzák, hogy csak 15 oC és 33 oC között és csak 1 000 méter alatt biztosít károsanyagszegény üzemmódot, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig 10 oC hőmérsékletváltozás, 1 000 méter felett pedig 250 méter magasságváltozás alatt csökkentik lineárisan 0-ra, tehát az NOx-kibocsátások meghaladják a 715/2007 rendeletben megállapított határértéket?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő „a motor sérülés vagy baleset elleni védelme” kifejezést, hogy a különösen a kipufogógáz-visszavezető szelephez, a kipufogógáz-visszavezető hűtőhöz és a dízelrészecske-szűrőhöz hasonló alkatrészek kímélését szolgáló kipufogógáz-stratégia nem felel meg az eltérést megengedő rendelkezéseknek? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő „a motor sérülés vagy baleset elleni védelme” kifejezést, hogy a különösen a kipufogógáz-visszavezető szelephez, a kipufogógáz-visszavezető hűtőhöz és a dízelrészecske-szűrőhöz hasonló alkatrészek kímélését szolgáló kipufogógáz-stratégia nem felel meg az eltérést megengedő rendelkezéseknek?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a kibocsátáscsökkentő berendezések teljes mértékű működését csak 15 oC és 33 oC közötti hőmérsékleti tartományban és 1 000 méter alatt biztosító (úgynevezett „hőtartomány”) és ezért Európában, különösen Ausztriában az év nagy részében nem teljes mértékben működő kipufogógáz-stratégia nem felel meg az 5. cikk (1) bekezdése szerinti előírásnak (a jármű működése rendes használat során), és tiltott hatástalanító berendezésnek minősül? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a kibocsátáscsökkentő berendezések teljes mértékű működését csak 15 oC és 33 oC közötti hőmérsékleti tartományban és 1 000 méter alatt biztosító (úgynevezett „hőtartomány”) és ezért Európában, különösen Ausztriában az év nagy részében nem teljes mértékben működő kipufogógáz-stratégia nem felel meg az 5. cikk (1) bekezdése szerinti előírásnak (a jármű működése rendes használat során), és tiltott hatástalanító berendezésnek minősül?

---

(1)  HL 2007. L 171., 1. o.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/21

---

A Landesgericht Eisenstadt (Ausztria) által 2020. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – IR kontra Volkswagen AG

(C-134/20. sz. ügy)

(2020/C 271/29)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Eisenstadt

Az alapeljárás felei

Felperes: IR

Alperes: Volkswagen AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| a) | Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a 715/2007 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében nem elfogadható a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kipufogógáz-visszavezető szelep, tehát egy, a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van kialakítva, hogy az a kipufogógáz-visszavezetési szintet, tehát a visszavezetett kipufogógáz mértékét úgy szabályozza, hogy csak 15 oC és 33 oC között és csak 1 000 méter magasság alatt biztosít károsanyag-szegény üzemmódot, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig 10 oC hőmérsékletváltozás, – 1 000 méter magasság felett pedig 250 méter magasságváltozás – alatt lineárisan 0-ra csökkenti, tehát az NOx-kibocsátások meghaladják 715/2007 rendeletben megállapított határértéket? |
| --- | --- |

a)

Úgy kell-e értelmezni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a 715/2007 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében nem elfogadható a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kipufogógáz-visszavezető szelep, tehát egy, a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van kialakítva, hogy az a kipufogógáz-visszavezetési szintet, tehát a visszavezetett kipufogógáz mértékét úgy szabályozza, hogy csak 15 oC és 33 oC között és csak 1 000 méter magasság alatt biztosít károsanyag-szegény üzemmódot, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig 10 oC hőmérsékletváltozás, – 1 000 méter magasság felett pedig 250 méter magasságváltozás – alatt lineárisan 0-ra csökkenti, tehát az NOx-kibocsátások meghaladják 715/2007 rendeletben megállapított határértéket?

| b) | Lényeges-e az a) kérdés értelésének szempontjából, hogy a járműnek az a) kérdésben említett felszerelésére a motor károsodástól való megóvása érdekében van szükség? |
| --- | --- |

b)

Lényeges-e az a) kérdés értelésének szempontjából, hogy a járműnek az a) kérdésben említett felszerelésére a motor károsodástól való megóvása érdekében van szükség?

| c) | Lényeges-e továbbá a b) kérdés értékelésének szempontjából, hogy a motor azon alkatrésze, amelyet a károsodástól meg kell óvni, a kipufogógáz-visszavezető szelep? |
| --- | --- |

c)

Lényeges-e továbbá a b) kérdés értékelésének szempontjából, hogy a motor azon alkatrésze, amelyet a károsodástól meg kell óvni, a kipufogógáz-visszavezető szelep?

| d) | Lényeges-e az a) kérdés értékelése szempontjából, hogy a járműnek az a) kérdésben említett berendezését már a jármű gyártásakor beépítették-e, vagy a kipufogógáz-visszavezető szelepnek az első kérdésben említett szabályozóját a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikke (2) bekezdésének értelmében kijavításként kell a járműbe építeni? |
| --- | --- |

d)

Lényeges-e az a) kérdés értékelése szempontjából, hogy a járműnek az a) kérdésben említett berendezését már a jármű gyártásakor beépítették-e, vagy a kipufogógáz-visszavezető szelepnek az első kérdésben említett szabályozóját a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikke (2) bekezdésének értelmében kijavításként kell a járműbe építeni?

---

(1)  HL 2007. L 171., 1. o.

(2)  HL 1999. L 171., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 4. kötet, 223. o.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/22

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-320/18. sz., WD kontra EFSA ügyben 2020. február 12-én hozott ítélete ellen WD által 2020. április 22-én benyújtott fellebbezés

(C-167/20. P sz. ügy)

(2020/C 271/30)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: WD (képviselő: L. Levi ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. február 12-i, T-320/18. sz. ügyben hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. február 12-i, T-320/18. sz. ügyben hozott ítéletét;

| — | következésképpen adjon helyt a fellebbező elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek; |
| --- | --- |

—

következésképpen adjon helyt a fellebbező elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek;

| — | semmisítse meg az AESE ügyvezető igazgatója által szerződéskötésre jogosult hatóság minőségében 2017. július 14-én hozott azon határozatot, amelyből kitűnik, hogy a fellebbező nem szerepel a 2017. évi átsorolási időszakban előléptetett alkalmazottak között; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az AESE ügyvezető igazgatója által szerződéskötésre jogosult hatóság minőségében 2017. július 14-én hozott azon határozatot, amelyből kitűnik, hogy a fellebbező nem szerepel a 2017. évi átsorolási időszakban előléptetett alkalmazottak között;

| — | semmisítse meg a szerződéskötésre jogosult hatóság 2018. február 9-i azon határozatát, amely elutasítja a 2017. július 14-i határozattal szemben 2017. október 10-én benyújtott panaszt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szerződéskötésre jogosult hatóság 2018. február 9-i azon határozatát, amely elutasítja a 2017. július 14-i határozattal szemben 2017. október 10-én benyújtott panaszt;

| — | semmisítse meg az AESE ügyvezető igazgatója által szerződéskötésre jogosult hatóság minőségében 2017. augusztus 9-én hozott, a fellebbezővel 2017. augusztus 10-én közölt, a fellebbező munkaszerződésének meghosszabbítását mellőző határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az AESE ügyvezető igazgatója által szerződéskötésre jogosult hatóság minőségében 2017. augusztus 9-én hozott, a fellebbezővel 2017. augusztus 10-én közölt, a fellebbező munkaszerződésének meghosszabbítását mellőző határozatot;

| — | semmisítse meg a szerződéskötésre jogosult hatóság 2018. március 12-i, a 2017. augusztus 9-i határozattal szemben 2017. november 10-én benyújtott panaszt elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a szerződéskötésre jogosult hatóság 2018. március 12-i, a 2017. augusztus 9-i határozattal szemben 2017. november 10-én benyújtott panaszt elutasító határozatát;

| — | ítéljen meg kártérítést a keletkezett károkért; |
| --- | --- |

—

ítéljen meg kártérítést a keletkezett károkért;

| — | az ellenérdekű felet kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű felet kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az EFSA által 2017. július 14-én hozott, a fellebbezőnek a 2017. évi átsorolási időszakban az AST 6 besorolási fokozatba való átsorolására vonatkozó határozattal kapcsolatban az első jogalap az alkalmazandó eljárási szabályok megsértésére és különösen a jogalapok elfogadhatóságával kapcsolatos szabályok és az indokolási kötelezettség megsértésére, valamint az iratok elferdítésére vonatkozik. A második jogalap az alkalmazandó szabályozási keret (az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 54. cikke, a 2008. április 22-i határozat és a 2010. június 30-i iránymutatás) megsértésére, a bizonyítékok felvételére vonatkozó szabályok megsértésére és az indokolási kötelezettség megsértésére vonatkozik.

Az EFSA által 2017. augusztus 9-én hozott, a fellebbező szerződése meghosszabbításának elmaradására vonatkozó határozattal kapcsolatban az első jogalap a 2012. december 8-i határozat megsértésére vonatkozik. A második jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésére és a 2017. március 7-i utasítás megsértésére, valamint az iratok elferdítésére vonatkozik. A harmadik jogalap a nyilvánvaló értékelési hiba és a hatáskörrel való visszaélés fogalmának megsértésére, az iratok elferdítésére és a bizonyítékok felvételére vonatkozó szabályok megsértésére vonatkozik.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/23

---

A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. április 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – JG és társai, törvényes képviselői: MI és LH kontra OP, az Azurair GmbH felszámolója

(C-188/20. sz. ügy)

(2020/C 271/31)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: JG, LH, MI és NJ, törvényes képviselői: MI és LH

A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: OP, az Azurair GmbH felszámolója

Beavatkozó: alltours flugreisen gmbh

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Rendelkezik-e az utas a 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „megerősített helyfoglalással”, ha a vele szerződéses jogviszonyban álló utazásszervezőtől a 261/2004 rendelet 2. cikkének g) pontja értelmében vett „más olyan igazolást” kapott, amellyel egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalnak kötelezettséget anélkül, hogy az utazásszervező e járatra vonatkozó helyfoglalást végzett volna az érintett légifuvarozónál, és e légifuvarozó a helyfoglalást megerősítette volna? |
| --- | --- |

1)

Rendelkezik-e az utas a 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „megerősített helyfoglalással”, ha a vele szerződéses jogviszonyban álló utazásszervezőtől a 261/2004 rendelet 2. cikkének g) pontja értelmében vett „más olyan igazolást” kapott, amellyel egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalnak kötelezettséget anélkül, hogy az utazásszervező e járatra vonatkozó helyfoglalást végzett volna az érintett légifuvarozónál, és e légifuvarozó a helyfoglalást megerősítette volna?

| 2) | Valamely légifuvarozó már akkor a 261/2004 rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett üzemeltető légifuvarozónak minősül az utas vonatkozásában, ha ezen utas szerződéses jogviszonyban áll ugyan egy olyan utazásszervezővel, amely egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalt kötelezettséget az utas felé, az utazásszervező azonban nem foglalt ülőhelyet az utas részére, és azáltal e járat tekintetében nem hozott létre a légifuvarozóval fennálló szerződéses jogviszonyt? |
| --- | --- |

2)

Valamely légifuvarozó már akkor a 261/2004 rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett üzemeltető légifuvarozónak minősül az utas vonatkozásában, ha ezen utas szerződéses jogviszonyban áll ugyan egy olyan utazásszervezővel, amely egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalt kötelezettséget az utas felé, az utazásszervező azonban nem foglalt ülőhelyet az utas részére, és azáltal e járat tekintetében nem hozott létre a légifuvarozóval fennálló szerződéses jogviszonyt?

| 3) | Járat törlése vagy jelentős késéssel történő érkezés miatt nyújtandó kártalanítás tekintetében következhet-e a járatnak a 261/2004 rendelet 2. cikkének h) pontja, 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 7. cikke (1) bekezdésének második mondata és (2) bekezdése értelmében vett „eredetileg tervezett érkezési ideje”„más olyan igazolásból”, amelyet egy utazásszervező állított ki egy utas részére, vagy e tekintetben a 261/2004 rendelet 2. cikkének f) pontja szerinti jegyet kell figyelembe venni? |
| --- | --- |

3)

Járat törlése vagy jelentős késéssel történő érkezés miatt nyújtandó kártalanítás tekintetében következhet-e a járatnak a 261/2004 rendelet 2. cikkének h) pontja, 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 7. cikke (1) bekezdésének második mondata és (2) bekezdése értelmében vett „eredetileg tervezett érkezési ideje”„más olyan igazolásból”, amelyet egy utazásszervező állított ki egy utas részére, vagy e tekintetben a 261/2004 rendelet 2. cikkének f) pontja szerinti jegyet kell figyelembe venni?

| 4) | A 261/2004 rendelet 2. cikkének l) pontja és 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vett járattörlésről van-e szó, ha az üzemeltető légifuvarozó a szervezett utazás keretében foglalt járatot ugyanazon napra legalább két óra tíz perccel előrehozza? |
| --- | --- |

4)

A 261/2004 rendelet 2. cikkének l) pontja és 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vett járattörlésről van-e szó, ha az üzemeltető légifuvarozó a szervezett utazás keretében foglalt járatot ugyanazon napra legalább két óra tíz perccel előrehozza?

| 5) | Csökkentheti-e az üzemeltető légifuvarozó a 261/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti kártalanítást a rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, ha a járat előrehozásának időtartama az ott megjelölt időtartamokon belül marad? |
| --- | --- |

5)

Csökkentheti-e az üzemeltető légifuvarozó a 261/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti kártalanítást a rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, ha a járat előrehozásának időtartama az ott megjelölt időtartamokon belül marad?

| 6) | A járat előrehozásáról az utazás kezdete előtt adott tájékoztatás esetében a 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett átfoglalás felajánlásáról van-e szó? |
| --- | --- |

6)

A járat előrehozásáról az utazás kezdete előtt adott tájékoztatás esetében a 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett átfoglalás felajánlásáról van-e szó?

| 7) | Kötelezi-e a 2004. február 11-i 261/2004 rendelet 14. cikkének (2) bekezdése az üzemeltető légifuvarozót arra, hogy tájékoztatást adjon az utasnak arról, hogy pontosan milyen cégnév és cím alatt milyen – a távolság alapján lépcsőzetesen megállapított – összeget követelhet, és hogy adott esetben milyen dokumentumokat kell mellékelnie a kérelméhez? |
| --- | --- |

7)

Kötelezi-e a 2004. február 11-i 261/2004 rendelet 14. cikkének (2) bekezdése az üzemeltető légifuvarozót arra, hogy tájékoztatást adjon az utasnak arról, hogy pontosan milyen cégnév és cím alatt milyen – a távolság alapján lépcsőzetesen megállapított – összeget követelhet, és hogy adott esetben milyen dokumentumokat kell mellékelnie a kérelméhez?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.)

