# Euroopa Liidu C 223/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik7. juuli 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 223

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik7. juuli 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 223/01 | II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a | 1 |
| 2020/C 223/02 | Komisjoni teatis Suunised mõiste videojagamisplatvormi teenus audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohases määratluses nimetatud põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta | 3 |
| 2020/C 223/03 | Komisjoni teatis Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 7 kohased suunised Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamise kohta tellitavate teenuste kataloogides ning väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratluse kohta | 10 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 223/01

II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a

1

2020/C 223/02

Komisjoni teatis Suunised mõiste videojagamisplatvormi teenus audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohases määratluses nimetatud põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta

3

2020/C 223/03

Komisjoni teatis Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 7 kohased suunised Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamise kohta tellitavate teenuste kataloogides ning väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratluse kohta

10

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 223/04 | Euro vahetuskurss — 6. juuli 2020 | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 223/04

Euro vahetuskurss — 6. juuli 2020

17

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 223/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 223/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 20 |
| 2020/C 223/07 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 31 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 223/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 223/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

20

2020/C 223/07

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/1

---

II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a

(2020/C 223/01)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest) (1) II lisa ajakohastatakse järgmiselt:

„II LISA

ARTIKLI 7 LÕIKES 7 NIMETATUD KASUTUSMAKSUDE, SEALHULGAS HALDUSKULUDE MAKSIMUMMÄÄRAD EURODES

Aastamaks

| | kuni kolm telge | vähemalt neli telge |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV ja vähem saastav | 882 | 1 471 |

kuni kolm telge

vähemalt neli telge

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV ja vähem saastav

882

1 471

Kuu- ja nädalamaks

Kuu- ja nädalamaksu maksimummäärad peavad olema proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusajaga.

Päevamaks

Päevamaks on kõigi sõidukikategooriate puhul võrdselt 13 eurot.

Direktiivi 1999/62/EÜ IIIb lisa (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiiviga 2011/76/EL) (2) ajakohastatakse järgmiselt:

2

„IIIb LISA

MAKSIMAALNE KAALUTUD KESKMINE VÄLISKULUMAKS

Käesolevas lisas sätestatakse näitajad, mida tuleb kasutada maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamiseks.

1.   Liiklusest tulenevad maksimaalsed õhusaastekulud

Tabel 1

Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähiteed


  (sh kiirteed) | Linnadevahelised teed


  (sh kiirteed) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  pärast 31. detsembrit 2013 | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  pärast 31. detsembrit 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 0 | 0 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

pärast 31. detsembrit 2013

0

0

3,4

2,3

EURO VI

pärast 31. detsembrit 2017

0

0

2,3

1,2

Vähem saastav kui EURO VI

0

0

Tabelis 1 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga mägipiirkondades, kui see on õigustatud teekalde, kõrguse ja/või temperatuuri inversiooni tõttu.

2.   Liiklusest tulenevad maksimaalsed mürakulud

Tabel 2

Maksimaalne maksustatav mürakulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Päev | Öö |
| --- | --- | --- |
| Linnalähiteed
  (sh kiirteed) | 1,22 | 2,22 |
| Linnadevahelised teed
  (sh kiirteed) | 0,23 | 0,34 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Päev

Öö

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

1,22

2,22

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

0,23

0,34

Tabelis 2 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga mägipiirkondades, kui see on õigustatud teekalde, temperatuuri inversiooni ja/või orgudes esineva nn amfiteatriefekti tõttu.

---

(1)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42.

1

(2)  ELT L 269, 14.10.2011, lk 1.

2

---

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/3

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised mõiste „videojagamisplatvormi teenus“ audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohases määratluses nimetatud põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta

(2020/C 223/02)

I.   SISSEJUHATUS

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (1) eesmärk on kaitsta kasutajaid – eriti alaealisi – paremini teatavat liiki ebaseadusliku ja kahjuliku veebis leiduva audiovisuaalse sisu eest. Sel põhjusel on audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamisala laiendatud, et kehtestada videojagamisplatvormi teenuse osutajatele teatavad kohustused.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 28b lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad videojagamisplatvormi teenuse osutajad võtavad asjakohaseid meetmeid, et kaitsta alaealisi kahjuliku sisu eest ning kõiki kasutajaid sellise sisu eest, mis sisaldab vägivallale või vihkamisele õhutamist või mille levitamine kujutab endast liidu õiguse kohaselt kuriteo toimepanemist (nimelt avalik üleskutse terroriakti toimepanekuks, (2) lapspornoga seotud kuriteod (3) ning rassismi ja ksenofoobiaga seotud kuriteod) (4). Artikli 28b lõike 2 kohaselt kehtivad videojagamisplatvormi teenuse osutajate suhtes teatavad kohustused ka seoses audiovisuaalsete äriteadetega.

Direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduses 4 on tõdetud, et „[v]ideojagamisplatvormi teenused pakuvad audiovisuaalset sisu, mida üldsus ja eriti noored kasutavad üha rohkem. See kehtib ka sotsiaalmeediateenuste suhtes, millest on saanud teabe jagamise, meelelahutuse ja harimise oluline vahend, sealhulgas pakkudes ligipääsu saadetele ja kasutaja loodud videotele. Kõnealused sotsiaalmeediateenused peaksid kuuluma direktiivi 2010/13/EL kohaldamisalasse, sest need konkureerivad audiovisuaalmeedia teenustega sama vaatajaskonna ja tulude pärast. Lisaks on neil teenustel märkimisväärne mõju, kuna nad annavad kasutajale võimaluse kujundada ja mõjutada teiste kasutajate arvamusi. Et kaitsta alaealisi kahjuliku sisu eest ja kõiki kodanikke vihkamisele, vägivallale või terrorismile õhutava sisu eest, peaksid kõnealused teenused olema seetõttu direktiiviga 2010/13/EL reguleeritud niivõrd, kui need vastavad videojagamisplatvormi teenuse määratlusele.“

Seega on selge, et teatavad sotsiaalmeediateenused kuuluvad videojagamisplatvormide suhtes kehtivate uute eeskirjade kohaldamisalasse, kui nad vastavad teatud kriteeriumidele.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti aa kohaselt on „videojagamisplatvormi teenus – teenus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud tähenduses, mille puhul teenuse või selle eristatava osa peamine eesmärk või teenuse põhiline otstarve on pakkuda üldsusele direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punktis a määratletud elektroonilise side võrgu kaudu teavituslikke, meelelahutuslikke või hariduslikke saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid, mille üle videojagamisplatvormi teenuse osutajal puudub toimetusvastutus ning mille korralduse määrab kindlaks videojagamisplatvormi teenuse osutaja, sealhulgas automaatsete vahendite või algoritmide abil, eelkõige sisu kuvamise, märgistamise ja järjestamisega.“

Lisaks sellele on direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduses 5 täpsustatud, et kuigi „direktiivi 2010/13/EL eesmärk ei ole reguleerida sotsiaalmeediateenuseid, peaks see hõlmama sotsiaalmeediateenust juhul, kui saadete ja kasutaja loodud videote pakkumine on selle teenuse põhiline otstarve. Saadete ja kasutaja loodud videote pakkumist võib pidada sotsiaalmeediateenuse põhiliseks otstarbeks, kui audiovisuaalne sisu ei ole üksnes selle sotsiaalmeediateenuse kõrvaltoode või on väga väike osa sellest sotsiaalmeediateenusest. Rakendamise selguse, tulemuslikkuse ja järjepidevuse tagamiseks peaks komisjon vajaduse korral andma pärast kontaktkomiteega konsulteerimist välja suunised mõiste „videojagamisplatvormi teenus“ määratluse põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta. Nende suuniste koostamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse avaliku huvi eesmärke, mis saavutatakse videojagamisplatvormi teenuse osutajate võetavate meetmetega, ja õigust sõnavabadusele.“ (5)

Vastavalt põhjendusele 5 võetakse käesolevates suunistes asjakohaselt arvesse vajadust tagada sõnavabadus ja üldist huvi pakkuvate eesmärkidele saavutamine (6).

Käesolevate suuniste koostamisel on komisjon nõuetekohaselt konsulteerinud kontaktkomiteega, nagu on nõutud põhjenduses 5.

II.   AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSTE DIREKTIIVI KOHASED VIDEOJAGAMISPLATVORMIDE KATEGOORIAD

Videojagamisplatvormide teenused võib nende kohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis aa esitatud määratlusest lähtudes kindlaks teha järgmise kolme kriteeriumi põhjal:

| 1) | teenused, mille peamine eesmärk on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid; |
| --- | --- |

1)

teenused, mille peamine eesmärk on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid;

| 2) | ulatuslikumat laadi teenused, mille muude elementide hulgas on eristatav osa, mille peamine eesmärk on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid; |
| --- | --- |

2)

ulatuslikumat laadi teenused, mille muude elementide hulgas on eristatav osa, mille peamine eesmärk on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid;

| 3) | teenused, mille põhiline otstarve on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid. |
| --- | --- |

3)

teenused, mille põhiline otstarve on pakkuda üldsusele saateid, kasutaja loodud videoid või mõlemaid.

Tuleb märkida, et eelnimetatud kriteeriumid ei välista ilmtingimata üksteist. Ennekõike võib teenuseid, millel on eristatav osa, mis võib peamise eesmärgi kriteeriumi kohaselt kujutada enesest videojagamisplatvormi (2. kategooria), lugeda põhilise otstarbe kriteeriumi alusel videojagamisplatvormiks ka tervikuna (3. kategooria).

Eeltoodut arvesse võttes on käesoleva dokumendi eesmärk anda suuniseid mõiste „videojagamisplatvormi teenus“ audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohases määratluses nimetatud põhilise otstarbe kriteeriumi praktilise rakendamise kohta. Käesolevad suunised ei ole siduvad. Seoses võimaliku neis esitatud tõlgendusega audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohta ei mõjuta komisjoni seisukoht Euroopa Liidu Kohtu tõlgendust.