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/24

---

A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Eurowings GmbH kontra Flightright GmbH

(C-196/20. sz. ügy)

(2020/C 271/32)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Eurowings GmbH

A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: Flightright GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Rendelkezik-e az utas a 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „megerősített helyfoglalással”, ha a vele szerződéses jogviszonyban álló utazásszervezőtől a 261/2004 rendelet 2. cikkének g) pontja értelmében vett „más olyan igazolást” kapott, amellyel egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalnak kötelezettséget anélkül, hogy az utazásszervező e járatra vonatkozó helyfoglalást végzett volna az érintett légifuvarozónál, és e légifuvarozó a helyfoglalást megerősítette volna? |
| --- | --- |

1)

Rendelkezik-e az utas a 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „megerősített helyfoglalással”, ha a vele szerződéses jogviszonyban álló utazásszervezőtől a 261/2004 rendelet 2. cikkének g) pontja értelmében vett „más olyan igazolást” kapott, amellyel egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalnak kötelezettséget anélkül, hogy az utazásszervező e járatra vonatkozó helyfoglalást végzett volna az érintett légifuvarozónál, és e légifuvarozó a helyfoglalást megerősítette volna?

| 2) | Valamely légifuvarozó már akkor a 261/2004 rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett üzemeltető légifuvarozónak minősül az utas vonatkozásában, ha ezen utas szerződéses jogviszonyban áll ugyan egy olyan utazásszervezővel, amely egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalt kötelezettséget az utas felé, az utazásszervező azonban nem foglalt ülőhelyet az utas részére, és azáltal e járat tekintetében nem hozott létre a légifuvarozóval fennálló szerződéses jogviszonyt? |
| --- | --- |

2)

Valamely légifuvarozó már akkor a 261/2004 rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett üzemeltető légifuvarozónak minősül az utas vonatkozásában, ha ezen utas szerződéses jogviszonyban áll ugyan egy olyan utazásszervezővel, amely egy bizonyos, indulási és érkezési hely, indulási és érkezési időpont, valamint járatszám szerint meghatározott légi járattal történő szállításra vállalt kötelezettséget az utas felé, az utazásszervező azonban nem foglalt ülőhelyet az utas részére, és azáltal e járat tekintetében nem hozott létre a légifuvarozóval fennálló szerződéses jogviszonyt?

| 3) | Járat törlése vagy jelentős késéssel történő érkezés miatt nyújtandó kártalanítás tekintetében következhet-e a járatnak a 261/2004 rendelet 2. cikkének h) pontja, 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 7. cikke (1) bekezdésének második mondata és (2) bekezdése értelmében vett „eredetileg tervezett érkezési ideje”„más olyan igazolásból”, amelyet egy utazásszervező állított ki egy utas részére, vagy e tekintetben a 261/2004 rendelet 2. cikkének f) pontja szerinti jegyet kell figyelembe venni? |
| --- | --- |

3)

Járat törlése vagy jelentős késéssel történő érkezés miatt nyújtandó kártalanítás tekintetében következhet-e a járatnak a 261/2004 rendelet 2. cikkének h) pontja, 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 7. cikke (1) bekezdésének második mondata és (2) bekezdése értelmében vett „eredetileg tervezett érkezési ideje”„más olyan igazolásból”, amelyet egy utazásszervező állított ki egy utas részére, vagy e tekintetben a 261/2004 rendelet 2. cikkének f) pontja szerinti jegyet kell figyelembe venni?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.)

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/25

---

A Landgericht Hamburg (Németország) által 2020. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayer Intellectual Property GmbH kontra kohlpharma GmbH

(C-204/20. sz. ügy)

(2020/C 271/33)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Bayer Intellectual Property GmbH

Alperes: kohlpharma GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell e értelmezni a 2001/83/EK irányelv (1) 47a. cikkét, hogy párhuzamosan importált termékek esetében az intézkedések egyenértékűségéből lehet kiindulni a 2001/83/EK rendelet 54. cikkének o) pontja szerinti biztonsági elemek eltávolítása és ismételt elhelyezése tekintetében, amelyre a párhuzamos importőr által végzett „relabeling” (öntapadós címkéknek az eredeti másodlagos csomagoláson történő használata) vagy „reboxing” (új másodlagos gyógyszercsomagolás gyártása) útján kerül sor, ha a két intézkedés egyébként megfelel a 2011/62/EU irányelvben (2) és az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben (3) előírt követelményeknek, és ugyanúgy alkalmas a gyógyszerek eredetiségének ellenőrzésére és azonosítására, valamint a hamisítás tényére vonatkozó bizonyíték biztosításának lehetővé tételére? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell e értelmezni a 2001/83/EK irányelv (1) 47a. cikkét, hogy párhuzamosan importált termékek esetében az intézkedések egyenértékűségéből lehet kiindulni a 2001/83/EK rendelet 54. cikkének o) pontja szerinti biztonsági elemek eltávolítása és ismételt elhelyezése tekintetében, amelyre a párhuzamos importőr által végzett „relabeling” (öntapadós címkéknek az eredeti másodlagos csomagoláson történő használata) vagy „reboxing” (új másodlagos gyógyszercsomagolás gyártása) útján kerül sor, ha a két intézkedés egyébként megfelel a 2011/62/EU irányelvben (2) és az (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben (3) előírt követelményeknek, és ugyanúgy alkalmas a gyógyszerek eredetiségének ellenőrzésére és azonosítására, valamint a hamisítás tényére vonatkozó bizonyíték biztosításának lehetővé tételére?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: A hamisítás elleni védelemre vonatkozó új rendelkezések figyelembevételével felléphet-e a védjegyjogosult a terméknek a párhuzamos importőr általi külső átcsomagolásával („reboxing”) szemben, amennyiben a párhuzamos importőr – azáltal, hogy csupán új öntapadós címkéket helyez el az eredeti másodlagos csomagoláson („relabeling”) – szintén képes olyan csomagolás beszerzésére, amelyet lehet az importáló tagállamban forgalmazni? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: A hamisítás elleni védelemre vonatkozó új rendelkezések figyelembevételével felléphet-e a védjegyjogosult a terméknek a párhuzamos importőr általi külső átcsomagolásával („reboxing”) szemben, amennyiben a párhuzamos importőr – azáltal, hogy csupán új öntapadós címkéket helyez el az eredeti másodlagos csomagoláson („relabeling”) – szintén képes olyan csomagolás beszerzésére, amelyet lehet az importáló tagállamban forgalmazni?

| 3) | A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: Lényegtelen-e, hogy „relabeling” esetén az érintett fogyasztói körök számára megállapítható, hogy a gyógyszert eredetileg kínáló személy által alkalmazott biztonsági elem megsérült, mindaddig, amíg biztosított, hogy ezért a párhuzamos importőr felelős, és ezen importőr új biztonsági elemet helyezett el az eredeti másodlagos csomagoláson? E tekintetben van-e jelentősége annak, hogy a kinyitás nyomai csak akkor válnak láthatóvá, ha a gyógyszer másodlagos csomagolását kinyitják? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: Lényegtelen-e, hogy „relabeling” esetén az érintett fogyasztói körök számára megállapítható, hogy a gyógyszert eredetileg kínáló személy által alkalmazott biztonsági elem megsérült, mindaddig, amíg biztosított, hogy ezért a párhuzamos importőr felelős, és ezen importőr új biztonsági elemet helyezett el az eredeti másodlagos csomagoláson? E tekintetben van-e jelentősége annak, hogy a kinyitás nyomai csak akkor válnak láthatóvá, ha a gyógyszer másodlagos csomagolását kinyitják?

| 4) | A második és/vagy harmadik kérdésre adott igenlő válasz esetén: Meg kell-e állapítani mindazonáltal a „reboxing” útján történő átcsomagolásnak az átcsomagolás tekintetében fennálló kimerülés öt feltétele (lásd: 1996. július 11-i Bristol Myers Squibb és társai ítélet, C–427/93, C–429/93 és C–436/93, EU:C:1996:282, 79. pont; 2007. április 26-i Boehringer Ingelheim és társai ítélet, C–348/04, EU:C:2007:249, 21. pont) értelmében vett objektív szükségességét, ha a nemzeti hatóságok a hamisítás elleni védelemről szóló irányelv rendelkezéseinek átültetésére vonatkozó aktuális iránymutatásaikban vagy más megfelelő hatósági nyilatkozatokban amellett foglalnak állást, hogy a kibontott csomagolások ismételt – zárjellel ellátott –lezárása általában nem vagy legalábbis csak kivételesen és szigorú feltételekkel fogadható el? |
| --- | --- |

4)

A második és/vagy harmadik kérdésre adott igenlő válasz esetén: Meg kell-e állapítani mindazonáltal a „reboxing” útján történő átcsomagolásnak az átcsomagolás tekintetében fennálló kimerülés öt feltétele (lásd: 1996. július 11-i Bristol Myers Squibb és társai ítélet, C–427/93, C–429/93 és C–436/93, EU:C:1996:282, 79. pont; 2007. április 26-i Boehringer Ingelheim és társai ítélet, C–348/04, EU:C:2007:249, 21. pont) értelmében vett objektív szükségességét, ha a nemzeti hatóságok a hamisítás elleni védelemről szóló irányelv rendelkezéseinek átültetésére vonatkozó aktuális iránymutatásaikban vagy más megfelelő hatósági nyilatkozatokban amellett foglalnak állást, hogy a kibontott csomagolások ismételt – zárjellel ellátott –lezárása általában nem vagy legalábbis csak kivételesen és szigorú feltételekkel fogadható el?

---

(1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet 69. o.).

(2)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hamisított gyógyszerek jogszerű ellátási láncba való bekerülésének megakadályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 174., 74. o.).

(3)  A 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek külső csomagolásán elhelyezendő biztonsági elemekre vonatkozó részletes szabályok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. október 2-i (EU) 2016/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2016. L 32., 1. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/26

---

A Niedersächsisches Finanzgericht (Németország) által 2020. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I GmbH kontra Finanzamt H

(C-228/20. sz. ügy)

(2020/C 271/34)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Niedersächsisches Finanzgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: I GmbH

Alperes: Finanzamt H

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az Umsatzsteuergesetz (a forgalmi adóról szóló törvény, UStG) 4. § -a (14) bekezdésének b) pontja a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, amennyiben a közintézménynek nem minősülő kórházaknak biztosított adómentesség attól függ, hogy a kórházak a Sozialgesetzbuch V (a szociális biztonságról szóló törvénykönyv [SGB] V. könyve) 108. § -a alapján kaptak-e engedélyt? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az Umsatzsteuergesetz (a forgalmi adóról szóló törvény, UStG) 4. § -a (14) bekezdésének b) pontja a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, amennyiben a közintézménynek nem minősülő kórházaknak biztosított adómentesség attól függ, hogy a kórházak a Sozialgesetzbuch V (a szociális biztonságról szóló törvénykönyv [SGB] V. könyve) 108. § -a alapján kaptak-e engedélyt?

| 2) | Az 1. kérdésre adott nemleges válasz esetében: milyen feltételek mellett minősül a magánjogi kórházak által nyújtott kórházi gyógykezelés a közintézmények által nyújtott kórházi gyógykezeléssel a héairányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében „szociális tekintetben hasonlónak”? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adott nemleges válasz esetében: milyen feltételek mellett minősül a magánjogi kórházak által nyújtott kórházi gyógykezelés a közintézmények által nyújtott kórházi gyógykezeléssel a héairányelv 132. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében „szociális tekintetben hasonlónak”?

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/27

---

A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. május 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra „K” EOOD

(C-229/20. sz. ügy)

(2020/C 271/35)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Felperes: P

Alperes:„K” EOOD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv (1) 3. cikkének g) pontját, hogy a fogyasztói hitelmegállapodáshoz kikötött járulékos szolgáltatások díjai, például a törlesztőrészletek halasztott fizetésére vagy csökkentésére vonatkozó lehetőség díjai a hitelre vonatkozó teljeshiteldíj-mutató részét képezik? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv (1) 3. cikkének g) pontját, hogy a fogyasztói hitelmegállapodáshoz kikötött járulékos szolgáltatások díjai, például a törlesztőrészletek halasztott fizetésére vagy csökkentésére vonatkozó lehetőség díjai a hitelre vonatkozó teljeshiteldíj-mutató részét képezik?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének g) pontját, hogy a teljeshiteldíj-mutatónak az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó mint hitelfelvevő között létrejött hitelmegállapodásban történő téves feltüntetését a teljeshiteldíj-mutató hitelmegállapodásban történő feltüntetése hiányának kell tekinteni, és a nemzeti bíróságnak alkalmaznia kell a nemzeti jogban a teljeshiteldíj-mutató fogyasztói hitelmegállapodásban történő feltüntetésének hiánya esetére előírt jogkövetkezményeket? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének g) pontját, hogy a teljeshiteldíj-mutatónak az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó mint hitelfelvevő között létrejött hitelmegállapodásban történő téves feltüntetését a teljeshiteldíj-mutató hitelmegállapodásban történő feltüntetése hiányának kell tekinteni, és a nemzeti bíróságnak alkalmaznia kell a nemzeti jogban a teljeshiteldíj-mutató fogyasztói hitelmegállapodásban történő feltüntetésének hiánya esetére előírt jogkövetkezményeket?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 22. cikkének (4) bekezdését, hogy arányos a nemzeti jogban előírt, a fogyasztói hitelmegállapodás semmissége formájában megjelenő szankció, amelynek alapján csak a nyújtott tőkeösszeget kell visszafizetni, amennyiben a fogyasztói hitelmegállapodásban a teljeshiteldíj-mutatót nem tüntetik fel pontosan? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a 2008/48/EK irányelv 22. cikkének (4) bekezdését, hogy arányos a nemzeti jogban előírt, a fogyasztói hitelmegállapodás semmissége formájában megjelenő szankció, amelynek alapján csak a nyújtott tőkeösszeget kell visszafizetni, amennyiben a fogyasztói hitelmegállapodásban a teljeshiteldíj-mutatót nem tüntetik fel pontosan?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (2) 4. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy a fogyasztói hitelmegállapodáshoz mint főszerződéshez kapcsolódó külön kiegészítő megállapodásban rögzített, járulékos szolgáltatásokat tartalmazó csomagért fizetendő díjakat a szerződés elsődleges tárgyához tartozónak kell tekinteni, és ezek ezért nem képezhetik a tisztességtelen jelleg vizsgálatának tárgyát? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (2) 4. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy a fogyasztói hitelmegállapodáshoz mint főszerződéshez kapcsolódó külön kiegészítő megállapodásban rögzített, járulékos szolgáltatásokat tartalmazó csomagért fizetendő díjakat a szerződés elsődleges tárgyához tartozónak kell tekinteni, és ezek ezért nem képezhetik a tisztességtelen jelleg vizsgálatának tárgyát?

| 5) | A harmadik kérdésre adandó választól függetlenül: Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv melléklete 1. pontjának o) alpontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkének (1) bekezdését, hogy tisztességtelen a fogyasztói hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatásokról szóló szerződésben szereplő valamely feltétel, amennyiben az a fogyasztó számára lehetőséget biztosít a fizetései elhalasztására és átütemezésére, és ezért a fogyasztónak akkor is díjat kell fizetnie, ha ezt a lehetőséget nem veszi igénybe? |
| --- | --- |

5)

A harmadik kérdésre adandó választól függetlenül: Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv melléklete 1. pontjának o) alpontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkének (1) bekezdését, hogy tisztességtelen a fogyasztói hitelhez kapcsolódó járulékos szolgáltatásokról szóló szerződésben szereplő valamely feltétel, amennyiben az a fogyasztó számára lehetőséget biztosít a fizetései elhalasztására és átütemezésére, és ezért a fogyasztónak akkor is díjat kell fizetnie, ha ezt a lehetőséget nem veszi igénybe?

---

(1)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133., 66. o.; helyesbítések: HL 2009. L 207., 14. o., HL 2010. L 199., 40. o., HL 2011. L 234., 46. o.).

(2)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/28

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per la Emilia Romagna (Olaszország) által 2020. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Ministero della Giustizia, CSM – Consiglio Superiore della Magistratura, Presidenza del Consiglio dei Ministri

(C-236/20. Sz. ügy)

(2020/C 271/36)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per la Emilia Romagna

Az alapeljárás felei

Felperes: PG

Alperesek: Ministero della Giustizia, CSM – Consiglio Superiore della Magistratura, Presidenza del Consiglio dei Ministri

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20., 21., 31., 33. és 34. cikkével, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK irányelvvel (1) (2. és 4. szakasz), a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 1997/81/EK irányelvvel (2) (4. szakasz), a munkaidőről szóló 2003/88/EK irányelvvel (7. cikk), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK irányelvvel (3) (1. cikk, az 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja) a 374/91. sz. törvényben [és későbbi módosításaiban] és az ítélkezési gyakorlat folyamatos értelmezése szerinti 92/2016. sz. törvényerejű rendeletben szereplő olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – nemcsak, hogy nem részesülnek a hivatásos bírák esetében alkalmazotthoz hasonló gazdasági, jóléti és társadalombiztosítási bánásmódban, hanem amely szerint teljes mértékben kizárják őket a közszférabeli munkavállalók számára biztosított társadalombiztosítási védelem és szociális védelem valamennyi formájából? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20., 21., 31., 33. és 34. cikkével, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK irányelvvel (1) (2. és 4. szakasz), a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 1997/81/EK irányelvvel (2) (4. szakasz), a munkaidőről szóló 2003/88/EK irányelvvel (7. cikk), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló 2000/78/EK irányelvvel (3) (1. cikk, az 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja) a 374/91. sz. törvényben [és későbbi módosításaiban] és az ítélkezési gyakorlat folyamatos értelmezése szerinti 92/2016. sz. törvényerejű rendeletben szereplő olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – nemcsak, hogy nem részesülnek a hivatásos bírák esetében alkalmazotthoz hasonló gazdasági, jóléti és társadalombiztosítási bánásmódban, hanem amely szerint teljes mértékben kizárják őket a közszférabeli munkavállalók számára biztosított társadalombiztosítási védelem és szociális védelem valamennyi formájából?

| 2) | Ellentétes-e az igazságszolgáltatási autonómia és az igazságszolgáltatási függetlenség közösségi elvével és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével az olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – nemcsak, hogy nem részesülnek a hivatásos bírák esetében alkalmazotthoz hasonló gazdasági, jóléti és társadalombiztosítási bánásmódban, hanem amely szerint teljes mértékben kizárják őket a közszférabeli munkavállalók számára biztosított társadalombiztosítási védelem és szociális védelem valamennyi formájából? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e az igazságszolgáltatási autonómia és az igazságszolgáltatási függetlenség közösségi elvével és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével az olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – nemcsak, hogy nem részesülnek a hivatásos bírák esetében alkalmazotthoz hasonló gazdasági, jóléti és társadalombiztosítási bánásmódban, hanem amely szerint teljes mértékben kizárják őket a közszférabeli munkavállalók számára biztosított társadalombiztosítási védelem és szociális védelem valamennyi formájából?

| 3) | Ellentétes-e az 1999/70/EK irányelv mellékletében szereplő, az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszával az olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – határozott időre szóló, eredetileg 8 (négy plusz négy) évben rögzített kinevezése anélkül hosszabbítható meg szisztematikusan további négy évvel, hogy ez a szabályozás – a határozatlan idejű munkaviszonnyá való átalakítás alternatívájaként – bármiféle hatékony és visszatartó erejű szankciót írna elő? |
| --- | --- |

3)

Ellentétes-e az 1999/70/EK irányelv mellékletében szereplő, az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 5. szakaszával az olasz szabályozáshoz hasonló azon nemzeti szabályozás alkalmazása, amely szabályozás szerint a békebírák – mint tiszteletbeli bírák – határozott időre szóló, eredetileg 8 (négy plusz négy) évben rögzített kinevezése anélkül hosszabbítható meg szisztematikusan további négy évvel, hogy ez a szabályozás – a határozatlan idejű munkaviszonnyá való átalakítás alternatívájaként – bármiféle hatékony és visszatartó erejű szankciót írna elő?

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

(2)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv – melléklet: a részmunkaidős foglalkoztatásra vonatkozó keretmegállapodás (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.)

(3)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/29

---

A Polymeles Protodikeio Athinon (Görögország) által 2020. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DP, SG kontra Trapeza Peiraios AE

(C-243/20. sz. ügy)

(2020/C 271/37)

Az eljárás nyelve: görög

A kérdést előterjesztő bíróság

Polymeles Protodikeio Athinon

Az alapeljárás felei

Felperesek: DP, SG

Alperes: Trapeza Peiraios AE

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (1) 8. cikkét – amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el annak érdekében, hogy a fogyasztóknak magasabb szintű védelmet biztosítsanak –, hogy valamely tagállam mellőzheti a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a saját nemzeti jogába történő átültetését és engedélyezheti az olyan feltételek bírósági felülvizsgálatát, amelyek kötelező érvényű vagy diszpozitív törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröznek? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 93/13/EGK irányelv (1) 8. cikkét – amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy szigorúbb rendelkezéseket fogadjanak el annak érdekében, hogy a fogyasztóknak magasabb szintű védelmet biztosítsanak –, hogy valamely tagállam mellőzheti a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a saját nemzeti jogába történő átültetését és engedélyezheti az olyan feltételek bírósági felülvizsgálatát, amelyek kötelező érvényű vagy diszpozitív törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket tükröznek?

| 2) | Úgy tekinthető-e, hogy a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdését [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] – bár azt a görög jogba kifejezetten nem ültették át – az irányelv 225[1]/1994. sz. törvény [(2)]. cikkének [(6)]. bekezdése által átvett 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően közvetetten alkalmazták? |
| --- | --- |

2)

Úgy tekinthető-e, hogy a 93/13/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdését [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] – bár azt a görög jogba kifejezetten nem ültették át – az irányelv 225[1]/1994. sz. törvény [(2)]. cikkének [(6)]. bekezdése által átvett 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően közvetetten alkalmazták?

| 3) | Beletartozik-e a tisztességtelen feltételek 93/13/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései által meghatározott fogalmába és körébe az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdésében [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] szereplő kivétel? |
| --- | --- |

3)

Beletartozik-e a tisztességtelen feltételek 93/13/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései által meghatározott fogalmába és körébe az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdésében [a 93/13 irányelv magyar nyelvi változatában nem szerepel második albekezdés] szereplő kivétel?

| 4) | A 93/13/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően az általános szerződési feltételek tisztességtelen jellege felülvizsgálatának tárgyát képezheti-e a hitelintézet fogyasztóval kötött hitelszerződésének a tagállam diszpozitív rendelkezésének tartalmát átvevő feltétele, ha e feltételt a felek egyedileg nem tárgyalták meg? |
| --- | --- |

4)

A 93/13/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően az általános szerződési feltételek tisztességtelen jellege felülvizsgálatának tárgyát képezheti-e a hitelintézet fogyasztóval kötött hitelszerződésének a tagállam diszpozitív rendelkezésének tartalmát átvevő feltétele, ha e feltételt a felek egyedileg nem tárgyalták meg?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.)

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/29

---

A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2020. június 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Toplofikatsia Sofia EAD

(C-256/20. sz. ügy)

(2020/C 271/38)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Jogosult: Toplofikatsia Sofia EAD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy az adós szokásos tartózkodási helyének megállapítása során a nemzeti bíróság valamely bizonyításfelvétel nélküli egyoldalú formális eljárás – mint amilyen a fizetési meghagyásos eljárás is – lefolytatásának a nemzeti jog által előírt feltételeként minden arra vonatkozó megalapozott gyanút, hogy az adós az Európai Unió valamely másik államában rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, a fizetési meghagyás kibocsátása jogalapjának hiányaként, illetve a fizetési meghagyás jogerőre emelkedésének elmaradását megalapozó körülményként köteles értelmezni? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet (1) 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy az adós szokásos tartózkodási helyének megállapítása során a nemzeti bíróság valamely bizonyításfelvétel nélküli egyoldalú formális eljárás – mint amilyen a fizetési meghagyásos eljárás is – lefolytatásának a nemzeti jog által előírt feltételeként minden arra vonatkozó megalapozott gyanút, hogy az adós az Európai Unió valamely másik államában rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, a fizetési meghagyás kibocsátása jogalapjának hiányaként, illetve a fizetési meghagyás jogerőre emelkedésének elmaradását megalapozó körülményként köteles értelmezni?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy e rendelkezés abban az esetben, ha a nemzeti bíróság a fizetési meghagyás meghatározott adós elleni kibocsátását követően megállapította, hogy ez az adós valószínűleg nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel a bíróság államában, és ha a nemzeti jog szerint a fizetési meghagyás ilyen adós elleni kibocsátásának akadályát képezi, arra kötelezi az említett nemzeti bíróságot, hogy hivatalból helyezze hatályon kívül a kibocsátott fizetési meghagyást, jóllehet ezt nem írja elő kifejezett jogszabályi rendelkezés? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdését azzal az elvvel összefüggésben, hogy a nemzeti bíróságnak eljárási jogokat kell biztosítania az uniós jogból eredő jogok hatékony védelméhez, hogy e rendelkezés abban az esetben, ha a nemzeti bíróság a fizetési meghagyás meghatározott adós elleni kibocsátását követően megállapította, hogy ez az adós valószínűleg nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel a bíróság államában, és ha a nemzeti jog szerint a fizetési meghagyás ilyen adós elleni kibocsátásának akadályát képezi, arra kötelezi az említett nemzeti bíróságot, hogy hivatalból helyezze hatályon kívül a kibocsátott fizetési meghagyást, jóllehet ezt nem írja elő kifejezett jogszabályi rendelkezés?

| 3) | A [második] kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az említett kérdésben hivatkozott rendelkezéseket, hogy azok a kibocsátott fizetési meghagyás hatályon kívül helyezésére kötelezik a nemzeti bíróságot, ha az ellenőrzést követően teljes bizonyossággal megállapította, hogy az adós nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel az eljáró bíróság államában? |
| --- | --- |

3)

A [második] kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell-e értelmezni az említett kérdésben hivatkozott rendelkezéseket, hogy azok a kibocsátott fizetési meghagyás hatályon kívül helyezésére kötelezik a nemzeti bíróságot, ha az ellenőrzést követően teljes bizonyossággal megállapította, hogy az adós nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel az eljáró bíróság államában?