III.   AUDIOVISUAALSE SISU OLULISUS TEENUSE TOIMIMISE SEISUKOHAST

Direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduses 5 on täpsustatud, et selleks, et audiovisuaalne sisu kujutaks endast teenuse põhilist otstarvet, ei tohi selline audiovisuaalne sisu olla asjaomase teenuse toimimise puhul „üksnes [---] kõrvaltoode või [---] väga väike osa“. Audiovisuaalset sisu tuleb pidada teenuse toimimise kõrvaltooteks juhul, kui see üksnes kaasneb asjaomase platvormi muu tegevuse või pakutava funktsiooniga. Näide selle kohta võib olla videote üleslaadimine üksnes selleks, et kaasa aidata majandustehingutele, näiteks selline video konkreetse toote või teenuse kohta, mille eesmärk on potentsiaalne või tegelik müük (sealhulgas näiteks e-kaubanduse platvormid, kes lisavad kasutajate videoid, milles näidatakse toodet selle kasutamisel).

Audiovisuaalset sisu võib pidada teenuse toimimise väga väikseks osaks alati, kui kvantitatiivsete ja/või kvalitatiivsete kaalutluste põhjal ilmneb, et sellel on teenuse üldises majanduskontekstis ebaoluline roll. Kvantitatiivsest seisukohast võib näiteks juhul, kui platvormil on märkimisväärne arv videoid, eeldada, et audiovisuaalne sisu ei ole väga väike osa teenusest. Teisalt ei pruugi videod kvantitatiivsetest kaalutlustest hoolimata moodustada väga väikest osa platvormi teenusest juhul, kui nad aitavad märgatavalt suurendada teenuse enese ligitõmbavust, toimivust või edu turul. Seda võib järeldada mitme detaili põhjal, nagu näiteks asjaolu, et kasutajad tarbivad suurel hulgal videoid või saateid või et platvorm investeerib audiovisuaalsesse sisusse või seab selle olulisele kohale.

Komisjon leiab, et hinnates seda, kas audiovisuaalse sisu funktsioon on põhiline või mitte, peaksid liikmesriigid – sealhulgas nende reguleerivad asutused – ennekõike arvesse võtma kasutaja loodud videote ja saadete iseloomu ja seda, milline on nende roll platvormi pakutava teenuse juures. Ennekõike peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused koostama kvalitatiivseid ja/või kvantitatiivseid näitajaid arvesse võttes üldise analüüsi teenuse kohta, et teha kindlaks, kas pakutav audiovisuaalne sisu on pelgalt teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa sellest (7).

Teatava teenuse hindamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, kas audiovisuaalne sisu on teenuse kaubandusliku edu või turul positsioonimise jaoks oluline. Kuid mitte mingil juhul ei tohiks põhilise otstarbe nõuet tõlgendada nii, et audiovisuaalne sisu peab olema platvormil kaubanduslikust seisukohast sedavõrd oluline, et selle puudumisel ei saaks teenus toimida või selle pakkumist turul ei saaks jätkata. Selline kitsas tõlgendus ei tagaks küllaldasel tasemel kaitset kasutajatele ja alaealistele, kui nad tarbivad audiovisuaalset sisu paljudel populaarsetel platvormidel (nagu teatavad sotsiaalmeediateenused), ega oleks seega kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga taotletava eesmärgiga (8).

Peale selle, kui audiovisuaalne sisu ei ole väga väike osa teenuse majandustegevusest või üksnes selle kõrvaltoode, puutuvad selle teenuse kasutajad niisuguse sisuga üldjuhul sagedamini kokku. Seega leiab komisjon, et põhilise otstarbe kriteeriumi kohaldades peaksid liikmesriigid (sealhulgas nende reguleerivad asutused) pöörama erilist tähelepanu ka kasutajate vaatenurgale ja ennekõike sellele, mil määral nad asjaomaste teenuste tarbimisel audiovisuaalse sisuga kokku puutuvad.

Eespool nimetatud käsituse kohaselt on komisjon määratlenud mõned asjakohased näitajad, mida riigi ametiasutused peaksid arvesse võtma, kui nad kohaldavad videojagamisplatvormi teenuse osutaja määratluse kohast põhilise otstarbe kriteeriumi. Näitlikustamiseks võib need näitajad jagada nelja kategooriasse: 1) audiovisuaalse sisu suhe teenuse põhilise majandustegevuse valdkonna/valdkondadega; 2) teenuse kaudu kättesaadava audiovisuaalse sisu kvantitatiivne ja kvalitatiivne olulisus; 3) audiovisuaalse sisu tulundamine või sellest eest tulu saamine; 4) selliste vahendite kättesaadavus, mille eesmärk on suurendada audiovisuaalse sisu nähtavust või ligitõmbavust.

Neid näitajaid ei tohiks kohaldada kumulatiivselt. Eelkõige ei tohiks neist ühe või mitme puudumisel automaatselt järeldada, et teenus ei ole videojagamisplatvorm. Seevastu tuleks teenust käsitada põhilise otstarbe kriteeriumile vastavana juhul, kui üldise hinnangu põhjal toetab küllaldane arv analüüsitud näitajaid järeldust, et konkreetse teenuse pakutav audiovisuaalne sisu ei ole üksnes teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa.

1.   Audiovisuaalse sisu suhe teenuse põhilise majandustegevuse valdkonna/valdkondadega

Kui audiovisuaalsel sisul on platvormil eraldi väärtus, saavad kasutajad videoid ja saateid üldjuhul tarbida platvormiteenuse eraldiseisvate osadena, st sõltumatult muust selle taga olevast majandustegevusest. Sellisel juhul on tõenäoline, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa ja et kasutajad puutuvad sellise sisuga suurel määral kokku.

Selles suhtes peaksid liikmesriigid (sealhulgas nende reguleerivad asutused) võtma eelkõige arvesse järgmisi näitajaid.

| — | Platvormi üldine arhitektuur ja väline esitus. Juhul kui platvormi siht on jagada sisu eesmärgiga kasutajaid teavitada, neid harida või nende meelt lahutada ja mitte näiteks majandustehinguid lihtsustada, ei ole tõenäoline, et audiovisuaalosa peetaks asjaomase platvormi tegevuse kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks. Sellega seoses võiksid olulised elemendid olla teenuse üldine struktuur ja väline esitus, näiteks see, kas selle põhilistel lehtedel (sealhulgas jagamisliidese leheküljel) või platvormi ajaskeemil leidub silmatorkavaid videojagamisfunktsioone (vastandina pelgalt e-kaubandusega seotud elementidele), nagu uute või populaarsete videote esitlused või soovitamine, videote kategooriate loetelu, „tee video“ nupp või otselink telefoni või arvuti galeriirakendusele ja selles säilitatavale sisule. Selliste elementide olemasolu korral on tõenäoline, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa. |
| --- | --- |

—

Platvormi üldine arhitektuur ja väline esitus. Juhul kui platvormi siht on jagada sisu eesmärgiga kasutajaid teavitada, neid harida või nende meelt lahutada ja mitte näiteks majandustehinguid lihtsustada, ei ole tõenäoline, et audiovisuaalosa peetaks asjaomase platvormi tegevuse kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks. Sellega seoses võiksid olulised elemendid olla teenuse üldine struktuur ja väline esitus, näiteks see, kas selle põhilistel lehtedel (sealhulgas jagamisliidese leheküljel) või platvormi ajaskeemil leidub silmatorkavaid videojagamisfunktsioone (vastandina pelgalt e-kaubandusega seotud elementidele), nagu uute või populaarsete videote esitlused või soovitamine, videote kategooriate loetelu, „tee video“ nupp või otselink telefoni või arvuti galeriirakendusele ja selles säilitatavale sisule. Selliste elementide olemasolu korral on tõenäoline, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa.

| — | Audiovisuaalse sisu iseseisvus. Kui videoid laaditakse platvormile üles või neid jagatakse eraldiseisvate üksustena (ja mitte majandustehingute hõlbustamiseks) ning kui kasutajad vaatavad neid tulenevalt videotele omasest teavituslikust, meelelahutuslikust või hariduslikust väärtusest, on tõenäolisem, et need on selle platvormi tegevuse seisukohast eriliselt olulised. Seevastu asjaolu, et platvorm on kavandatud ennekõike eesmärgiga turustada tooteid või teenuseid (välja arvatud audiovisuaalse sisu pakkumine) või nende turustamist hõlbustada, viitab sellele, et audiovisuaalne sisu on selle taga oleva majandustegevuse kõrvaltoode või väga väike osa. Näiteks juhul kui e-kaubanduse platvorm lubab müüjatel kasutada videoid pelgalt selleks, et esitleda konkreetseid tooteid, näitab see, et platvormi ei tuleks käsitada videojagamisplatvormina. Sellega seoses võivad riigi ametiasutused kontrollida, kas kasutajad laadivad videoid üles, jagavad neid või laadivad neid alla kui eraldiseisvaid üksusi ja mitte selleks, et soodustada toodete või teenuste müüki. Sellisel juhul on tõenäoline, et videod tingivad kasutajate märkimisväärse kokkupuute ja seega võib audiovisuaalosa pidada enamaks kui üksnes platvormi tegevuse kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks. |
| --- | --- |

—

Audiovisuaalse sisu iseseisvus. Kui videoid laaditakse platvormile üles või neid jagatakse eraldiseisvate üksustena (ja mitte majandustehingute hõlbustamiseks) ning kui kasutajad vaatavad neid tulenevalt videotele omasest teavituslikust, meelelahutuslikust või hariduslikust väärtusest, on tõenäolisem, et need on selle platvormi tegevuse seisukohast eriliselt olulised. Seevastu asjaolu, et platvorm on kavandatud ennekõike eesmärgiga turustada tooteid või teenuseid (välja arvatud audiovisuaalse sisu pakkumine) või nende turustamist hõlbustada, viitab sellele, et audiovisuaalne sisu on selle taga oleva majandustegevuse kõrvaltoode või väga väike osa. Näiteks juhul kui e-kaubanduse platvorm lubab müüjatel kasutada videoid pelgalt selleks, et esitleda konkreetseid tooteid, näitab see, et platvormi ei tuleks käsitada videojagamisplatvormina. Sellega seoses võivad riigi ametiasutused kontrollida, kas kasutajad laadivad videoid üles, jagavad neid või laadivad neid alla kui eraldiseisvaid üksusi ja mitte selleks, et soodustada toodete või teenuste müüki. Sellisel juhul on tõenäoline, et videod tingivad kasutajate märkimisväärse kokkupuute ja seega võib audiovisuaalosa pidada enamaks kui üksnes platvormi tegevuse kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks.

| — | Audiovisuaalse sisu jaoks kohandatud või selle spetsiifilised erifunktsioonid. Asjaolu, et platvormil on muu hulgas spetsiaalselt audiovisuaalse sisu jaoks kohandatud või sellise sisu spetsiifilisi elemente, annab tunnistust audiovisuaalse sisu erilisest olulisusest teenuse üldises majanduskontekstis. Eriti tähendusrikkad on sellised elemendid nagu automaatesitusfunktsioon, eriti kui see on sisse lülitatud vaikimisi, või otseedastusfunktsioon, Samuti võiks arvesse võtta asjaolu, et platvorm võimaldab otsida ainult videosisu või filtreerida konkreetse otsingu tulemusi nii, et kuvatakse ainult videoid. Nimetatud funktsioonide olemasolu viitab sellele, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa ja tingib harilikult kasutajate suurema kokkupuute sellise sisuga. |
| --- | --- |

—

Audiovisuaalse sisu jaoks kohandatud või selle spetsiifilised erifunktsioonid. Asjaolu, et platvormil on muu hulgas spetsiaalselt audiovisuaalse sisu jaoks kohandatud või sellise sisu spetsiifilisi elemente, annab tunnistust audiovisuaalse sisu erilisest olulisusest teenuse üldises majanduskontekstis. Eriti tähendusrikkad on sellised elemendid nagu automaatesitusfunktsioon, eriti kui see on sisse lülitatud vaikimisi, või otseedastusfunktsioon, Samuti võiks arvesse võtta asjaolu, et platvorm võimaldab otsida ainult videosisu või filtreerida konkreetse otsingu tulemusi nii, et kuvatakse ainult videoid. Nimetatud funktsioonide olemasolu viitab sellele, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa ja tingib harilikult kasutajate suurema kokkupuute sellise sisuga.

| — | Viis, kuidas teenus ennast turul positsioonib, ja turusegment, millele see keskendub. Sellega seoses võiks olulisi viiteid sellele, kas tegu on kõrvaltoote või väikese osaga, saada viisist, kuidas teenusepakkuja ise ennast avalikkusega suheldes identifitseerib, ja viisist, kuidas ta turustab või reklaamib oma teenuseid turusegmendis, millele ta keskendub. Sellega seoses tuleks arvesse võtta asjaolu, et teenust turustatakse kui videojagamisplatvormi, et sellele viidatakse sel moel avalikkusega suheldes või et eraldi viidatakse teenuse audiovisuaalosale või -pakkumisele. |
| --- | --- |

—

Viis, kuidas teenus ennast turul positsioonib, ja turusegment, millele see keskendub. Sellega seoses võiks olulisi viiteid sellele, kas tegu on kõrvaltoote või väikese osaga, saada viisist, kuidas teenusepakkuja ise ennast avalikkusega suheldes identifitseerib, ja viisist, kuidas ta turustab või reklaamib oma teenuseid turusegmendis, millele ta keskendub. Sellega seoses tuleks arvesse võtta asjaolu, et teenust turustatakse kui videojagamisplatvormi, et sellele viidatakse sel moel avalikkusega suheldes või et eraldi viidatakse teenuse audiovisuaalosale või -pakkumisele.

2.   Audiovisuaalse sisu kvantitatiivne ja kvalitatiivne olulisus teenuse toimimise seisukohast

Põhimõtteliselt leiab komisjon, et mida suurem on teenuse puhul audiovisuaalse sisu hulk ja selle olulisus, seda vähem tõenäoline on, et selline sisu on üksnes teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa. Sellisel juhul on tõenäolisem, et teenused tingivad kasutajate märkimisväärse kokkupuute audiovisuaalse sisuga.

Audiovisuaalse sisu hulka ja olulisust saab hinnata nii kvantitatiivsete kui ka kvalitatiivsete näitajate põhjal. Liikmesriigid (sealhulgas nende reguleerivad asutused) peaksid eriti arvesse võtma järgmisi näitajaid.

| — | Platvormil leiduva audiovisuaalse sisu hulk. Kui platvormil leidub märkimisväärne hulk videoid, on tõenäoline, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa. See hinnang peaks tuginema sisulistele ja usaldusväärsetele tõenditele. Juhul kui on olemas sisulised andmed, võivad riigi ametiasutused hinnangu anda kvantitatiivsetel alustel, võttes näiteks arvesse platvormil leiduvate videote arvu või osakaalu võrreldes muud liiki kättesaadava sisuga. Riigi ametiasutusi kutsutakse üles selliseid andmeid või elemente omal käel või asjaomasest teenuseosutajast sõltumatutest allikatest koguma või kontrollima. Täpsete andmete puudumise korral on riigi ametiasutustel lubatud kasutada asjakohaseid kvalitatiivseid tõendeid, nagu platvormi osade valimianalüüs teatava ajavahemiku jooksul või kasutajate/sidusrühmade küsitlused. |
| --- | --- |

—

Platvormil leiduva audiovisuaalse sisu hulk. Kui platvormil leidub märkimisväärne hulk videoid, on tõenäoline, et audiovisuaalne sisu ei ole üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa. See hinnang peaks tuginema sisulistele ja usaldusväärsetele tõenditele. Juhul kui on olemas sisulised andmed, võivad riigi ametiasutused hinnangu anda kvantitatiivsetel alustel, võttes näiteks arvesse platvormil leiduvate videote arvu või osakaalu võrreldes muud liiki kättesaadava sisuga. Riigi ametiasutusi kutsutakse üles selliseid andmeid või elemente omal käel või asjaomasest teenuseosutajast sõltumatutest allikatest koguma või kontrollima. Täpsete andmete puudumise korral on riigi ametiasutustel lubatud kasutada asjakohaseid kvalitatiivseid tõendeid, nagu platvormi osade valimianalüüs teatava ajavahemiku jooksul või kasutajate/sidusrühmade küsitlused.

| — | Audiovisuaalse sisu kasutamine platvormil. Asjaolu, et kasutajad teevad platvormil kättesaadavaks märkimisväärse hulga videoid, viitab sellele, et audiovisuaalne sisu on teenuse seisukohast eriti oluline. Nagu seoses eelmise näitajaga mainitud, soovitatakse riigi ametiasutustel tugineda analüüsi tehes sisulistele ja usaldusväärsetele tõenditele. Näiteks võivad riigi ametiasutused sisuliste andmete olemasolu korral kasutada selliseid kvantitatiivseid andmeid nagu videotega seonduvate klõpsude, jagamiste ja laikide arv. Võimaluse korral võivad riigi ametiasutused samuti võrrelda asjakohasel viisil audiovisuaalse sisu ja muud liiki sisu kasutamist platvormil. Riigi ametiasutusi kutsutakse ühtlasi üles selliseid andmeid või elemente omal käel või asjaomasest teenuseosutajast sõltumatutest allikatest koguma või kontrollima. Täpsete andmete puudumise korral on riigi ametiasutustel lubatud kasutada asjakohaseid kvalitatiivseid tõendeid, nagu platvormi osade valimianalüüs teatava ajavahemiku jooksul või kasutajate/sidusrühmade küsitlused. |
| --- | --- |

—

Audiovisuaalse sisu kasutamine platvormil. Asjaolu, et kasutajad teevad platvormil kättesaadavaks märkimisväärse hulga videoid, viitab sellele, et audiovisuaalne sisu on teenuse seisukohast eriti oluline. Nagu seoses eelmise näitajaga mainitud, soovitatakse riigi ametiasutustel tugineda analüüsi tehes sisulistele ja usaldusväärsetele tõenditele. Näiteks võivad riigi ametiasutused sisuliste andmete olemasolu korral kasutada selliseid kvantitatiivseid andmeid nagu videotega seonduvate klõpsude, jagamiste ja laikide arv. Võimaluse korral võivad riigi ametiasutused samuti võrrelda asjakohasel viisil audiovisuaalse sisu ja muud liiki sisu kasutamist platvormil. Riigi ametiasutusi kutsutakse ühtlasi üles selliseid andmeid või elemente omal käel või asjaomasest teenuseosutajast sõltumatutest allikatest koguma või kontrollima. Täpsete andmete puudumise korral on riigi ametiasutustel lubatud kasutada asjakohaseid kvalitatiivseid tõendeid, nagu platvormi osade valimianalüüs teatava ajavahemiku jooksul või kasutajate/sidusrühmade küsitlused.

| — | Audiovisuaalse sisu leviraadius. Isegi kui populaarseid videoid on piiratud arvul, võivad need jõuda väga suure arvu kasutajateni, eriti jagamise ja soovituste varal. Kui platvormil on populaarne videosisu, mille eesmärk on kasutajaid teavitada või harida või nende meelt lahutada, näitab see, et niisugune sisu ei ole üksnes tegevuse kõrvaltoode või väga väike osa. Sellistel juhtudel ei ole tõenäoline, et audiovisuaalset sisu peetaks üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks. Kooskõlas põhjendusega 5 ja vajadusega võtta asjakohasel viisil arvesse üldist avalikku huvi, mille saavutamist uute normidega taotletakse, võiks selles kontekstis erilist tähelepanu pöörata platvormi sihtpublikule ja eriti sellele, kas platvorm on suunatud alaealistele või, isegi kui see ei ole otseselt alaealistele suunatud, kas alaealised kasutavad seda korrapäraselt ja kas platvorm ei võta meetmeid sellise kasutuse pärssimiseks. Eelkõige võib sellistel puhkudel suur arv (vastuvõtlikke) kasutajaid puutuda kokku platvormil leiduva audiovisuaalse sisuga isegi juhul, kui sellise sisu suhteline määr platvormil on piiratud. Seega tuleks hinnangus arvesse võtta seda, kui suur on risk, et alaealised puutuvad kokku teenuse audiovisuaalse sisuga. |
| --- | --- |

—

Audiovisuaalse sisu leviraadius. Isegi kui populaarseid videoid on piiratud arvul, võivad need jõuda väga suure arvu kasutajateni, eriti jagamise ja soovituste varal. Kui platvormil on populaarne videosisu, mille eesmärk on kasutajaid teavitada või harida või nende meelt lahutada, näitab see, et niisugune sisu ei ole üksnes tegevuse kõrvaltoode või väga väike osa. Sellistel juhtudel ei ole tõenäoline, et audiovisuaalset sisu peetaks üksnes asjaomase teenuse toimimise kõrvaltooteks või väga väikeseks osaks. Kooskõlas põhjendusega 5 ja vajadusega võtta asjakohasel viisil arvesse üldist avalikku huvi, mille saavutamist uute normidega taotletakse, võiks selles kontekstis erilist tähelepanu pöörata platvormi sihtpublikule ja eriti sellele, kas platvorm on suunatud alaealistele või, isegi kui see ei ole otseselt alaealistele suunatud, kas alaealised kasutavad seda korrapäraselt ja kas platvorm ei võta meetmeid sellise kasutuse pärssimiseks. Eelkõige võib sellistel puhkudel suur arv (vastuvõtlikke) kasutajaid puutuda kokku platvormil leiduva audiovisuaalse sisuga isegi juhul, kui sellise sisu suhteline määr platvormil on piiratud. Seega tuleks hinnangus arvesse võtta seda, kui suur on risk, et alaealised puutuvad kokku teenuse audiovisuaalse sisuga.