---

(1)  HL 2012. L 351., 1. o.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/30

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-383/17. sz., Hansol Paper kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 11-én benyújtott fellebbezés

(C-260/20. P. sz. ügy)

(2020/C 271/39)

Az eljárás nyelve:angol

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: J.-F. Brakeland és A. Demeneix meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Hansol Paper Co. Ltd, European Thermal Paper Association (ETPA)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, utasítsa el az elsőfokú eljárásban előterjesztett keresetet, és a Hansol Paper Co. Ltd-t kötelezze a költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, utasítsa el az elsőfokú eljárásban előterjesztett keresetet, és a Hansol Paper Co. Ltd-t kötelezze a költségek viselésére;

vagy másodlagosan

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé új vizsgálat céljából, és az első- és másodfokú eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon. |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé új vizsgálat céljából, és az első- és másodfokú eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

A megtámadott ítéletben a Törvényszék a Hansol Paper Co. Ltd-re vonatkozó részében megsemmisítette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2017. május 2-i (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendeletet. (1) A Bizottság a fellebbezésének alátámasztása érdekében három fellebbezési jogalapra hivatkozik.

A Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék:

| — | elferdítette a bizonyítékokat, és tévesen értelmezte az azon adatokra alkalmazandó jogi hátteret, amelyekre a Bizottság az alaprendelet (2) 2. cikkének (9) bekezdése értelmében az exportárat alapíthatja; |
| --- | --- |

—

elferdítette a bizonyítékokat, és tévesen értelmezte az azon adatokra alkalmazandó jogi hátteret, amelyekre a Bizottság az alaprendelet (2) 2. cikkének (9) bekezdése értelmében az exportárat alapíthatja;

| — | tévesen értelmezte az alaprendelet 2. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt, a rendes értéknek a belföldi értékesítés hiánya esetén való meghatározására vonatkozó szabályokat; és |
| --- | --- |

—

tévesen értelmezte az alaprendelet 2. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt, a rendes értéknek a belföldi értékesítés hiánya esetén való meghatározására vonatkozó szabályokat; és

| — | tévesen értelmezte alaprendelet 3. cikkében foglalt szabályokat az alákínálási különbözetnek az Unióba irányuló, kapcsolatban álló jogalanyok közvetítésével megvalósuló export esetében való meghatározásakor. |
| --- | --- |

—

tévesen értelmezte alaprendelet 3. cikkében foglalt szabályokat az alákínálási különbözetnek az Unióba irányuló, kapcsolatban álló jogalanyok közvetítésével megvalósuló export esetében való meghatározásakor.

---

(1)  HL 2017. L 114., 3. o.

(2)  Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/31

---

2020. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-278/20. sz. ügy)

(2020/C 271/40)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: I. Martínez del Peral, J. Baquero Cruz és P. J. O. Van Nuffel, meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság

Kereseti kérelmek

| — | a Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság – mivel elfogadta és hatélyban tartotta a Ley 40/2015 32. cikkének (3) és (6) bekezdését, valamint 34. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, illetve a Ley 39/2015 67. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését – nem teljesítette a tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elvéből eredő kötelezettségeit, amely elvek határt szabnak annak az autonómiának, amellyel a tagállamok rendelkeznek azon anyagi és eljárásjogi feltételek megállapítása tekintetében, amelyek az uniós jog megsértésével a magánszemélyeknek okozott kárért való felelősségüket szabályozzák. |
| --- | --- |

—

a Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság – mivel elfogadta és hatélyban tartotta a Ley 40/2015 32. cikkének (3) és (6) bekezdését, valamint 34. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, illetve a Ley 39/2015 67. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését – nem teljesítette a tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elvéből eredő kötelezettségeit, amely elvek határt szabnak annak az autonómiának, amellyel a tagállamok rendelkeznek azon anyagi és eljárásjogi feltételek megállapítása tekintetében, amelyek az uniós jog megsértésével a magánszemélyeknek okozott kárért való felelősségüket szabályozzák.

| — | a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen, az EUMSZ 258. cikk értelmében benyújtott, kötelezettségszegés megállapítása iránti kereset a közigazgatási jogrendszerről szóló, 2015. október 15-i Ley 40/2015 32. cikkének (3) és (6) bekezdésére, valamint 34. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, valamint a közigazgatási szervek közös közigazgatási eljárásáról szóló, 2015. október 1-jei Ley 39/2015 67. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére vonatkozik.

A vitatott rendelkezések a jogalkotó államnak az uniós jog megsértéséért fennálló felelősségét a spanyol alkotmánynak a jogalkotó aktusai által történő megsértése tekintetében fennálló szabályozáshoz igazították, bizonyos anyagi jogi feltételek hozzáadásával.

A két szabályozás egyenértékűvé tétele, és az ezek által előírt eljárási követelmények azzal járnak, hogy azon károk megtérítése, amelyek az uniós jognak a jogalkotó általi megsértéséből erednek, lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé vált, ami sérti a tényleges érvényesülés elvét.

Másfelől, az uniós jog megsértése tekintetében hozzáadott anyagi jogi feltételek sértik az egyenértékűség elvét, mivel a spanyol jogalkotó által az e jog megsértésével okozott károk megtérítését kedvezőtlenebb feltételeknek rendeli alá, mint azok a feltételek, amelyeket akkor kell alkalmazni, ha a spanyol alkotmány megsértésével okozott károkról van szó.

---

Törvényszék

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/33

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – MU kontra Parlament

(T-40/16. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - EUMSZ 263. cikk - Az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok - Fogyatékkal élő gyakornokok - Kiegészítő rokkantsági ellátás - Megtagadás - A fogyatékkal élő gyakornokok tekintetében előírt kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei - Téves jogalkalmazás”)

(2020/C 271/41)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: MU (képviselő: A. Bruno, ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: J. Van Pottelberge, J. Steele és E. Paladini, meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

AZ EUMSZ 263. cikken alapuló, az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg megfizetését megtagadó, 2015. december 11-i európai parlamenti határozat megsemmisítése iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg MU számára történő megfizetését megtagadó, 2015. december 11-i európai parlamenti határozatot. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg MU számára történő megfizetését megtagadó, 2015. december 11-i európai parlamenti határozatot.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | A Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 312., 2019.9.16.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/33

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – XH kontra Bizottság

(T-511/18. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Tisztviselők - Előléptetés - 2017. évi előléptetési időszak - Előléptetést mellőző határozat - A keresetlevélben szereplő egyik jogalap világos és pontos volta - Az összhang szabálya - Végleges jogi aktusok megkérdőjelezése - Elfogadhatóság - A személyzeti szabályzat 45. cikke - Próbaidőszak alatti közbenső jelentés - Próbaidőt lezáró jelentés - Értékelő jelentés - Az érdemek összehasonlító vizsgálatához figyelembe vett tényezők - Az eljárás szabályszerűsége - Felelősség - Nem vagyoni kár”)

(2020/C 271/42)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: XH (képviselő: E. Auleytner ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Radu Bouyon és L. Vernier meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken alapuló kérelem, amely egyrészt a Közigazgatási Tájékoztató 2017. november 13-i 25–2017. számában közzétett azon határozat megsemmisítésére irányul, amelyben a felperes nevét nem vették fel a 2017. évi előléptetési időszakban előléptetett tisztviselők listájára, valamint a 2018. június 7-i R/96/18. sz. azon határozat megsemmisítésére, amelyben elutasították a felperes 2018. február 10-i panaszát, másrészt az e határozatokkal állítólagosan okozott kár megtérítésére irányuló kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti a Közigazgatási Tájékoztató 2017. november 13-i 25–2017. számában közzétett, az AD 6 besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők nevét tartalmazó listából kitűnő azon határozatot, amelyben XH-t a 2017. évi előléptetési időszakban nem léptették elő e besorolási fokozatba. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti a Közigazgatási Tájékoztató 2017. november 13-i 25–2017. számában közzétett, az AD 6 besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők nevét tartalmazó listából kitűnő azon határozatot, amelyben XH-t a 2017. évi előléptetési időszakban nem léptették elő e besorolási fokozatba.

| 2) | A Törvényszék arra kötelezi az Európai Bizottságot, hogy fizessen XH-nak 2 000 eurót az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék arra kötelezi az Európai Bizottságot, hogy fizessen XH-nak 2 000 eurót az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként.

| 3) | A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 4) | A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

4)

A Törvényszék a Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 131., 2019.4.8.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/34

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Siberia Oriental kontra CPVO (Siberia)

(T-737/18. sz. ügy) (1)

(„Növényfajták - A Lilium L. fajba tartozó Siberia fajtára vonatkozó közösségi növényfajta-oltalom lejárati idejének módosítása iránti kérelem - A CPVO fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés - Elfogadhatatlanság - Indokolási kötelezettség - A 2100/94/EK rendelet 75. cikke - Hatékony bírói jogvédelem - A 2100/94 rendelet 67. cikkének (1) bekezdése és 87.cikke - Nyilvánvaló hibák kijavítása - A 874/2009/EK rendelet 53. cikkének (4) bekezdése”)

(2020/C 271/43)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Siberia Oriental BV (’t Zand, Hollandia) (képviselő: T. Overdijk ügyvéd)

Alperes: Közösségi Növényfajta-hivatal (képviselők: M. Ekvad, F. Mattina és O. Lamberti meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A CPVO fellebbezési tanácsának a Lilium L. növényfajba tartozó Siberia fajtára vonatkozó közösségi növényfajta-oltalom lejárati idejének módosítása iránti kérelem tárgyában 2018. október 15-én hozott határozata (A 009/2017. sz. ügy) ellen benyújtott kereset

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Siberia Oriental BV-t kötelezi a saját költségein felül a Közösségi Növényfajta hivatal (CPVO) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Siberia Oriental BV-t kötelezi a saját költségein felül a Közösségi Növényfajta hivatal (CPVO) részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 54., 2019.2.11.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/35

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Pavel kontra EUIPO – bugatti (B)

(T-114/19. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - B európai uniós ábrás védjegy - A korábbi b nemzetközi ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - A 2017/1001 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja - Hatáskörrel való visszaélés - Részleges törlés”)

(2020/C 271/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Dan-Gabriel Pavel (Nagyvárad, Románia) (képviselő: E.-D. Nedelcu ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: M. Capostagno meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: bugatti GmbH (Herford, Németország) (képviselő: U. Ulrich ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a bugatti és D.-G. Pavel közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. december 14-én hozott határozata (R 49/2018-1. és R 85/2018-1. sz. egyesített ügyek) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2018. december 14-i határozatát (R 49/2018-1. és R 85/2018-1. sz. egyesített ügyek) a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, 1957. június 15-én kötött, később felülvizsgált és módosított Nizzai Megállapodás szerinti 18. osztályba tartozó „bőr és bőrutánzat, állati bőrök” megnevezésű árukra vonatkozó részében hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsának 2018. december 14-i határozatát (R 49/2018-1. és R 85/2018-1. sz. egyesített ügyek) a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, 1957. június 15-én kötött, később felülvizsgált és módosított Nizzai Megállapodás szerinti 18. osztályba tartozó „bőr és bőrutánzat, állati bőrök” megnevezésű árukra vonatkozó részében hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/36

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Klymenko kontra Tanács

(T-295/19. sz. ügy) (1)

(„Közös kül- és biztonságpolitika - Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó - A felperes nevének a jegyzéken való további szerepeltetése - A Tanács annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettsége, hogy a valamely harmadik állam hatóságának a határozatát a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták”)

(2020/C 271/45)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Oleksandr Viktorovych Klymenko (Moszkva, Oroszország) (képviselő: M. Phelippeau ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Vitro és P. Mahnič meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozat (HL 2019. L 64., 7. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.), és az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2019. L 64., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 86., 118. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelme tárgyában, amennyiben ezen aktusok továbbra is szerepeltetik a felperes nevét azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet megsemmisíti, amennyiben Oleksandr Viktorovych Klymenko neve továbbra is szerepel azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. március 4-i (KKBP) 2019/354 tanácsi határozatot, valamint az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/352 tanácsi végrehajtási rendeletet megsemmisíti, amennyiben Oleksandr Viktorovych Klymenko neve továbbra is szerepel azon személyek, szervezetek és szervek jegyzékén, akikre, illetve amelyekre e korlátozó intézkedések alkalmazandók.

| 2) | A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/36

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Nitto Pharmaceutical Industries kontra EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER)

(T-550/19. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - NOSTER szóvédjegy - A korábbi FOSTER európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2020/C 271/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Nitto Pharmaceutical Industries Ltd (Kiotó, Japán) (képviselő: P. Voutilainen ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: L. Rampini meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Chiesi Farmaceutici SpA (Párma, Olaszország) (képviselők: C. De Callataÿ és T. de Haan ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Chiesi Farmaceutici és a Nitto Pharmaceutical Industries közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. május 13-án hozott határozata (R 2279/2018-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Nitto Pharmaceutical Industries Ltd-et kötelezi a saját, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Chiesi Farmaceutici SpA részéről felmerült költségeknek a viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Nitto Pharmaceutical Industries Ltd-et kötelezi a saját, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Chiesi Farmaceutici SpA részéről felmerült költségeknek a viselésére.