3.   Audiovisuaalse sisu tulundamine või sissetuleku saamine

Asjaolu, et platvormid tulundavad audiovisuaalset sisu või saavad selle eest sissetulekut, näitab tavaliselt, et selline sisu ei ole üksnes nende tegevuse kõrvaltoode või väga väike osa. Tavaliselt näitab see ka niisuguse sisu majanduslikku olulisust teenuse jaoks (9). Praktikas on tõenäolisem, et sellised teenused tingivad kasutajate märkimisväärse kokkupuute kõnealuse sisuga, et suurendada sellest tulenevat tulu või muid sellega seotud hüvesid.

Liikmesriigid (sealhulgas nende reguleerivad asutused) peaksid eriti arvesse võtma järgmisi näitajaid.

| — | Äriliste teadaannete lisamine audiovisuaalsesse sisusse või selle ette/järele (näiteks eel-, vahe- või järelklipid) (10). Seda näitajat tuleks mõista nii, et see hõlmab nii teenuse kontrollitavaid ärilisi teadaandeid kui ka reklaamipinna müüki kolmandatele isikutele, näiteks reklaamijatele. Selles kontekstis tuleks täiendavate elementidena arvesse võtta seda, milliseid meetmeid teenused rakendavad, et tagada sellise audiovisuaalse sisu kohasus, mille ees, järel või sees kuvatakse kolmanda isiku (konkreetse kaubamärgi) kommertsteadaandeid. |
| --- | --- |

—

Äriliste teadaannete lisamine audiovisuaalsesse sisusse või selle ette/järele (näiteks eel-, vahe- või järelklipid) (10). Seda näitajat tuleks mõista nii, et see hõlmab nii teenuse kontrollitavaid ärilisi teadaandeid kui ka reklaamipinna müüki kolmandatele isikutele, näiteks reklaamijatele. Selles kontekstis tuleks täiendavate elementidena arvesse võtta seda, milliseid meetmeid teenused rakendavad, et tagada sellise audiovisuaalse sisu kohasus, mille ees, järel või sees kuvatakse kolmanda isiku (konkreetse kaubamärgi) kommertsteadaandeid.

| — | Tasuline juurdepääs audiovisuaalsele sisule. Asjaolu, et platvorm nõuab juurdepääsu eest audiovisuaalsele sisule tasu kas abonemendi või vaatamiskorra põhiselt, on tõend selle kohta, et teenusepakkuja saab sellise sisu eest sissetulekut. Selliste maksesüsteemide kasutamine on asjakohane sõltumata sellest, kas tulundamissüsteemi haldab teenusepakkuja ise või teevad seda üleslaadijad/loojad. |
| --- | --- |

—

Tasuline juurdepääs audiovisuaalsele sisule. Asjaolu, et platvorm nõuab juurdepääsu eest audiovisuaalsele sisule tasu kas abonemendi või vaatamiskorra põhiselt, on tõend selle kohta, et teenusepakkuja saab sellise sisu eest sissetulekut. Selliste maksesüsteemide kasutamine on asjakohane sõltumata sellest, kas tulundamissüsteemi haldab teenusepakkuja ise või teevad seda üleslaadijad/loojad.

| — | Sponsorlepingud kaubamärkide ja üleslaadijate vahel. Sponsor- või tootepaigutuslepingutest eri liiki kolmandast isikust toote- ja teenustefirmade ning üleslaadijate (audiovisuaalse sisu loojate) vahel on saamas audiovisuaalse sisu tavaline tulundamisviis, kuna üha enam kaubamärke sõlmib kokkuleppe populaarsete loojate või suunamudijatega, keda palju vaadatakse. Teatavatel juhtudel soodustavad või hõlbustavad teenused otseselt selliste kokkulepete sõlmimist, näiteks korraldades üritusi kolmandate isikute kaubamärkidele ja loojatele või pakkudes logistikatuge. Ehkki videojagamisplatvorm ei pruugi sellistes kokkulepetes otseselt osaleda, saavad nad selliste loojate populaarsusest ja nende ligimeelitatud vaatamistest kaudselt kasu. Seega viitab niisuguste kokkulepete olemasolu sellele, et platvorm tulundab (kaudselt) audiovisuaalset sisu. |
| --- | --- |

—

Sponsorlepingud kaubamärkide ja üleslaadijate vahel. Sponsor- või tootepaigutuslepingutest eri liiki kolmandast isikust toote- ja teenustefirmade ning üleslaadijate (audiovisuaalse sisu loojate) vahel on saamas audiovisuaalse sisu tavaline tulundamisviis, kuna üha enam kaubamärke sõlmib kokkuleppe populaarsete loojate või suunamudijatega, keda palju vaadatakse. Teatavatel juhtudel soodustavad või hõlbustavad teenused otseselt selliste kokkulepete sõlmimist, näiteks korraldades üritusi kolmandate isikute kaubamärkidele ja loojatele või pakkudes logistikatuge. Ehkki videojagamisplatvorm ei pruugi sellistes kokkulepetes otseselt osaleda, saavad nad selliste loojate populaarsusest ja nende ligimeelitatud vaatamistest kaudselt kasu. Seega viitab niisuguste kokkulepete olemasolu sellele, et platvorm tulundab (kaudselt) audiovisuaalset sisu.

| — | Platvormi kasutajate tegevuse jälgimine. Kui platvorm jälgib kasutajate tegevust seoses platvormil kättesaadava audiovisuaalse sisuga eri turunduslikel/ärilistel eesmärkidel, nagu käitumispõhine suunatud reklaam või andmejagamislepingud, võib seda samuti pidada kaudse tulundamise viisiks. |
| --- | --- |

—

Platvormi kasutajate tegevuse jälgimine. Kui platvorm jälgib kasutajate tegevust seoses platvormil kättesaadava audiovisuaalse sisuga eri turunduslikel/ärilistel eesmärkidel, nagu käitumispõhine suunatud reklaam või andmejagamislepingud, võib seda samuti pidada kaudse tulundamise viisiks.

4.   Selliste vahendite kättesaadavus, mille eesmärk on suurendada audiovisuaalse sisu nähtavust või ligitõmbavust (11)

See, kui konkreetse teenuse puhul on olemas spetsiaalsed vahendid, mille eesmärk on suurendada audiovisuaalne sisu nähtavust või ligitõmbavust, näitab tavaliselt, et selline sisu ei ole üksnes selle teenuse toimimise kõrvaltoode või väga väike osa. Sellised vahendid tingivad tavaliselt ka kasutajate suurema kokkupuute audiovisuaalse sisuga.

Liikmesriigid (sealhulgas nende reguleerivad asutused) peaksid eriti arvesse võtma järgmisi näitajaid.

| — | Audiovisuaalse sisu tarbimisele kutsuvad eriomadused või -meetmed. Asjaolu, et kasutajaliidesel on eriomadused, mis kutsuvad audiovisuaalset sisu tarbima, näitab niisuguse sisu olulisust nii kasutajate kui ka platvormi tegevuse seisukohast. Näiteks kui platvorm soovitab või näitab videoid pealehel või platvormi ajajoonel ilma kasutaja konkreetse päringu või sisendita, on see oluline element, mida tuleb arvesse võtta. Riigi ametiasutused võiksid samuti arvesse võtta seda, kas teenus reklaamib audiovisuaalset sisu või seab selle kasutajate tehtud päringutes esikohale, ja niisiis seda, kas võib järeldada, et audiovisuaalset sisu pakutakse kasutajatele aktiivselt. |
| --- | --- |

—

Audiovisuaalse sisu tarbimisele kutsuvad eriomadused või -meetmed. Asjaolu, et kasutajaliidesel on eriomadused, mis kutsuvad audiovisuaalset sisu tarbima, näitab niisuguse sisu olulisust nii kasutajate kui ka platvormi tegevuse seisukohast. Näiteks kui platvorm soovitab või näitab videoid pealehel või platvormi ajajoonel ilma kasutaja konkreetse päringu või sisendita, on see oluline element, mida tuleb arvesse võtta. Riigi ametiasutused võiksid samuti arvesse võtta seda, kas teenus reklaamib audiovisuaalset sisu või seab selle kasutajate tehtud päringutes esikohale, ja niisiis seda, kas võib järeldada, et audiovisuaalset sisu pakutakse kasutajatele aktiivselt.

| — | Videote sees või nende ees või järel olevad vahendid, mis on kavandatud kasutajaid ligi tõmbama ja soodustama nende interaktsiooni. Juhul kui on olemas vahendid või süsteemid, nagu filtrid, jagamisvõimalused, veebivestlused, konkreetselt audiovisuaalse sisuga seotud veebivestlused või vaatamispaketid, näitab see teenusepakkuja soovi soodustada kasutajate reageerimist videotele ja saadetele ning tõmmata neile kasutajate tähelepanu. Selliste vahendite ja süsteemide eesmärk on hõlbustada, parandada või suurendada kasutajate audiovisuaalkogemust platvormil ja audiovisuaalse sisu populaarsust. Seega võib seda käsitada viitena sellise sisu erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast. Selle näitaja juurde kuuluvad ka arendustegevus ja investeeringud, mille teenusepakkuja on teinud seoses uuenduslike, kaasahaaravamate ja interaktiivsete viisidega audiovisuaalset sisu jagada ja tarbida. Ennekõike võib asjaolu, et teenusel on erirakendus nutitelevisioonile, näha viitena sellele, et see mitte pelgalt ei võimalda audiovisuaalse sisu tarbimist, vaid ka aitab sellele aktiivselt kaasa. |
| --- | --- |

—

Videote sees või nende ees või järel olevad vahendid, mis on kavandatud kasutajaid ligi tõmbama ja soodustama nende interaktsiooni. Juhul kui on olemas vahendid või süsteemid, nagu filtrid, jagamisvõimalused, veebivestlused, konkreetselt audiovisuaalse sisuga seotud veebivestlused või vaatamispaketid, näitab see teenusepakkuja soovi soodustada kasutajate reageerimist videotele ja saadetele ning tõmmata neile kasutajate tähelepanu. Selliste vahendite ja süsteemide eesmärk on hõlbustada, parandada või suurendada kasutajate audiovisuaalkogemust platvormil ja audiovisuaalse sisu populaarsust. Seega võib seda käsitada viitena sellise sisu erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast. Selle näitaja juurde kuuluvad ka arendustegevus ja investeeringud, mille teenusepakkuja on teinud seoses uuenduslike, kaasahaaravamate ja interaktiivsete viisidega audiovisuaalset sisu jagada ja tarbida. Ennekõike võib asjaolu, et teenusel on erirakendus nutitelevisioonile, näha viitena sellele, et see mitte pelgalt ei võimalda audiovisuaalse sisu tarbimist, vaid ka aitab sellele aktiivselt kaasa.

| — | Vahendid või süsteemid, mis võimaldavad kasutajatel valida audiovisuaalse sisu, mida nad soovivad näha. Teatavad teenused pakuvad kasutajatele võimalust kohandada pakutav audiovisuaalne sisu oma soovi järgi, andes teada oma huvidest või välistades eraldi teatavat liiki sisu. See toimub harilikult küsitluste, valimite või sarnaste vahendite abil. Selliseid vahendeid või süsteeme pakutakse kasutajatele selleks, et pälvida kasutajate tähelepanu ja säilitada nende huvi audiovisuaalse sisu vastu, ning seega on need viide audiovisuaalfunktsiooni erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast. |
| --- | --- |

—

Vahendid või süsteemid, mis võimaldavad kasutajatel valida audiovisuaalse sisu, mida nad soovivad näha. Teatavad teenused pakuvad kasutajatele võimalust kohandada pakutav audiovisuaalne sisu oma soovi järgi, andes teada oma huvidest või välistades eraldi teatavat liiki sisu. See toimub harilikult küsitluste, valimite või sarnaste vahendite abil. Selliseid vahendeid või süsteeme pakutakse kasutajatele selleks, et pälvida kasutajate tähelepanu ja säilitada nende huvi audiovisuaalse sisu vastu, ning seega on need viide audiovisuaalfunktsiooni erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast.

| — | Vahendid või süsteemid platvormile üles laaditud sisu soorituse jälgimiseks ja sisu haldamiseks. Teenused saavad oma audiovisuaalse sisu atraktiivsust suurendada ka sellega, et nad pakuvad üleslaadijatele vahendeid või süsteeme teenuse raames üles laaditud sisu soorituse jälgimiseks ja haldamiseks. Sel viisil annavad teenused üleslaadijatele võimaluse oma vaatajate eelistusi paremini mõista, mille tulemusena võidakse platvormile panna atraktiivsem sisu. Selliste vahendite olemasolu võib käsitada viitena audiovisuaalse sisu erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast. |
| --- | --- |

—

Vahendid või süsteemid platvormile üles laaditud sisu soorituse jälgimiseks ja sisu haldamiseks. Teenused saavad oma audiovisuaalse sisu atraktiivsust suurendada ka sellega, et nad pakuvad üleslaadijatele vahendeid või süsteeme teenuse raames üles laaditud sisu soorituse jälgimiseks ja haldamiseks. Sel viisil annavad teenused üleslaadijatele võimaluse oma vaatajate eelistusi paremini mõista, mille tulemusena võidakse platvormile panna atraktiivsem sisu. Selliste vahendite olemasolu võib käsitada viitena audiovisuaalse sisu erilisele olulisusele teenuse toimimise seisukohast.

IV.   MÄRKUSED MENETLUSE KOHTA

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 28a kohaselt peab otsuse selle kohta, kas audiovisuaalse sisu pakkumine on teenuse põhiline otstarve (audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti aa tähenduses), tegema liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni alla selline teenus kuulub.

Kui riigi ametiasutus hindab teenuse vastavust põhilise otstarbe kriteeriumile, peaks ta tegutsema juhtumipõhiselt ja võtma arvesse asjaomase teenuse eriomadusi.

Riigi ametiasutused peaksid teenuseosutajat käimasolevast hindamisest ja videojagamisplatvormi teenuse osutajaks lugemise õiguslikest tagajärgedest teavitama kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga ja eesmärgiga saada käimasoleva hindamise jaoks vajalikku teavet.

Kuid see ei tohiks välistada riigi ametiasutuste võimalust teha koostööd oma sõsarasutustega teistes liikmesriikides, et saada oma hinnangule toetust. Selline koostöö võiks olla eriti soovitatav selleks, et koguda asjakohast teavet või andmeid ja vähendada ohtu, et liikmesriikide reguleerivad asutused tõlgendavad eeltoodud näitajaid erinevalt. Sellise koostöö edendamiseks sobilik keskkond on audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm (ERGA).

Riigi reguleerivatel asutustel palutakse ERGAt asjakohaselt teavitada juhul, kui nad hindavad seda, kas teatavad teenused vastavad põhilise otstarbe kriteeriumile ja kujutavad enesest seega videojagamisplatvormi teenust. Ennekõike peaksid riigi reguleerivad asutused teavitama ERGAt oma hinnangu esialgsetest järeldustest, samuti selle aluseks olevast arutluskäigust. Selles kontekstis peaks ERGA juhtima komisjoni tähelepanu kõigile olulistele või pidevatele ebakõladele reguleerivate asutuste rakendatavate lähenemisviiside vahel. Komisjon hoiab audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kontaktkomiteed sellise arenguga kursis.

---

(1)  Käesolevate suuniste tähenduses tuleb viiteid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile mõista kui viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivile 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1), mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/1808 (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69).

(2)  Nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 (terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)) artiklis 5.

(3)  Nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1)) artikli 5 lõikes 4.

(4)  Nagu on sätestatud nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/913/JSK (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 55)) artiklis 1.

(5)  Sellega seoses on asjakohane ka direktiivi (EL) 2018/1808 põhjendus 6, mille kohaselt ei kuulu videojagamisplatvormi teenuse määratluse alla selline mittemajanduslik tegevus, „nagu isiklikel veebisaitidel audiovisuaalse sisu pakkumine ja mitteäriliste huviringkondade audiovisuaalne sisu.“

(6)  Direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduse 51 kohaselt tuleks kasutajate ja alaealiste kaitsmiseks võetavad asjakohased meetmed viia hoolikalt tasakaalu kohaldatavate põhiõiguste, sealhulgas sõnavabadusega.

(7)  See käsitus on kooskõlas ka direktiivi (EL) 2018/1808 põhjendusega 4, milles on selgitatud, et sotsiaalmeediateenused peaksid kuuluma direktiivi kohaldamisalasse juhul, kui need konkureerivad audiovisuaalmeedia teenustega sama vaatajaskonna ja tulude pärast.

(8)  Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjenduses 4 viidatakse sotsiaalmeediateenustele, millest „on saanud teabe jagamise, meelelahutuse ja harimise oluline vahend, sealhulgas pakkudes ligipääsu saadetele ja kasutaja loodud videotele,“ ning millel on „märkimisväärne mõju, kuna nad annavad kasutajale võimaluse kujundada ja mõjutada teiste kasutajate arvamusi“.

(9)  Audiovisuaalse sisu tulundamise mõiste hõlmab teenuse saadud otsest, aga ka kaudset tulu. Isegi juhul, kui teenusepakkuja otsest sissetulekut ei saa, võib see kasutajate poolt üles laaditud ja tulundatud audiovisuaalsest sisust kaudselt kasu saada. Üldiselt on sisu tulundamisvõimalus loojatele stiimul toota parema kvaliteediga sisu, et tõmmata ligi vaatajaid, mis omakorda tähendab sissetulekut. Lõppkokkuvõttes võib eeldada, et see aitab kaasa teenuse populaarsusele ja edule.

(10)  Need terminid tähistavad videoreklaame, mida kuvatakse enne või pärast sisu, mille juurde nad kuuluvad, või selle vahel.

(11)  Vastavalt audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 1 lõike 1 punktis aa esitatud videojagamisplatvormi määratlusele eeldatakse selle näitajate kategooria puhul, et sellised vahendid ei anna kaalumisel olevale platvormile audiovisuaalse sisu üle tegelikku, toimetusvastutusega sarnanevat kontrolli, mille olemasolu tähendaks, et nad kvalifitseeruksid meediateenuse osutajaks, aga mitte videojagamisplatvormiks (hinnangu selle paikapidavuse kohta peavad juhtumipõhiselt tegema asjaomase riigi reguleerivad asutused). Samuti ei piira suunised direktiivi 2000/31/EÜ artiklite 12, 13 ja 14 kohaldamist, nagu on täiendavalt selgitatud direktiivi (EL) 2018/1808 põhjenduses 48, ega audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 28b kohaldamist.

---

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/10

---

KOMISJONI TEATIS

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 7 kohased suunised Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamise kohta tellitavate teenuste kataloogides ning väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratluse kohta

(2020/C 223/03)

I.   TAUST

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis (1) on sätestatud rangemad eeskirjad Euroopa päritolu teoste propageerimiseks. Artikli 13 lõikes 1 on sätestatud, et tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste (edaspidi „tellitavad teenused“ või „tellitavad videoteenused“) osutajad „tagavad oma kataloogis vähemalt 30 % suuruse osa Euroopa päritolu teoste jaoks ning tagavad kõnealuste teoste esiletoomise“.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et „[k]ui liikmesriigid nõuavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad meediateenuse osutajad panustaksid rahaliselt Euroopa päritolu teoste tootmisesse [---], võivad nad samuti nõuda, et selliseid rahalisi kohustusi täidaksid [---] nende territooriumil asuvale vaatajaskonnale suunatud meediateenuse osutajad, kes on asutatud teistes liikmesriikides.“ Sellised toetused peavad olema „proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad“.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 6 kohaselt on väikese käibe või väikese vaatajaskonnaga äriühingutele ette nähtud kohustuslikud vabastused artikli 13 lõikes 1 sätestatud kohustustest ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud võimalikest nõuetest. Nagu on selgitatud põhjenduses 40, on vabastuste eesmärk tagada, et Euroopa päritolu teoste propageerimisega seotud kohustused ei kahjusta turu arengut ega takista uute osaliste turule sisenemist.