---

(1)  HL C 337., 2019.10.7.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/37

---

A Törvényszék 2020. június 25-i ítélete – Brands Up kontra EUIPO (Credit24)

(T-651/19. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A Credit24 európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”)

(2020/C 271/47)

Az eljárás nyelve: finn

Felek

Felperes: Brands Up OÜ (Tallinn, Észtország) (képviselő: M. Welin ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: V. Ruzek meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Credit24 ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2019. július 16-án hozott határozata (R 465/2019-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Brands UP OÜ-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Brands UP OÜ-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 399., 2019.11.25.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/38

---

A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Walker és társai kontra Parlament és Tanács

(T-383/19. Sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Az Egyesült Királyság kilépése az Unióból - Az (EU) 2018/1806 rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/592 rendelet - Rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kötelezettsége alóli, kölcsönösségi alapú mentesség - Az uniós polgárság állítólagos elvesztése - Az egyéni érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2020/C 271/48)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Hilary Elizabeth Walker (Cadix, Spanyolország), Jennifer Ann Cording (Valdagno, Olaszország), Douglas Edward Watson (Beaumont, Franciaország), Christopher David Randolph (Ballinlassa Belcarra Castlebar, Írország), Michael Charles Strawson (Serralongue, Franciaország) (képviselő: J. Fouchet ügyvéd)

Alperesek: Európai Parlament (képviselők: D. Warin és R. van de Westelaken meghatalmazottak) és az Európai Unió Tanácsa (képviselők: S. Cholakova és R. Meyer meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló (EU) 2018/1806 rendeletnek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. április 10-i (EU) 2019/592 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2019, L 103 I., 1. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Spanyol Királyság és az Európai Bizottság beavatkozási kérelmeiről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

2)

A Spanyol Királyság és az Európai Bizottság beavatkozási kérelmeiről már nem szükséges határozni.

| 3) | Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson maguk viselik saját költségeiket, valamint kötelesek viselni az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is, a beavatkozási kérelmekkel kapcsolatos költségek kivételével. |
| --- | --- |

3)

Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson maguk viselik saját költségeiket, valamint kötelesek viselni az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is, a beavatkozási kérelmekkel kapcsolatos költségek kivételével.

| 4) | Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson, valamint a Parlament, a Tanács, a Spanyol Királyság és a Bizottság maguk viselik a beavatkozási kérelmeikkel kapcsolatos költségeiket. |
| --- | --- |

4)

Hilary Elizabeth Walker, Jennifer Ann Cording, Douglas Edward Watson, Christopher David Randolph és Michael Charles Strawson, valamint a Parlament, a Tanács, a Spanyol Királyság és a Bizottság maguk viselik a beavatkozási kérelmeikkel kapcsolatos költségeiket.

---

(1)  HL C 270., 2019.8.12.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/38

---

A Törvényszék 2020. június 16-i végzése – Luz Saúde kontra EUIPO – Clínica La Luz (HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH)

(T-558/19. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A HOSPITAL DA LUZ LEARNING HEALTH európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi clínica LALUZ nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)

(2020/C 271/49)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Luz Saúde, SA (Lisszabon, Portugália) (képviselő: G. Moreira Rato ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: J. Ivanauskas meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Clínica La Luz, SL (Madrid, Spanyolország) (képviselő: I. Temiño Ceniceros ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Clínica La Luz és a Luz Saúde közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. július 1-jén hozott határozata (R 2239/2018-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Luz Saúde, SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Luz Saúde, SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 319., 2019.9.23.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/39

---

2020. június 4-én benyújtott kereset – HS kontra Bizottság

(T-848/19. sz. ügy)

(2020/C 271/50)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: HS (képviselők: L. Levi és A. Champetier ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperest a próbaideje lejártakor elbocsátó 2019. március 12-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest a próbaideje lejártakor elbocsátó 2019. március 12-i határozatot;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2019. október 10-i, határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2019. október 10-i, határozatot;

| — | kötelezze az alperest méltányosan 15 000 euróra becsülhető összeg megfizetésére a felperes által elszenvedett nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest méltányosan 15 000 euróra becsülhető összeg megfizetésére a felperes által elszenvedett nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | az alperest kötelezze a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek megfizetésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, az észszerű intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségnek, a Charta 21. cikkének, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és a gondoskodási kötelezettségnek a megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, az észszerű intézkedés meghozatalára vonatkozó kötelezettségnek, a Charta 21. cikkének, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek, a személyzeti szabályzat 1d. cikkének és a gondoskodási kötelezettségnek a megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap a személyzeti szabályzat 34. cikkének megsértésén alapul: a próbaidő megfelelő körülményeinek megsértésén, az iránymutatás hiányán, az célkitűzések hiányán és bizonytalanságán, a meghallgatáshoz való jog megsértésén és nyilvánvaló mérlegelési hibákon. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyzeti szabályzat 34. cikkének megsértésén alapul: a próbaidő megfelelő körülményeinek megsértésén, az iránymutatás hiányán, az célkitűzések hiányán és bizonytalanságán, a meghallgatáshoz való jog megsértésén és nyilvánvaló mérlegelési hibákon.

| 3. | A kártérítés iránti kérelemmel kapcsolatban a felperes az alperes által elkövetett kötelezettségszegésre, az elszenvedett kárra, valamint a kötelezettségszegés és a kár közötti okozati összefüggésre hivatkozik. |
| --- | --- |

3.

A kártérítés iránti kérelemmel kapcsolatban a felperes az alperes által elkövetett kötelezettségszegésre, az elszenvedett kárra, valamint a kötelezettségszegés és a kár közötti okozati összefüggésre hivatkozik.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/40

---

2020. május 29-én benyújtott kereset – Sogia Ellas kontra Bizottság

(T-347/20. sz. ügy)

(2020/C 271/51)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Sogia Ellas AE (Athén, Görögország) (képviselők: P. Bernitsas, M. Androulakaki, A. Patsalia és E. Kalogiannis, ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a keresetét; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a keresetét;

| — | semmisítse meg teljes egészében a határozatot, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében; (1) |
| --- | --- |

—

semmisítse meg teljes egészében a határozatot, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében; (1)

| — | másodlagosan, semmisítse meg a határozat 2. cikkét abban a részében, amelyben az elrendeli a vitatott támogatások teljes összegének visszafizetését, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében, és |
| --- | --- |

—

másodlagosan, semmisítse meg a határozat 2. cikkét abban a részében, amelyben az elrendeli a vitatott támogatások teljes összegének visszafizetését, vagy, másodlagosan, a felperest érintő részében, és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a Bizottság általi téves jogértelmezésen és az indokolás hiányán alapul az állami támogatás fennállása tekintetében: nem teljesülnek a gazdasági előny, a szelektivitás és a versenytorzulás kritériumai. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a Bizottság általi téves jogértelmezésen és az indokolás hiányán alapul az állami támogatás fennállása tekintetében: nem teljesülnek a gazdasági előny, a szelektivitás és a versenytorzulás kritériumai.

| 2. | A második jogalap azon a tényen alapul, hogy a vitatott intézkedések az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető támogatásoknak minősülnek. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon a tényen alapul, hogy a vitatott intézkedések az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető támogatásoknak minősülnek.

| 3. | A harmadik jogalap a gondos igazgatás, az előzetes meghallgatás és a határozat indokolása elvének, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a gondos igazgatás, az előzetes meghallgatás és a határozat indokolása elvének, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésén alapul.

| 4. | A negyedik jogalap az 1999/659/EK rendelet (2) 14. cikke (1) bekezdésének, az (EU) 2015/1589 rendelet (3) 16. cikke (1) bekezdésének megsértésén, valamint azon a tényen alapul, hogy a határozatot a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértésével fogadták el. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az 1999/659/EK rendelet (2) 14. cikke (1) bekezdésének, az (EU) 2015/1589 rendelet (3) 16. cikke (1) bekezdésének megsértésén, valamint azon a tényen alapul, hogy a határozatot a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértésével fogadták el.

| 5. | Az ötödik jogalap azon a tényen alapul, hogy a határozatot az arányosság elvének megsértésével fogadták el. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon a tényen alapul, hogy a határozatot az arányosság elvének megsértésével fogadták el.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2020/394 határozata (2019. október 7.) az SA.39119 (2016/C) (korábbi 2015/NN) (korábbi 2014/CP) intézkedésekről, amelyeket a Görög Köztársaság kamattámogatások és állami kezességvállalás formájában hajtott végre a 2007. évi tűzesethez kapcsolódóan (az értesítés a C(2019) 7094. számú dokumentummal történt) (HL 2020, L 76, 4. o.)

(2)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999, L 83, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).

(3)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015, L 248, 9. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/41

---

2020. június 9-én benyújtott kereset – Wagenknecht kontra Bizottság

(T-350/20. sz. ügy)

(2020/C 271/52)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Lukáš Wagenknecht (Pardubice, Cseh Köztársaság) (képviselő: A. Dolejská ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 61. cikkének (1) bekezdését megsértve nem hozott kötelező erejű és elrettentő hatású intézkedést Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnöke összeférhetetlenségének megelőzése vagy kezelése érdekében, mivel nem fogadott el arra irányuló kötelező erejű intézkedést, hogy:






  — | megakadályozza a biztosi testület tagjait és különösen e testület elnökét abban, hogy találkozzanak Andrej Babišsal, a Cseh Köztársaság miniszterelnökével és tanácskozásokat folytassanak vele az Unió 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretével és általában az uniós költségvetéssel kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 61. cikkének (1) bekezdését megsértve nem hozott kötelező erejű és elrettentő hatású intézkedést Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnöke összeférhetetlenségének megelőzése vagy kezelése érdekében, mivel nem fogadott el arra irányuló kötelező erejű intézkedést, hogy:

—

megakadályozza a biztosi testület tagjait és különösen e testület elnökét abban, hogy találkozzanak Andrej Babišsal, a Cseh Köztársaság miniszterelnökével és tanácskozásokat folytassanak vele az Unió 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretével és általában az uniós költségvetéssel kapcsolatos kérdésekről;

| — | megszüntesse a közvetlen mezőgazdasági kifizetések uniós költségvetés terhére történő folyósítását bizonyos olyan társaságok számára, amelyek Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnökének ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak. |
| --- | --- |

—

megszüntesse a közvetlen mezőgazdasági kifizetések uniós költségvetés terhére történő folyósítását bizonyos olyan társaságok számára, amelyek Andrej Babiš, a Cseh Köztársaság miniszterelnökének ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a felperes a 2020. január 30-i levelével az EUMSZ 265. cikken alapuló felkérést intézett az Európai Bizottsághoz, azonban az Európai Bizottság a válaszában nem tért ki a felperes felkérésében foglaltakra, és teljesen eltérő témában nyújtott számára választ.






  — | A Bizottság megkapta a felperes eljárásra való felkérését, és jóllehet választ adott arra, e válaszban egyáltalán nem fogadott el a felperes azon felkérésére reflektáló álláspontot, hogy kerüljék a cseh miniszterelnökkel való találkozást és a vele folytatott tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összefüggésben, továbbá a Bizottság nem szüntette meg a közvetlen mezőgazdasági kifizetések bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára történő folyósítását, amelyek a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak. Az említett csoportoknak nyújtott közvetlen mezőgazdasági támogatások jogellenes folyósításával kapcsolatos válasz helyett a Bizottság az egyik ilyen csoport számára nyújtott strukturális beruházási és mezőgazdasági beruházási támogatások megszüntetéséről nyújtott információt, ami a felperes felkérésében nem szereplő, eltérő témát képez. A felperes felkérésének második, arra irányuló részét illetően, hogy az európai biztosok ne találkozzanak Andrej Babišsal és ne folytassanak vele tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, a Bizottság egyáltalán nem nyilatkozott. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a felperes a 2020. január 30-i levelével az EUMSZ 265. cikken alapuló felkérést intézett az Európai Bizottsághoz, azonban az Európai Bizottság a válaszában nem tért ki a felperes felkérésében foglaltakra, és teljesen eltérő témában nyújtott számára választ.