Vastavalt audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikele 7 on käesoleva dokumendi eesmärk anda suunised, mis käsitlevad järgmist:

| a) | Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamine tellitavate teenuste osutajate kataloogides; |
| --- | --- |

a)

Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamine tellitavate teenuste osutajate kataloogides;

| b) | väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratlus eespool nimetatud vabastuste kontekstis. |
| --- | --- |

b)

väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratlus eespool nimetatud vabastuste kontekstis.

Suunised ei ole siduvad. Käesolevate suuniste koostamisel konsulteeris komisjon nõuetekohaselt kontaktkomiteega, nagu on nõutud artikli 13 lõikes 7. Niivõrd kui suunistega võidakse tõlgendada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, ei piira komisjoni seisukoht Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusi.

II.   EUROOPA PÄRITOLU TEOSTE OSAKAALU ARVUTAMINE

1.   Arvutamine nimetuste arvu alusel

Lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste (teleringhäälingu) turul arvutatakse Euroopa päritolu teoste osakaal ringhäälinguorganisatsioonide saatekavades saateaja alusel. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 16 on sätestatud, et ringhäälinguorganisatsioonid reserveerivad suurema osa oma saateajast Euroopa päritolu teostele. See näitab selgelt lineaarsete teenuste ajalist iseloomu, mille puhul saab samaaegselt ja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul edastada vaid piiratud arvu saateid. Kestuse element on seega konkreetselt seotud (lineaarsete) teenuste olemuslike omadustega teleringhäälingus, kus saatekavade aluseks on igapäevased (24 tunnised) graafikud.

Selliseid piiranguid ei kohaldata tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajate suhtes. Tellitavate teenuste puhul ei sõltu teatava saate lisamine saatekavas ettenähtud ajavahemiku olemasolust. Lisaks ei tähenda konkreetse kestusega konkreetse saate lisamine kataloogi sama kestusega teise saate välistamist/asendamist. Teisisõnu ei koosta tellitavate videoteenuste osutajad oma katalooge ajaliste kaalutluste põhjal, vaid tarbijate käsutusse antud potentsiaalselt suure hulga üksiksaadete atraktiivsuse põhjal.

Samamoodi ei ole kasutaja valik vaadata tellitavate teenuste kataloogides kättesaadavat saadet selles mõttes ajaliselt piiratud, et teatava saade vaatamine ei tähenda loobumist kõigist teistest samal ajal kättesaadavatest saadetest. Tellitavate videoteenuste idee seisneb just selles, et kasutajal on vabadus valida ja vaadata kataloogist konkreetset saadet valitud ajal ja nii mitu korda, kui kasutaja seda soovib.

Kuna nii tellitavate videoteenuste osutajate kui ka nende tarbijate asjakohased valikud keskenduvad üksikutele saadetele (mis põhinevad näiteks tajutaval kvaliteedil, atraktiivsusel ja maitsel), leiab komisjon, et tellitavate videoteenuste puhul on nende iseloomu tõttu asjakohasem arvutada Euroopa päritolu teoste osakaal kataloogides nimetuste arvu, mitte saateaja (kestuse) põhjal.

Kataloogi teostevaliku kui asjakohase mõõdupuu eelistamine infosisu ajale/kestusele on põhjendatav ka järgmiste kaalutlustega. Esiteks on Euroopa päritolu teoste osakaalu arvutamine nimetuste arvu põhjal nii filmide kui ka teleseriaalide puhul neutraalsem, kui arvestada tellitava videoteenuse osutajate valikuid saadete kataloogidesse lisamisel. Kestuse alusel arvutamine võib motiveerida teenuseosutajaid eelistama pika kogukestusega Euroopa päritolu teoseid (nt seriaale, millel on palju jagusid), et saavutada kergesti 30 % osakaal. Nimetuste arvu põhine arvutus, mis on neutraalsem, aitab tõenäoliselt Euroopa päritolu teoste pakkumist mitmekesistada.

Teiseks on nimetuste arvu alusel arvutamine tellitavate videoteenuste osutajate jaoks tõenäoliselt vähem koormav kui kestuse alusel arvutamine. On tõenäolisem, et tellitavate videoteenuste osutajad peavad arvet Euroopa päritolu nimetuste arvu kohta nende kataloogides sisalduvate teoste koguarvust, kui selle üle, milline on Euroopa päritolu teoste kogukestus kõigi kataloogides sisalduvate teoste kogukestusest.

Kolmandaks hõlbustab nimetuste arvu põhine arvutus tõenäoliselt ka asjaomaste riiklike asutuste tehtavat järelevalvet, kuna nimetuste arvu on lihtsam jälgida ja kontrollida kui vaatamisaja kogukestusi.

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et on asjakohane arvutada Euroopa päritolu teoste 30 % osakaal tellitavate teenuste kataloogides, võttes aluseks kataloogi nimetuste (kogu)arvu.

2.   Mis on nimetus?

Mängu- ja telefilmide puhul tuleb iga filmi käsitada kui nimetust kataloogis. Samasse filmiseeriasse (2) kuuluvaid eri filme tuleks samuti lugeda eri nimetusteks kataloogis.

Teleseriaalide või muude seeriaviisiliselt (st jagude kaupa) esitatud formaatide puhul on nimetuse määratlemine keerulisem. Teleseriaalide jaod on sageli rühmitatud eri hooaegadesse. Sellisel juhul tekib küsimus, kas üks nimetus peaks vastama tervele seriaalile, ühele hooajale või ühele jaole.

Komisjon on seisukohal, et ühele nimetusele peaks vastama seriaali üks hooaeg. Seriaalide jaotamine hooaegadeks tagaks sarnase kohtlemise mängu- või telefilmidega. Seriaali hooaeg on harilikult sama autorite või audiovisuaalvaldkonna spetsialistide rühma ühe ja pideva loomeprotsessi tulemus, millel on üks eelarve ja kindel ajavahemik. Lisaks toimub turulelaskmine ja sellega seotud reklaamitegevus sageli hooaegade kaupa. Nendel põhjustel võib seriaali ühe hooaja tootmiseks tehtud tööd pidada sarnaseks filmi tootmiseks tavaliselt vajamineva tööga.

Lisaks vähendaks hooajapõhine arvutamine teenuseosutajate võimalikku motivatsiooni eelistada suure kogukestusega Euroopa päritolu teoseid (nt seriaalid või muud formaadid, millel on palju jagusid), et saavutada nõutud osakaal lühemate teoste arvel, millel on liikmesriikides suurem levipotentsiaal (nt mängufilmid ja kvaliteetseriaalid) (3).

Teisest küljest võivad mõnedel audiovisuaalteostel olla suuremad tootmiskulud kui teistel kataloogis sisalduvatel toodetel, näiteks märkimisväärsete otseinvesteeringute või litsentsikuludega kvaliteetseriaalide puhul, kus jao kestus ja tootmiskulud sarnanevad mängufilmi omadega. Sellistel põhjendatud juhtudel võivad riiklikud asutused neid teoseid rohkem väärtustada, tuginedes näiteks teenuseosutaja põhjendatud taotlusele.

3.   Arvutamine riigipõhiste kataloogide kaupa

Mõnel liidus tegutseval tellitavate videoteenuste osutajal on mitu riigipõhist kataloogi, millel on erinev sisu sõltuvalt asjaomasest (liikmesriigi) turust. Omamaiste filmide pealkirju võib leida mitmes riigis tegutseva teenuseosutaja konkreetsele riigile mõeldud kataloogist ja need ei pruugi olla kättesaadavad (või on seda väga piiratud ulatuses) kataloogides, mida sama teenuseosutaja pakub teistes liikmesriikides (4). Seega on vaja kindlaks määrata, kuidas arvutada sellistel juhtudel Euroopa päritolu teoste osakaal.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 1 mõte on tagada, et tellitavate videoteenuste osutajad aitaksid aktiivselt kaasa kultuurilise mitmekesisuse edendamisele liidus, kaasates oma pakkumisse kohustusliku miinimumi Euroopa päritolu teoseid. Komisjon on seisukohal, et seda eesmärki on võimalik tulemuslikult saavutada üksnes juhul, kui Euroopa päritolu teoste 30 % osakaal on tagatud kõikides mitmes riigis tegutsevate tellitavate videoteenuste osutajate pakutavates riigipõhistes kataloogides. See aitab tagada, et igas liikmesriigis, kus teenuseosutaja pakub riigipõhiseid katalooge, on vaatajatel nõuetekohane kokkupuude Euroopa päritolu teostega. Sellise lähenemisviisi eelis on see, et tõenäoliselt soodustab see Euroopa päritolu teoste ringlust ja kättesaadavust kogu liidus.

Tuleb meeles pidada, et päritoluriigi ülesanne on tagada, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad tellitavate teenuste osutajad täidavad kohustust tagada Euroopa päritolu teoste osakaal nende kataloogides. Kui ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv tellitavate videoteenuste osutaja pakub teistes liikmesriikides teistsuguseid riigipõhiseid katalooge, vastutab jurisdiktsiooni omav liikmesriik (st päritoluriik) selle kohustuse täitmise eest, mis on seotud Euroopa päritolu teoste osakaaluga kõigis erinevates riigipõhistes kataloogides.