—

A Bizottság megkapta a felperes eljárásra való felkérését, és jóllehet választ adott arra, e válaszban egyáltalán nem fogadott el a felperes azon felkérésére reflektáló álláspontot, hogy kerüljék a cseh miniszterelnökkel való találkozást és a vele folytatott tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel összefüggésben, továbbá a Bizottság nem szüntette meg a közvetlen mezőgazdasági kifizetések bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára történő folyósítását, amelyek a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak. Az említett csoportoknak nyújtott közvetlen mezőgazdasági támogatások jogellenes folyósításával kapcsolatos válasz helyett a Bizottság az egyik ilyen csoport számára nyújtott strukturális beruházási és mezőgazdasági beruházási támogatások megszüntetéséről nyújtott információt, ami a felperes felkérésében nem szereplő, eltérő témát képez. A felperes felkérésének második, arra irányuló részét illetően, hogy az európai biztosok ne találkozzanak Andrej Babišsal és ne folytassanak vele tanácskozásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, a Bizottság egyáltalán nem nyilatkozott.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Bizottság fellépésének elmaradása közvetlenül érinti a felperest, mivel i. nincs szükség további közvetett jogi aktusra annak megakadályozásához, hogy a biztosok testülete és különösen e testület elnöke találkozzon a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytasson vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, valamint ii. a fellépés elmaradása közvetlenül érinti a felperes jogi helyzetét, mivel a felperes a Cseh Köztársaság parlamentje szenátusának megválasztott szenátora, akinek a megbízatása az e célból létrehozott szenátusi különbizottság tagjaként – amely bizottságtól a vizsgálati megbízatásának akadályozása érdekében a Bizottság jogellenesen tartott vissza dokumentumokat – magában foglalja a miniszterelnök összeférhetetlenségének vizsgálatát. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Bizottság fellépésének elmaradása közvetlenül érinti a felperest, mivel i. nincs szükség további közvetett jogi aktusra annak megakadályozásához, hogy a biztosok testülete és különösen e testület elnöke találkozzon a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytasson vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, valamint ii. a fellépés elmaradása közvetlenül érinti a felperes jogi helyzetét, mivel a felperes a Cseh Köztársaság parlamentje szenátusának megválasztott szenátora, akinek a megbízatása az e célból létrehozott szenátusi különbizottság tagjaként – amely bizottságtól a vizsgálati megbízatásának akadályozása érdekében a Bizottság jogellenesen tartott vissza dokumentumokat – magában foglalja a miniszterelnök összeférhetetlenségének vizsgálatát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperest személyesen érinti az Európai Bizottság Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szembeni fellépésének elmulasztása, és a fellépéshez fűződő érdeke a következőkből fakad: i. a felperes arra irányuló alkotmányos kötelezettsége, hogy ellenőrizze az uniós jogi aktusok megfelelő elfogadását, beleértve az uniós költségvetést (a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) is; ii. a felperes alkotmányos kötelezettségével együtt járó azon jog, hogy ellenőrzést gyakoroljon a cseh miniszterelnök felett a biztosok testületének tagjaival való találkozások tekintetében, beleértve az arra irányuló kötelezettséget is, hogy felelősségteljesen gyakorolja a fent említett szenátusi különbizottság tagjaként betöltött feladatát; iii. a 2018-as választásokon a felperes szenátorként való megválasztása a Cseh Köztársaság szenátusába, és az, hogy a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt álló „ANO” párt jelöltjeivel állt versenyben; iv. a felperes ugyanolyan halálos fenyegetéseket kapott, mint az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságának (CONT) európai parlamenti képviselői 2020 februárjában, mivel mindannyian fel kívántak lépni Andrej Babiš összeférhetetlenségével szemben. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperest személyesen érinti az Európai Bizottság Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szembeni fellépésének elmulasztása, és a fellépéshez fűződő érdeke a következőkből fakad: i. a felperes arra irányuló alkotmányos kötelezettsége, hogy ellenőrizze az uniós jogi aktusok megfelelő elfogadását, beleértve az uniós költségvetést (a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) is; ii. a felperes alkotmányos kötelezettségével együtt járó azon jog, hogy ellenőrzést gyakoroljon a cseh miniszterelnök felett a biztosok testületének tagjaival való találkozások tekintetében, beleértve az arra irányuló kötelezettséget is, hogy felelősségteljesen gyakorolja a fent említett szenátusi különbizottság tagjaként betöltött feladatát; iii. a 2018-as választásokon a felperes szenátorként való megválasztása a Cseh Köztársaság szenátusába, és az, hogy a cseh miniszterelnök ellenőrzése alatt álló „ANO” párt jelöltjeivel állt versenyben; iv. a felperes ugyanolyan halálos fenyegetéseket kapott, mint az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságának (CONT) európai parlamenti képviselői 2020 februárjában, mivel mindannyian fel kívántak lépni Andrej Babiš összeférhetetlenségével szemben.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az igazságszolgáltatás megtagadásának minősülne, ha egy uniós tagállam nemzeti parlamenti képviselőjével szemben megtagadnák a kereshetőségi jogot, mivel ezzel megakadályoznák, hogy az Európai Unió Bírósága akárcsak közvetett ellenőrzést gyakoroljon az Európai Bizottság, vagyis az uniós intézményi rendszer végrehajtó ága felett. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az igazságszolgáltatás megtagadásának minősülne, ha egy uniós tagállam nemzeti parlamenti képviselőjével szemben megtagadnák a kereshetőségi jogot, mivel ezzel megakadályoznák, hogy az Európai Unió Bírósága akárcsak közvetett ellenőrzést gyakoroljon az Európai Bizottság, vagyis az uniós intézményi rendszer végrehajtó ága felett.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ-nek az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalásával (2) összefüggésben értelmezett 325. cikke (1) bekezdése és 319. cikke (3) bekezdése alapján, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikkének (1) bekezdése alapján fennálló, arra irányuló kötelezettségét, hogy fellépjen Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szemben. A Bizottság fellépésének valamennyi feltétele teljesült, nevezetesen: i. fennállt Andrej Babiš összeférhetetlensége; ii. Andrej Babiš részt vett az uniós költségvetés végrehajtását előkészítő tevékenységekben; iii. Andrej Babiš összeférhetetlensége az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésének értelmében vett, „az Unió pénzügyi érdekeit sértő [...] egyéb jogellenes tevékenység[nek]” minősül. A Bizottság tehát köteles volt fellépni, azonban ezt nem tette meg, mivel az EUMSZ 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, illetve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke (1) bekezdésének második mondatát megsértve nem fogadott el olyan elrettentő hatású intézkedéseket, amelyek megszüntették volna a cseh miniszterelnök összeférhetetlenségét. Ehelyett a biztosok testületének tagjai és különösen e testület elnöke 2018. augusztus 2. óta továbbra is találkozott a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytatott vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, és a Bizottság továbbra is közvetlen mezőgazdasági kifizetéseket folyósított bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára, amelyek Andrej Babiš ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak, ezzel megsértve az összeférhetetlenségi tilalmat. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ-nek az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalásával (2) összefüggésben értelmezett 325. cikke (1) bekezdése és 319. cikke (3) bekezdése alapján, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikkének (1) bekezdése alapján fennálló, arra irányuló kötelezettségét, hogy fellépjen Andrej Babiš cseh miniszterelnök összeférhetetlenségével szemben. A Bizottság fellépésének valamennyi feltétele teljesült, nevezetesen: i. fennállt Andrej Babiš összeférhetetlensége; ii. Andrej Babiš részt vett az uniós költségvetés végrehajtását előkészítő tevékenységekben; iii. Andrej Babiš összeférhetetlensége az EUMSZ 325. cikk (1) bekezdésének értelmében vett, „az Unió pénzügyi érdekeit sértő [...] egyéb jogellenes tevékenység[nek]” minősül. A Bizottság tehát köteles volt fellépni, azonban ezt nem tette meg, mivel az EUMSZ 325. cikkének (1) bekezdését és 319. cikkének (3) bekezdését, illetve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke (1) bekezdésének második mondatát megsértve nem fogadott el olyan elrettentő hatású intézkedéseket, amelyek megszüntették volna a cseh miniszterelnök összeférhetetlenségét. Ehelyett a biztosok testületének tagjai és különösen e testület elnöke 2018. augusztus 2. óta továbbra is találkozott a cseh miniszterelnökkel és tanácskozásokat folytatott vele a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, és a Bizottság továbbra is közvetlen mezőgazdasági kifizetéseket folyósított bizonyos olyan csoportokhoz tartozó társaságok számára, amelyek Andrej Babiš ellenőrzése alatt és tényleges tulajdonában állnak, ezzel megsértve az összeférhetetlenségi tilalmat.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

(2)  Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban (2018/2975(RSP)).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/42

---

2020. június 7-én benyújtott kereset – Kozhuvchanka uvoz-izvoz Kavadarci kontra EUIPO (NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER)

(T-357/20. sz. ügy)

(2020/C 271/53)

Az eljárás nyelve: bolgár

Felek

Felperes: Drushtvo za proizvodvsto, trgovija i uslugi Kozhuvchanka d.o.o. uvoz-izvoz Kavadarci (Kavadarci, Észak-Macedóniai Köztársaság) (képviselő: A. Ivanova ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a „NASHE MAKEDONSKO PILSNER BEER MACEDONIAN PREMIUM BEER” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 967 530. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2020. április 2-án hozott határozata (R 1729/2019-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | adjon helyt a keresetnek és állapítsa meg, hogy a bejelentett védjegy lajstromozható. |
| --- | --- |

—

adjon helyt a keresetnek és állapítsa meg, hogy a bejelentett védjegy lajstromozható.

Jogalap

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/43

---

2020. június 15-én benyújtott kereset – Framery kontra EUIPO – Smartblock (Szállítható/mozgatható épületek)

(T-373/20. sz. ügy)

(2020/C 271/54)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Framery Oy (Tampere, Finnország) (képviselő: P. Voutilainen ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Smartblock Oy (Helsinki, Finnország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

A vitatott formatervezési minta: 3 303 994–00001. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. április 8-án hozott határozata (R 616/2019-3. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és teljes egészében utasítsa el a megsemmisítési kérelmet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és teljes egészében utasítsa el a megsemmisítési kérelmet;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben, mivel a vitatott formatervezési minta egyéni jelleggel rendelkezik, és a fellebbezési tanács tévesen értékelte a vitatott formatervezési minta egyéni jellegét; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben, mivel a vitatott formatervezési minta egyéni jelleggel rendelkezik, és a fellebbezési tanács tévesen értékelte a vitatott formatervezési minta egyéni jellegét;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen fogadta el egy korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutását; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen fogadta el egy korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutását;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem fejtette ki indokait a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának elfogadását illetően; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem fejtette ki indokait a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának elfogadását illetően;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 63. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel a fellebbezési tanács olyan tényekre, bizonyítékokra és érvekre alapította a határozatát, különösen a korábbi minta jellemzőit és nyilvánosságra jutását illetően, amelyeket a felek egyike sem szolgáltatott. |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 63. cikke (1) bekezdésének megsértése, mivel a fellebbezési tanács olyan tényekre, bizonyítékokra és érvekre alapította a határozatát, különösen a korábbi minta jellemzőit és nyilvánosságra jutását illetően, amelyeket a felek egyike sem szolgáltatott.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/44

---

2020. június 17-én benyújtott kereset – Tubes Radiatori kontra EUIPO – Antrax It (Fűtőtest)

(T-380/20. sz. ügy)

(2020/C 271/55)

A keresetlevél nyelve: olasz

Felek

Felperes: Tubes Radiatori Srl (Resana, Olaszország) (képviselők: S. Verea, K. Muraro, M. Balestriero és P. Menapace ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Antrax It Srl (Resana, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta bejelentője: A felperes a Törvényszék előtt

A vitatott formatervezési minta: Közösségi formatervezési minta – 169 370 - 0002. sz. közösségi formatervezési minta (Fűtőtestek)

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. március 25-én az R 1275/2017-3. sz. ügyben hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | állapítsa meg és mondja ki a TUBES RADIATORI Srl 169 370–0002. sz. közösségi formatervezési mintájának mint új és egyéni jellegű formatervezési mintának az érvényességét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg és mondja ki a TUBES RADIATORI Srl 169 370–0002. sz. közösségi formatervezési mintájának mint új és egyéni jellegű formatervezési mintának az érvényességét;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | A 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikkének megsértése.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/44

---

2020. június 17-én benyújtott kereset – Lee kontra EUIPO (Kések, villák és kanalak [evőeszköz])

(T-382/20. Sz. ügy)

(2020/C 271/56)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Jeun Jig Lee (Paju-Si, Koreai Köztársaság) (képviselők: F. Jacobacci és B. La Tella ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta: 5 866 514–0001. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2020. április 8-án hozott határozata (R 2559/2019-3. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak az igazolási kérelmet és adjon helyt annak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak az igazolási kérelmet és adjon helyt annak;

| — | az EUIPO-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének megsértése;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 67. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/45

---

2020. június 16-án benyújtott kereset – Micron Technology kontra EUIPO (INTELLIGENCE, ACCELERATED)

(T-386/20. sz. ügy)

(2020/C 271/57)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Micron Technology, Inc. (Boise, Idaho, Egyesült Államok) (képviselő: M. Edenborough QC)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: az INTELLIGENCE, ACCELERATED európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 959 758. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának az R 2873/2019-1. sz. ügyben 2020. április 6-án hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | másodlagosan változtassa meg a megtámadott határozatot, oly módon, hogy az azt állapítsa meg, hogy az európai uniós védjegybejelentés nem sérti a 7. cikk (1) bekezdésének sem b), sem c) pontját; |
| --- | --- |

—

másodlagosan változtassa meg a megtámadott határozatot, oly módon, hogy az azt állapítsa meg, hogy az európai uniós védjegybejelentés nem sérti a 7. cikk (1) bekezdésének sem b), sem c) pontját;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről e kérelemmel kapcsolatban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről e kérelemmel kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/46

---

2020. június 29-én benyújtott kereset – Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT

(T-394/20. sz. ügy)

(2020/C 271/58)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Hypo Vorarlberg Bank AG (Bregenz, Ausztria) (képviselők: G. Eisenberger és A. Brenneis ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24) („Decision of the Single Resolution Board of 15 April 2020 on the calculation of the 2020 ex-ante contributions to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/24]”) ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve a mellékleteket is – a felperes által fizetendő hozzájárulásra vonatkozik, továbbá |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24) („Decision of the Single Resolution Board of 15 April 2020 on the calculation of the 2020 ex-ante contributions to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/24]”) ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve a mellékleteket is – a felperes által fizetendő hozzájárulásra vonatkozik, továbbá

| — | az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Egységes Szanálási Testületet kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-479/19. sz., Hypo Vorarlberg Bank kontra ESZT ügyben (1) hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

(1)  HL 2019. C 305., 58. o.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/46

---

2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORTS)

(T-396/20. sz. ügy)

(2020/C 271/59)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Aeroporto di Villanova d’Albenga SpA (Riviera-Airport) (Villanova d’Albenga, Olaszország) (képviselő: G. Casucci ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Aéroports de la Côte d’Azur (Nizza, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: RIVIERA AIRPORTS európai uniós színes ábrás védjegy –16 397 309. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 24-én hozott határozata (R 2172/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy






  — | adjon helyt a felperes fellebbezésének; |
| --- | --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy

—

adjon helyt a felperes fellebbezésének;

| — | teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 825 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 825 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet;

| — | az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére;

| — | másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából; |
| --- | --- |

—

másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából;

| — | rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről. |
| --- | --- |

—

rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről.