4.   Ajaline mõõde

Euroopa päritolu teoste tegelik osakaal tellitavate videoteenuste kataloogides võib üleöö muutuda. Näiteks kui tellitava videoteenuse osutaja lisab oma kataloogi uue väljastpoolt Euroopat pärit teleseriaali, võib see ajutiselt vähendada Euroopa päritolu teoste üldist osakaalu, kuni uute Euroopa päritolu teoste lisamiseni. See tõstatab küsimuse, millisel hetkel peaks 30 % osakaalu nõude täitmine olema tagatud. Teenuseosutajatelt võidakse nõuda, et nad tagaksid nõuete täitmise igal ajal või eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku vältel keskmiselt. Viimane lähenemisviis võimaldaks ajutisi kõikumisi.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ei sisalda juhiseid selle kohta, millist neist kahest meetodist tuleks eelistada. Mõlemad meetodid võimaldaksid saavutada soovitud eesmärgi edendada kultuurilist mitmekesisust tellitavate videoteenuste kataloogides. Seepärast leiab komisjon, et liikmesriigid võivad vabalt otsustada, millist meetodit kasutada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 1 nõuete täitmise järelevalvel. Järelevalvemeetodi üle otsustamisel peaksid liikmesriigid võtma siiski nõuetekohaselt arvesse vajadust vähendada nõuete täitmise ja jõustamisega seotud halduskoormust ning tagada ühtlasi läbipaistvus ja õiguskindlus tellitavate videoteenuste osutajate jaoks.

III.   VÄIKESE VAATAJASKONNA JA VÄIKESE KÄIBE MÄÄRATLUS

1.   Sissejuhatavad märkused

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjenduse 40 kohaselt ei tohiks Euroopa päritolu teoste propageerimise nõudeid kohaldada selliste teenuseosutajate suhtes, kellel ei ole märkimisväärset turuosa, „tagamaks, et Euroopa päritolu teoste edendamisega seotud kohustused ei kahjusta turu arengut, ning võimaldamaks uute osaliste turule sisenemist“. Kuigi eespool esitatud kaalutlused on nii artikli 13 lõike 1 kui ka artikli 13 lõike 2 puhul ühised, on nendes sätetes mõned konkreetsed erinevused, mida tuleb arvesse võtta:

| — | päritoluliikmesriik peab tagama, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad tellitavate teenuste osutajad täidavad artikli 13 lõikes 1 sätestatud kohustust tagada Euroopa päritolu teoste osakaal; sama päritoluliikmesriigi ülesanne on kohaldada selliste teenuseosutajate suhtes artikli 13 lõike 6 kohaseid erandeid. |
| --- | --- |

—

päritoluliikmesriik peab tagama, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad tellitavate teenuste osutajad täidavad artikli 13 lõikes 1 sätestatud kohustust tagada Euroopa päritolu teoste osakaal; sama päritoluliikmesriigi ülesanne on kohaldada selliste teenuseosutajate suhtes artikli 13 lõike 6 kohaseid erandeid.

| — | Artikli 13 lõike 2 puhul on olukord teistsugune. Selle sättega tunnustatakse iga liikmesriigi võimalust kehtestada mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed rahalised kohustused teises liikmesriigis asutatud teenuseosutajatele, kelle sihtvaatajaskond on selle liikmesriigi territooriumil. Sellisel juhul peab nn sihtliikmesriik kohaldama nii oma õigusakte, mille alusel sellised kohustused on kehtestatud, kui ka artikli 13 lõikes 6 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

—

Artikli 13 lõike 2 puhul on olukord teistsugune. Selle sättega tunnustatakse iga liikmesriigi võimalust kehtestada mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed rahalised kohustused teises liikmesriigis asutatud teenuseosutajatele, kelle sihtvaatajaskond on selle liikmesriigi territooriumil. Sellisel juhul peab nn sihtliikmesriik kohaldama nii oma õigusakte, mille alusel sellised kohustused on kehtestatud, kui ka artikli 13 lõikes 6 sätestatud erandeid.

Nende erinevate õigusraamistikega arvestades on asjakohane võtta arvesse nende kohustuste eripära, kui kaalutakse suuniseid artikli 13 lõikes 6 sätestatud erandite kohta. Eelkõige tuleb meenutada, et vastavalt põhjendusele 36 on liikmesriikidel lubatud kehtestada rahalisi kohustusi ka nende territooriumile suunatud meediateenuse osutajatele, arvestades „otsest seost rahaliste kohustuste ja liikmesriikide erineva kultuuripoliitika vahel“.

Väikese vaatajaskonna ja väikese käibe määratlemisel on seega tähtis leida õige tasakaal eesmärkide vahel, millest üks seisneb väiksemate audiovisuaalvaldkonnas osalejate jaoks vajaliku innovatsiooniruumi säilitamises ja teine kultuurilise mitmekesisuse edendamises Euroopa päritolu teoste piisava rahastamise kaudu liikmesriikide kultuuripoliitika raames. Seega, kuigi suunistes nähakse ette, et allpool määratletud väikese käibe või väikese vaatajaskonnaga ettevõtjad vabastatakse artikli 13 kohastest kohustustest, võib konkreetsetel juhtudel olla vaja mõningaid täiendavaid kaitsemeetmeid, eelkõige rahalise toetuse taotlemiseks, et tagada audiovisuaal- ja filmitööstuse rahastamissüsteemide kestlikkus.

2.   Liidu ja liikmesriigi õigusega kehtestatud erandite eristamine

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikega 2 ei ühtlustata kohustust toetada rahaliselt Euroopa päritolu teoste edendamist. Selle sättega üksnes tunnistatakse, et liikmesriikidel on võimalus kohaldada otseinvesteeringute ja maksude kaudu panustamise kohustust ka nende territooriumil asuva sihtvaatajaskonnani jõuda soovivate piiriüleste teenuseosutajate suhtes, järgides mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Seega on vastavate kohustuste määratlemine ja kohaldamine selle võimaluse kasuks otsustanud liikmesriigi pädevuses.

See tähendab, et kui liikmesriik on kehtestanud või kehtestab meediateenuse osutajatele kohustuse toetada rahaliselt Euroopa päritolu teoste tootmist ja need kohustused piirduvad selles liikmesriigis asutatud teenuseosutajatega, siis käesolevaid suuniseid ei kohaldata. Need muutuvad asjakohaseks siis, kui kõnealune liikmesriik kohaldab selliseid nõudeid ka nende teenuseosutajate suhtes, kelle sihtvaatajaskond on selles liikmesriigis, kuid kes on asutatud mõnes teises liikmesriigis. Igal juhul ei ole audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikes 6 sätestatud erandite eesmärk asendada liikmesriigi tasandil kehtestatud erandeid, millega määratakse kindlaks toetamiskohustuse ulatus, vaid näha ette kaitsemeetmed piiriülestele teenuseosutajatele.

Seetõttu ei piira selles peatükis esitatud suunised sihtliikmesriigi vabadust kehtestada riigi tasandil erinevaid künniseid, mida kohaldatakse tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate teenuseosutajate suhtes.

Tähtis on märkida, et liikmesriigid, kes kohaldavad teistes liikmesriikides asutatud teenuseosutajate suhtes rahalise toetuse kohustusi, peavad järgima mittediskrimineerimise põhimõtet. Seega, kui nad on kehtestanud või kehtestavad liikmesriigi tasandil erandid, mida kohaldatakse nende territooriumil asutatud teenuseosutajate suhtes, tuleb neid erandeid kohaldada mittediskrimineerival viisil ka piiriüleste teenuseosutajate suhtes, isegi kui künnised on kõrgemad kui käesolevates suunistes osutatud.

3.   Väike käive

Seoses väikese käibe künnisega, mis peaks olema artikli 13 lõike 6 kohasele erandi alus, viitab komisjon soovitusele 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (5).

Väljakujunenud poliitilise lähenemisviisi kohaselt tuleks mikroettevõtjad kavandatava õigusakti reguleerimisalast a priori välja jätta, välja arvatud juhul, kui tõendatakse nende hõlmamise vajalikkust ja proportsionaalsust (6). Seetõttu leiab komisjon, et väikese käibe künnise võib kindlaks määrata, viidates eespool nimetatud komisjoni soovituses esitatud mikroettevõtte mõistele, mis põhineb konkreetselt mikroettevõtte (st ettevõtte, mille aastakäive ei ületa 2 miljonit eurot) määratluses kasutatud käibekünnisel. Ettevõtte aastakäive tuleks kindlaks määrata vastavalt eespool nimetatud komisjoni soovituse sätetele, et võtta arvesse ka partner- ja sidusettevõtete käivet (7).

Mikroettevõtjate väiksuse ja vahendite vähesuse tõttu võivad regulatiivsed kulud neid eriti mõjutada. Mikroettevõtjate väljajätmisega Euroopa päritolu teoste edendamise kohustuse kohaldamisalast (artikli 13 lõige 1 ja artikli 13 lõige 2) välditakse uute osalejate turule tuleku takistamist. See lähenemisviis on järelikult kooskõlas eesmärgiga stimuleerida uute ettevõtete loomist ja edendada turu arengut.

Samal ajal on audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjenduses 40 sätestatud, et „väikese käibe kindlakstegemisel tuleks võtta arvesse liikmesriikide audiovisuaalturgude erinevat suurust“. Näiteks mõnes liikmesriigis on turu suurus paar-kolm miljonit eurot. Mitmel juhul on sellise turu väärtus tublisti alla kümne miljoni euro. Sellistel turgudel võib isegi mikroettevõtjate turuosa pidada märkimisväärseks.

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et väiksema audiovisuaalturuga liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada madalamad käibekünnised. Turu üldiste näitajate põhjal võivad sellised madalamad künnised olla õigustatud ja proportsionaalsed, tingimusel et nendega saavad vabastuse ettevõtjad, kelle osa asjaomase liikmesriigi audiovisuaalturu kogutuludest on alla 1 %.

4.   Väike vaatajaskond

4.1.   Tellitavad videoteenused

4.1.1.   Metoodika

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjenduses 40 on sätestatud, et „väikese vaatajaskonna saab olenevalt teenuse laadist kindlaks teha näiteks vaatamisaja või müügi põhjal“. Lineaarsete teenuste puhul mõõdetakse vaatajaskonna suurust tavaliselt vaatamisaja alusel. Tellitavate videoteenuste vaatajaskonna mõiste ei ole juurdunud ja puuduvad tööstusharu kõigis liikmesriikides kättesaadavad standarditud mõõtmismeetodid. Seega puuduvad vaatajaskonda käsitlevad kolmanda isiku kontrollitud andmeid, mille järgi saaks kontrollida, kas konkreetse tellitava videoteenuse osutaja vaatajaskond on väike. Kuigi see olukord võib tulevikus muutuda, on praegu siiski vaja leida praktiline meetod, et määrata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 kohaldamisel kindlaks väike vaatajaskond tellitavate videoteenuste osutajate puhul.