Jogalapok

| — | A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése; |
| --- | --- |

—

A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése;

| — | a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése; |
| --- | --- |

—

a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése;

| — | az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni; |
| --- | --- |

—

az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni;

| — | az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása;

| — | a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést. |
| --- | --- |

—

a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/47

---

2020. június 26-án benyújtott kereset – Riviera-Airport kontra EUIPO – Aéroports de la Côte d’Azur (RIVIERA AIRPORT)

(T-398/20. sz. ügy)

(2020/C 271/60)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Aeroporto di Villanova d’Albenga SpA (Riviera-Airport) (Villanova d’Albenga, Olaszország) (képviselő: G. Casucci ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Aéroports de la Côte d’Azur (Nizza, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: RIVIERA AIRPORT európai uniós színes ábrás védjegy –16 392 731. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 28-án hozott határozata (R 2174/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy

| — | adjon helyt a felperes fellebbezésének;






  — | teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 824 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet; |
| --- | --- | --- |

—

adjon helyt a felperes fellebbezésének;

—

teljes egészében adjon helyt a felperes arra irányuló, 20 824 C. sz. törlési kérelmének, hogy töröljék a vitatott védjegyet;

| — | az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az európai uniós védjegy jogosultját kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére;

| — | másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából; |
| --- | --- |

—

másodlagosan utalja vissza az ügyet a törlési osztály elé az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából;

| — | rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről. |
| --- | --- |

—

rendelkezzen a felperes költségeinek viseléséről.

Jogalapok

| — | A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése; |
| --- | --- |

—

A rosszhiszemű bejelentésre vonatkozó megfelelő ítélkezési gyakorlat téves értelmezése;

| — | a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése; |
| --- | --- |

—

a rosszhiszemű bejelentés átfogó és esetenkénti megítéléséhez szükséges valószínűsítő körülmények téves és részleges elemzése, illetve értékelése;

| — | az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni; |
| --- | --- |

—

az összes többi releváns valószínűsítő körülmény és rendelkezésre álló bizonyíték azon követelménynek megfelelő figyelembevételének elmulasztása, hogy a rosszhiszemű bejelentést átfogóan és esetenként kell értékelni;

| — | az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikke (2) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása;

| — | a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést. |
| --- | --- |

—

a fellebbezési tanács nem végzett megfelelő elemzést.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/48

---

2020. június 26-án benyújtott kereset – Cole Haan kontra EUIPO – Samsøe & Samsøe (Ø)

(T-399/20. Sz. ügy)

(2020/C 271/61)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Cole Haan LLC (Greenland, New Hampshire, Egyesült Államok) (képviselő: G. Vos ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Samsøe & Samsøe Holding A/S (Koppenhága, Dánia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: Ø európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 17 429 044. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. április 15-én hozott határozata (R 1375/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze az e keresettel kapcsolatban felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze az e keresettel kapcsolatban felmerült költségek viselésére;

| — | a beavatkozó felet kötelezze a felszólalási osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a beavatkozó felet kötelezze a felszólalási osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.

Jogalap

| — | A vizuális, hangzásbeli és fogalmi hasonlóság megfelelő meghatározásának hiánya; |
| --- | --- |

—

A vizuális, hangzásbeli és fogalmi hasonlóság megfelelő meghatározásának hiánya;

| — | Az összetéveszthetőség megfelelő átfogó értékelésének hiánya. |
| --- | --- |

—

Az összetéveszthetőség megfelelő átfogó értékelésének hiánya.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/49

---

2020. június 30-án benyújtott kereset – Zippo Manufacturing és társai kontra Bizottság

(T-402/20. sz. ügy)

(2020/C 271/62)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Zippo Manufacturing Co. (Bradford, Pennsylvania, Egyesült Államok), Zippo GmbH (Emmerich am Rhein, Németország), Zippo SAS (Párizs, Franciaország) (képviselő: R. MacLean Solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó egyes kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló, 2020. április 6-i (EU) 2020/502 bizottsági végrehajtási rendeletet annyiban, amennyiben ezek az intézkedések a felperesek vonatkozásában alkalmazandók; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékekre vonatkozó egyes kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló, 2020. április 6-i (EU) 2020/502 bizottsági végrehajtási rendeletet annyiban, amennyiben ezek az intézkedések a felperesek vonatkozásában alkalmazandók;

| — | az alperest és az esetleges beavatkozó feleket kötelezze a felperesek részéről ezen eljárásban felmerülő költségek és kiadások viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest és az esetleges beavatkozó feleket kötelezze a felperesek részéről ezen eljárásban felmerülő költségek és kiadások viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették az arányosság elvét, azon az alapon, hogy ezek az intézkedések: (a) nem alkalmasak az elérni kívánt célok megvalósítására; (b) meghaladják az e célok megvalósításához szükséges mértéket, és (c) a felperesekkel szemben szükségtelenül hátrányos következményeket váltanak ki. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették az arányosság elvét, azon az alapon, hogy ezek az intézkedések: (a) nem alkalmasak az elérni kívánt célok megvalósítására; (b) meghaladják az e célok megvalósításához szükséges mértéket, és (c) a felperesekkel szemben szükségtelenül hátrányos következményeket váltanak ki.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlő bánásmód elvét, azon az alapon, hogy a kiegészítő vámok egyenlőtlen helyzetet teremtenek számukra az uniós piacon, anélkül hogy kellően alátámasztanák, hogy a hátrányos megkülönböztetés objektíve igazolt. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlő bánásmód elvét, azon az alapon, hogy a kiegészítő vámok egyenlőtlen helyzetet teremtenek számukra az uniós piacon, anélkül hogy kellően alátámasztanák, hogy a hátrányos megkülönböztetés objektíve igazolt.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során jogi és ténybeli szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy elmulasztották megfelelően alátámasztani a megtámadott rendeletben és a megtámadott intézkedésekben foglalt indokolást, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság nem szolgált elegendő és megfelelő indokolással arról, hogy az intézkedéseket miért alkalmazzák a felperesek termékei vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során jogi és ténybeli szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy elmulasztották megfelelően alátámasztani a megtámadott rendeletben és a megtámadott intézkedésekben foglalt indokolást, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság nem szolgált elegendő és megfelelő indokolással arról, hogy az intézkedéseket miért alkalmazzák a felperesek termékei vonatkozásában.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy jogi szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy a felperesek gazdasági és kereskedelmi érdekeinek hátrányára megsértették a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében létrejött megállapodások értelmében az Unióval szemben fennálló kötelezettségeket, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás, valamint a WTO vitarendezési egyetértés 22. cikkének (3) bekezdése értelmében köteles volt arra, hogy az engedményeket vagy más kötelezettségeket ugyanazon ágazat vonatkozásában függessze fel, mint amelyben a releváns egyesült államokbeli védintézkedések folytán az érvénytelenség vagy károkozás bekövetkezett. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy jogi szempontból nyilvánvaló értékelési hibát követtek el azáltal, hogy a felperesek gazdasági és kereskedelmi érdekeinek hátrányára megsértették a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében létrejött megállapodások értelmében az Unióval szemben fennálló kötelezettségeket, azon az alapon, hogy az Európai Bizottság a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás, valamint a WTO vitarendezési egyetértés 22. cikkének (3) bekezdése értelmében köteles volt arra, hogy az engedményeket vagy más kötelezettségeket ugyanazon ágazat vonatkozásában függessze fel, mint amelyben a releváns egyesült államokbeli védintézkedések folytán az érvénytelenség vagy károkozás bekövetkezett.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a megfelelő ügyintézés elvét, azon az alapon, hogy a megelőző konzultációs folyamat nem volt átlátható és hatékony abban az értelemben, hogy megfelelő tájékoztatást adtak volna a felpereseknek ezen folyamatról, továbbá megfosztotta őket a meghallgatáshoz való joguktól, valamint megsértette azon jogos várakozásukat, hogy ne vonatkozzanak rájuk az ilyen származékos intézkedések. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a felperesek termékeinek a megtámadott rendelettel bevezetett kiegészítő vámok alkalmazása szempontjából történő kiválasztása során megsértették a megfelelő ügyintézés elvét, azon az alapon, hogy a megelőző konzultációs folyamat nem volt átlátható és hatékony abban az értelemben, hogy megfelelő tájékoztatást adtak volna a felpereseknek ezen folyamatról, továbbá megfosztotta őket a meghallgatáshoz való joguktól, valamint megsértette azon jogos várakozásukat, hogy ne vonatkozzanak rájuk az ilyen származékos intézkedések.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/50

---

2020. július 2-án benyújtott kereset – DZ Hyp kontra ESZT

(T-405/20. sz. ügy)

(2020/C 271/63)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: DZ Hyp AG (Hamburg, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: Az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdésében és (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettség megsértése
  A felperes arra hivatkozik, hogy az alperesnek a határozatot német nyelven kötelező formában indokolnia kellett volna. Az alperes több tekintetben is megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a határozat – beleértve annak mellékleteit is – még a kötelezőnek nyilvánított angol változatban sem teszi lehetővé egyáltalán annak megértését, hogy az alperes hogyan és milyen megfontolások alapján számította ki a felperes hozzájárulását. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: Az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdésében és (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettség megsértése

A felperes arra hivatkozik, hogy az alperesnek a határozatot német nyelven kötelező formában indokolnia kellett volna. Az alperes több tekintetben is megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a határozat – beleértve annak mellékleteit is – még a kötelezőnek nyilvánított angol változatban sem teszi lehetővé egyáltalán annak megértését, hogy az alperes hogyan és milyen megfontolások alapján számította ki a felperes hozzájárulását.

| 2. | Második jogalap: A Charta 41. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghallgatáshoz való jognak a felperes meghallgatásának elmulasztása okán fennálló megértése |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: A Charta 41. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja szerinti meghallgatáshoz való jognak a felperes meghallgatásának elmulasztása okán fennálló megértése

| 3. | Harmadik jogalap: A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) az 1. tanácsi rendelet (2) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 81. cikke (1) bekezdésének megsértése |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: A 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) az 1. tanácsi rendelet (2) 3. cikkével összefüggésben értelmezett 81. cikke (1) bekezdésének megsértése

| 4. | Negyedik jogalap: A Charta 47. cikkének (1) bekezdésében foglalt hatékony bírói jogvédelem elvének megsértése, mivel a határozat bírósági felülvizsgálata gyakorlatilag lehetetlen |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: A Charta 47. cikkének (1) bekezdésében foglalt hatékony bírói jogvédelem elvének megsértése, mivel a határozat bírósági felülvizsgálata gyakorlatilag lehetetlen

| 5. | Ötödik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése
  Az ötödik jogalap keretében azt kifogásolják, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 113. cikkének (7) bekezdését, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 103. cikke (7) bekezdésének h) pontját, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, amennyiben a rendelkezés az intézményvédelmi rendszer tagjai között objektíve nem megfelelő és aránytalan különbséget tesz lehetővé, valamint viszonylagossá teszi az IPS-mutatókat azáltal, hogy a hozzájárulásra kötelezett intézmények rovására kétszeresen veszi figyelembe a „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatót.
  Ezenkívül az említett rendelkezés ellentétes a pontos meghatározottság követelményével, a tények teljes figyelembevételének követelményével, és a felhatalmazáson alapuló rendelet más szabályaival együtt meghiúsítja a hatékony bírói jogvédelmet. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése

Az ötödik jogalap keretében azt kifogásolják, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 113. cikkének (7) bekezdését, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 103. cikke (7) bekezdésének h) pontját, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, amennyiben a rendelkezés az intézményvédelmi rendszer tagjai között objektíve nem megfelelő és aránytalan különbséget tesz lehetővé, valamint viszonylagossá teszi az IPS-mutatókat azáltal, hogy a hozzájárulásra kötelezett intézmények rovására kétszeresen veszi figyelembe a „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatót.

Ezenkívül az említett rendelkezés ellentétes a pontos meghatározottság követelményével, a tények teljes figyelembevételének követelményével, és a felhatalmazáson alapuló rendelet más szabályaival együtt meghiúsítja a hatékony bírói jogvédelmet.

| 6. | Hatodik jogalap: A határozatnak az IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóra vonatkozó szorzók alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközése
  A felperes arra hivatkozik, hogy az alperes az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának előírásait a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdése h) pontjának, az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (7) bekezdésének, valamint a Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértésével hajtotta végre, és nem alkalmazta teljes egészében az IPS-mutatót a felperesre. Az intézmények közötti, az IPS-mutatók szintjén történő különbségtétel az intézményvédelmi rendszer védelmének átfogó hatása miatt rendszeridegen és önkényes. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: A határozatnak az IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóra vonatkozó szorzók alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközése

A felperes arra hivatkozik, hogy az alperes az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának előírásait a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdése h) pontjának, az 575/2013/EU rendelet 113. cikke (7) bekezdésének, valamint a Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértésével hajtotta végre, és nem alkalmazta teljes egészében az IPS-mutatót a felperesre. Az intézmények közötti, az IPS-mutatók szintjén történő különbségtétel az intézményvédelmi rendszer védelmének átfogó hatása miatt rendszeridegen és önkényes.

| 7. | Hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikkének, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének magasabb szintű jogszabályba ütközése
  A hetedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikke, valamint I. melléklete sérti a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, a Charta 16. és 20. cikkét, az arányosság elvét és a tények teljes figyelembevételének követelményét, mivel a rendelkezések egy idealisztikus kép alapján olyan kockázati mutatókat, eljárásokat és ezeken alapuló kombinációs képleteket írnak elő, amelyek nem felelnek meg a valóságnak. |
| --- | --- |

7.

Hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikkének, valamint az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének magasabb szintű jogszabályba ütközése

A hetedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6., 7. és 9. cikke, valamint I. melléklete sérti a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményét, a Charta 16. és 20. cikkét, az arányosság elvét és a tények teljes figyelembevételének követelményét, mivel a rendelkezések egy idealisztikus kép alapján olyan kockázati mutatókat, eljárásokat és ezeken alapuló kombinációs képleteket írnak elő, amelyek nem felelnek meg a valóságnak.

| 8. | Nyolcadik jogalap: A Charta 16. cikkének és az arányosság elvének megsértése, amennyiben az alperes olyan kockázatkiigazítási szorzókat számított ki, amelyek nem vették teljes mértékben és megfelelően figyelembe a felperesre vonatkozó egyértelműen kisebb szanálási valószínűséget |
| --- | --- |

8.

Nyolcadik jogalap: A Charta 16. cikkének és az arányosság elvének megsértése, amennyiben az alperes olyan kockázatkiigazítási szorzókat számított ki, amelyek nem vették teljes mértékben és megfelelően figyelembe a felperesre vonatkozó egyértelműen kisebb szanálási valószínűséget

| 9. | Kilencedik jogalap: A Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértése annyiban, amennyiben az alperes a kockázatkiigazítási szorzókat az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően anélkül számította ki, hogy mérlegelési mozgásterét gyakorolta volna, és a kockázati mutatók alkalmazását a felperes esetében kiigazította volna |
| --- | --- |

9.

Kilencedik jogalap: A Charta 16., 20., 41. és 52. cikkének megsértése annyiban, amennyiben az alperes a kockázatkiigazítási szorzókat az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet előírásainak megfelelően anélkül számította ki, hogy mérlegelési mozgásterét gyakorolta volna, és a kockázati mutatók alkalmazását a felperes esetében kiigazította volna

| 10. | Tizedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke (1) és (2) bekezdésének a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésébe, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményébe ütközése |
| --- | --- |

10.

Tizedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikke (1) és (2) bekezdésének a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésébe, valamint a kockázatalapú hozzájárulás-számítás követelményébe ütközése

| 11. | Tizenegyedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–9. cikkének és az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének a hatékony bírói jogvédelem és a jogbiztonság elvébe való ütközése |
| --- | --- |

11.

Tizenegyedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4–9. cikkének és az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének a hatékony bírói jogvédelem és a jogbiztonság elvébe való ütközése

---

(1)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

(2)  Az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i1. tanácsi rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.).

(3)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

(4)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

(5)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/52

---

2020. július 2-án benyújtott kereset – Landesbank Baden-Württemberg kontra ESZT

(T-406/20. sz. ügy)

(2020/C 271/64)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Landesbank Baden-Württemberg (Stuttgart, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/52

---

2020. július 2-án benyújtott kereset – DVB Bank kontra ESZT

(T-407/20. sz. ügy)

(2020/C 271/65)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: DVB Bank SE (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/53

---

2020. július 3-án benyújtott kereset – DZ Bank kontra ESZT

(T-410/20. sz. ügy)

(2020/C 271/66)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: DZ Bank AG Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank, Frankfurt am Main (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/53

---

2020. július 3-án benyújtott kereset – Bayerische Landesbank kontra ESZT

(T-411/20. sz. ügy)

(2020/C 271/67)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Bayerische Landesbank (München, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/54

---

2020. július 3-án benyújtott kereset – Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale kontra ESZT

(T-412/20. sz. ügy)

(2020/C 271/68)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Berger és K. Helle ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve az I. mellékletet és a II. mellékletet is – a felperes hozzájárulására vonatkozik;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak a T-405/20. sz., DZ Hyp kontra ESZT ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/54

---

2020. július 3-án benyújtott kereset – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale kontra ESZT

(T-413/20. sz. ügy)

(2020/C 271/69)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (képviselők: D. Flore és J. Seitz ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a vonatkozó mellékletekkel együtt az alperesnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), valamint a számítási adatokat annyiban, amennyiben azok jelentőséggel bírnak a felperes tekintetében, valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a vonatkozó mellékletekkel együtt az alperesnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24), valamint a számítási adatokat annyiban, amennyiben azok jelentőséggel bírnak a felperes tekintetében, valamint

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: A meghallgatáshoz való jog megsértése






  — | Az alperes elmulasztotta meghallgatni a felperest a megtámadott határozat elfogadása előtt, és ezzel megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének a) pontját. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: A meghallgatáshoz való jog megsértése

—

Az alperes elmulasztotta meghallgatni a felperest a megtámadott határozat elfogadása előtt, és ezzel megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének a) pontját.

| 2. | Második jogalap: Az eljárási szabályok megsértése






  — | A megtámadott határozatot a Charta 41. cikkéből, az EUMSZ 298. cikkből, az általános jogelvekből és az alperes eljárási szabályzatából eredő általános eljárási követelmények megsértésével fogadták el. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: Az eljárási szabályok megsértése

—

A megtámadott határozatot a Charta 41. cikkéből, az EUMSZ 298. cikkből, az általános jogelvekből és az alperes eljárási szabályzatából eredő általános eljárási követelmények megsértésével fogadták el.

| — | A felperes számára többek között ellenőrizhetetlen, hogy a megtámadott határozat tiszteletben tartotta-e az írásbeli eljárás számára előírt minimális időtartamot. |
| --- | --- |

—

A felperes számára többek között ellenőrizhetetlen, hogy a megtámadott határozat tiszteletben tartotta-e az írásbeli eljárás számára előírt minimális időtartamot.

| 3. | Harmadik jogalap: A megtámadott határozat indokolásának hiánya






  — | A megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelően indokolást; különösen hiányzik a konkrét esetre vonatkozó indokolás, valamint az arányosság/mérlegelési jogkör keretében a lényeges megfontolások ismertetése. |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: A megtámadott határozat indokolásának hiánya

—

A megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelően indokolást; különösen hiányzik a konkrét esetre vonatkozó indokolás, valamint az arányosság/mérlegelési jogkör keretében a lényeges megfontolások ismertetése.

| — | Az éves hozzájárulás kiszámítása ezen túlmenően érthetetlen. |
| --- | --- |

—

Az éves hozzájárulás kiszámítása ezen túlmenően érthetetlen.

| — | Az indokolási hiányosságnak a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (pénzügyi szolgáltatások szövetségi felügyelete) általi kiküszöbölése jogi és ténybeli okokból kizárt. |
| --- | --- |

—

Az indokolási hiányosságnak a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (pénzügyi szolgáltatások szövetségi felügyelete) általi kiküszöbölése jogi és ténybeli okokból kizárt.

| 4. | Negyedik jogalap: A hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jognak (a Charta 47. cikkének (1) bekezdése) a megtámadott határozat felülvizsgálhatóságának hiánya miatti megsértése






  — | A megtámadott határozat indokolásának hiánya jelentősen megnehezíti a felperes számára a bírósági felülvizsgálatot. E tekintetben gyakorlatilag lehetetlen a felperes számára, hogy pontosan kifejtse a jogalapjait, és vitassa a megtámadott határozat elfogadásához vezető indokokat. |
| --- | --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: A hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jognak (a Charta 47. cikkének (1) bekezdése) a megtámadott határozat felülvizsgálhatóságának hiánya miatti megsértése

—

A megtámadott határozat indokolásának hiánya jelentősen megnehezíti a felperes számára a bírósági felülvizsgálatot. E tekintetben gyakorlatilag lehetetlen a felperes számára, hogy pontosan kifejtse a jogalapjait, és vitassa a megtámadott határozat elfogadásához vezető indokokat.

| — | E tekintetben az alperes különösen a kontradiktórius eljárás elvét sérti, amelynek értelmében szükséges, hogy a felek mindazon ténybeli és jogi elemeket meg tudják vitatni, amelyek az eljárás kimenete szempontjából meghatározóak. |
| --- | --- |

—

E tekintetben az alperes különösen a kontradiktórius eljárás elvét sérti, amelynek értelmében szükséges, hogy a felek mindazon ténybeli és jogi elemeket meg tudják vitatni, amelyek az eljárás kimenete szempontjából meghatározóak.

| 5. | Ötödik jogalap: A Bizottság (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (1) IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóinak alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközés






  — | A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása során az EUMSZ 290. cikk értelmében vett felhatalmazáson alapuló jogi aktusként nem rendelkezik olyan mérlegelési mozgástérrel, amelyhez korlátozott bírósági felülvizsgálat társulna. Ugyanez vonatkozik az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alperes általi alkalmazására. |
| --- | --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: A Bizottság (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (1) IPS (Institutional Protection Scheme)-mutatóinak alkalmazása során magasabb szintű jogszabályba ütközés

—

A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása során az EUMSZ 290. cikk értelmében vett felhatalmazáson alapuló jogi aktusként nem rendelkezik olyan mérlegelési mozgástérrel, amelyhez korlátozott bírósági felülvizsgálat társulna. Ugyanez vonatkozik az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alperes általi alkalmazására.

| — | Az IPS-mutatók alkalmazása során a felperes intézményvédelmi rendszerben való tagságának jelentősége a hozzájárulás meghatározásának fontos szempontjaként ismert volt, így különösen a három osztályba történő besorolás és a felperes legmagasabb kockázati profilba sorolása jogellenes. |
| --- | --- |

—

Az IPS-mutatók alkalmazása során a felperes intézményvédelmi rendszerben való tagságának jelentősége a hozzájárulás meghatározásának fontos szempontjaként ismert volt, így különösen a három osztályba történő besorolás és a felperes legmagasabb kockázati profilba sorolása jogellenes.

| — | Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében az alperesnek a hozzájárulások megállapítása során figyelembe kellett volna vennie az érintett intézmény szanálási valószínűségét, és így az Egységes Szanálási Alap igénybevételét is. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében az alperesnek a hozzájárulások megállapítása során figyelembe kellett volna vennie az érintett intézmény szanálási valószínűségét, és így az Egységes Szanálási Alap igénybevételét is.

| — | Az alperes továbbá megsértette az arányosság elvét is az osztályokba sorolás és az IPS-mutató kiigazítási tényezőjének meghatározása során. |
| --- | --- |

—

Az alperes továbbá megsértette az arányosság elvét is az osztályokba sorolás és az IPS-mutató kiigazítási tényezőjének meghatározása során.

| 6. | Hatodik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet kockázatkiigazítási szorzója alkalmazásának magasabb szintű jogszabályba ütközése






  — | Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 6. lépésének és 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározandó kockázatkiigazítási szorzó alperes általi alkalmazása sérti a kockázati profilhoz igazodás követelményét. |
| --- | --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet kockázatkiigazítási szorzója alkalmazásának magasabb szintű jogszabályba ütközése

—

Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 6. lépésének és 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghatározandó kockázatkiigazítási szorzó alperes általi alkalmazása sérti a kockázati profilhoz igazodás követelményét.

| — | A kockázatkiigazítási szorzó 1,388146345995, illetve 1,384564814222 értéken való rögzítése a felperesnek a Charta 16. cikkében biztosított vállalkozási szabadsága megsértésének is minősül. |
| --- | --- |

—

A kockázatkiigazítási szorzó 1,388146345995, illetve 1,384564814222 értéken való rögzítése a felperesnek a Charta 16. cikkében biztosított vállalkozási szabadsága megsértésének is minősül.

| 7. | A másodlagosan felhozott hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése






  — | Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata jogellenes, mivel az IPS-mutatónak az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata szerinti „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatóval való kiigazítása sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 113. cikkének (7) bekezdésében előírt, intézményvédelmi rendszeren belüli koherencia követelményét, és ezáltal a különböző intézmények között, amelyek egyazon intézményvédelmi rendszer tagjai, indokolatlan eltérő bánásmódot eredményez. |
| --- | --- | --- |

7.

A másodlagosan felhozott hetedik jogalap: Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése második mondatának magasabb szintű jogszabályba ütközése

—

Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata jogellenes, mivel az IPS-mutatónak az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata szerinti „kereskedési tevékenység, mérlegen kívüli kitettségek, derivatívák, összetettség és szanálhatóság” kockázati mutatóval való kiigazítása sérti az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 113. cikkének (7) bekezdésében előírt, intézményvédelmi rendszeren belüli koherencia követelményét, és ezáltal a különböző intézmények között, amelyek egyazon intézményvédelmi rendszer tagjai, indokolatlan eltérő bánásmódot eredményez.

| — | Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata az arányosság elvét is sérti az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett részleges kockázati mutatók többszörös figyelembevétele miatt. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdésének második mondata az arányosság elvét is sérti az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett részleges kockázati mutatók többszörös figyelembevétele miatt.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

(2)  A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.).

---

| 17.8.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 271/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 271/56

---

A Törvényszék 2020. június 17-i végzése – Sánchez Cano kontra EUIPO – Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

(T-527/19. sz. ügy) (1)

(2020/C 271/70)

Az eljárás nyelve: spanyol

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 312., 2019.9.16.

---