Nagu on selgitatud põhjenduses 40, võib vaatajaskonna mõiste siduda näiteks teenuste müügiga. Kuna tööstusharus puuduvad väljakujunenud mõõtmismeetod, leiab komisjon, et see on praegu kõige sobivam meetod vaatajaskonna mõõtmiseks tellitavate videoteenuste sektoris.

Ehkki direktiiv põhimõtteliselt ei keela liikmesriikidel kasutada alternatiivseid kriteeriume, keskendutakse käesolevates suunistes tellitavate videoteenuste osutajate vaatajaskonna kindlaksmääramise meetodile, mis põhineb teenuste müügil.

Tellitavate videoteenuste keskkonnas näitab sellist müüki konkreetse teenuse kasutajate/vaatajate arv. Seejuures võiks vaatajaskonna suuruse kindlaks määrata konkreetse teenuse aktiivsete kasutajate arvu alusel, nt liikmemaksuga tellitava videoteenuse (SVOD) puhul tasuliste tellijate arv, tehingupõhise tellitava videoteenuse (TVOD) puhul teoste omandamiseks kasutatud kordumatute klientide/kontode arv ja reklaamipõhise tellitava videoteenuse (AVOD) puhul ühekordsete külastajate arv.

TVOD teenuse puhul võib aktiivne kasutaja olla näiteks kasutaja, kes on kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul omandanud kataloogist vähemalt ühe nimetuse. AVOD teenuse puhul võib vaatajaskonna kindlaks määrata kindlaksmääratud ajavahemiku aktiivsete kasutajate keskmisena. Selliste tellijate puhul, kes maksavad liitteenuste eest, mis hõlmavad ka tellitavate videoteenuste kontot, ei pruugi tellitavate videoteenuste vaatajaskond täpselt kattuda nende liitteenuste tasuliste tellijate arvuga, sest mõned neist ei pruugi olla tellitavate videoteenuste kasutajad. Sellistel juhtudel võivad riiklikud asutused kasutada mõõtmismeetodit, mis põhineb kasutajatel, kes on kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul reaalselt kasutanud teenuse videosisu. Kõigil neil juhtudel peaks arvesse võetav ajavahemik olema asjakohane, mõistlik (st mitte liiga lühike) ja eelnevalt kindlaks määratud ning selle rakendamine ei tohiks olla koormav.

Praktikas tuleks vaatajaskond kindlaks määrata konkreetse teenuse aktiivsete kasutajate osakaalu alusel. Tellitava videoteenuse vaatajaskond oleks selle kasutajate arv jagatud (sarnaste) tellitava videoteenuse kasutajate koguarvuga liikmesriigi turul ja korrutatud protsendimäära saamiseks 100-ga.

Kuna vaatajaskonna määr on hea müüginäitaja ja näitab asjaomase teenuse turupositsiooni selles sektoris, ei oleks väikese aktiivsete kasutajate arvuga teenuseosutajad turul olulisel määral esindatud, mis õigustaks artikli 13 lõikes 6 sätestatud erandi kohaldamist. See meetod sarnaneb ka televisiooni vaatajaskonna määra mõistega, mis tähendab teleriomanikke, kes on teatava ajavahemiku jooksul häälestunud konkreetsetele telekanalitele, võrrelduna telerite koguarvuga valimis.

4.1.2.   Künnis

Komisjon leiab, et teenuseosutajaid, kelle vaatajaskonna määr on teatavas liikmesriigis alla 1 %, tuleks lugeda väikese vaatajaskonnaga teenusepakkujateks. See künnis näitab selliste teenuseosutajate teenuste piiratud kasutamist asjaomastel riiklikel turgudel. Selle põhjuseks võib olla näiteks asjaolu, et teenuseosutaja on selle liikmesriigi turul uus osaleja. Olemasolevate andmete põhjal on Euroopa peamistel SVOD teenuse pakkujatel (8) harilikult üle 1 % turuosa nende riikide turgudel, kus nad tegutsevad.

Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et põhimõtteliselt on asjakohane vabastada artikli 13 kohastest kohustustest need teenuseosutajad, kelle vaatajaskonna määr asjaomases liikmesriigis on alla 1 %.

Artikli 13 lõike 1 puhul tähendab see, et need teenuseosutajad on päritoluliikmesriigi poolt vabastatud selliste kataloogide (mis on mõeldud päritoluliikmesriigile või teistele liikmesriikidele) osakaalukohustusest, mille vaatajaskonna määr jääb alla eespool nimetatud künnise. Artikli 13 lõike 2 puhul tähendab see, et sihtliikmesriik vabastab need teenuseosutajad kohustusest toetada rahaliselt Euroopa päritolu teoste tootmist.

4.2.   Lineaarsed audiovisuaalmeedia teenused

Lineaarsete teenuste puhul on vaatajaskond juurdunud mõiste ja selle mõõtmise teenused on olemas mitmes liikmesriigis. Väikese vaatajaskonna määratlus peaks seetõttu põhinema näitajatel, mis on audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kontekstis juba tunnustatud ja kasutusel, nimelt vaatlusaasta kohta arvutatud päevase vaatajaskonna määral (9).

Välismaiste teenuseosutajate olemasolu eristab lineaarsete teenuste turgu tellitavate videoteenuste turust. Tellitavate videoteenuste osutamises domineerivad liikmesriikide turul valdavalt välismaised teenuseosutajad; lineaarsete teenuste puhul see nii ei ole. Peamised turuosalised on tavaliselt telekontsernid, kes üldiselt omandavad kogu vaatajaskonna või suure osa oma vaatajaskonna määrast koduturul. Hiljutise uuringu kohaselt iseloomustab ELi audiovisuaalturgu piiratud arv telekanaleid, mida jälgib suur osa vaatajaskonnast. Suurel enamikul kanalitest on väike vaatajaskond. Ainult 5 % telekanalitest omab vaatajaskonda, mille osakaal on üle 10 %, ja umbes 80 % telekanalitest liidu mis tahes riigis omab vaatajaskonda osakaaluga 2 % või alla selle (10).

Väikese vaatajaskonna künnise kindlakstegemisel tuleks võtta arvesse kanalite olemasolu ja positsiooni lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste turul vaatajaskonnast lähtudes. Võttes arvesse lineaarsete teenuste turu eripära, tuleks piiriüleseid kanaleid, mille individuaalse vaatajaskonna määr asjaomases sihtliikmesriigis on alla 2 %, niisiis lugeda audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 6 tähenduses väikese vaatajaskonnaga kanaliteks (11). Eelkõige mitme sihtkanaliga teenuseosutajate puhul võivad liikmesriigid erandi kohaldamisel arvesse võtta teenuseosutaja üldist seisundit siseriiklikul turul (12).

5.   Rahalise toetuse eripära arvesse võtmiseks tehtavad kohandused

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikes 2 osutatakse kahte liiki rahalistele kohustusele Euroopa päritolu teoste tootmiseks, nimelt otseinvesteeringutele audiovisuaalsesse sisusse ja maksetele riiklikesse fondidesse (lõivud). Komisjon leiab, et asjakohaste künniste kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta nende kahe kohustuse erinevat mõju piiriülestele teenuseosutajatele. Otseinvesteering (nt tootmine, ühistootmine või teoste õiguste omandamine) tähendab üldiselt suuremat ettevõtlusalast jõupingutust kui lõivu maksmine, kuna finantsosalus ja sellega seotud riskid on erinevad. Investeerimiskohustuse täitmine sõltub ka Euroopa päritolu teoste kättesaadavusest, sealhulgas tootmisprojektidest, millesse teenusepakkuja võib investeerida olemasolevatest vahenditest.

Komisjon mõistab, et mõnes liikmesriigis võib sõltuvalt eelkõige audiovisuaalturu suurusest ja struktuurist pidada tähtsaks kohaldada rahalisi kohustusi ka selliste tellitavate teenuste suhtes, mille käive on väiksem kui 2 miljonit eurot või mille vaatajaskonna määr on väiksem kui 1 %, ning selliste piiriüleste lineaarsete teenuste suhtes, mille vaatajaskonna määr on väiksem kui 2 % ja mille hulka kuuluvad eelkõige tasulised televisiooniteenused, kuna nende olemasolu liikmesriikide turgudel võib siiski pidada tähtsaks. Selliste olukordade lahendamiseks võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja kooskõlas oma kultuuripoliitika eesmärkidega, sealhulgas eesmärgiga tagada riiklike audiovisuaal- ja filmitööstuse rahastamissüsteemide kestlikkus, otsustada kohaldada madalamaid künniseid.

Nende künniste ja rahaliste toetuste kehtestamisel tuleks võtta arvesse teenuse finantssuutlikkust, järgida mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtet, mitte kahjustada turu arengut ja võimaldada uutel ettevõtjatel turule tulla.

Seoses piiriüleste otseinvesteeringute kohustustega kutsub komisjon liikmesriike, eelkõige suurte audiovisuaalturgudega riike üles kaaluma ka selliste ettevõtjate maksust vabastamist, kelle kogukäive ületab 2 miljonit eurot, (13) kehtestades neile kõrgema künnise või vähemalt vähem koormavad investeerimiskohustused ning võttes eelkõige arvesse, et asjaomastes liikmesriikides võib osutuda keeruliseks leida audiovisuaaltooteid, millesse olemasolevate vahenditega investeerida.

IV.   MÄRKUSED MENETLUSE KOHTA

Kuigi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõigete 1 ja 2 rakendamine on riiklike asutuste ülesanne, kutsutakse neid üles tegema käesolevate suunistega hõlmatud valdkondades aktiivset koostööd oma kolleegidega teistes liikmesriikides. Selline koostöö võib olla õigustatud eelkõige selleks, et koguda asjakohaseid andmeid või teavet ning vähendada ohtu, et liikmesriikide asutused tõlgendavad neid erinevalt. Sellise koostöö edendamiseks sobilik keskkond on audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm (ERGA).

Eelnevat silmas pidades palutakse liikmesriikide reguleerivatel asutustel vahetada ERGA raames teavet, andmeid ja parimaid tavasid ning arutada käesolevate suuniste kohaldamisel tekkinud probleeme. Sellega seoses peaks ERGA juhtima komisjoni tähelepanu liikmesriikide reguleerivate asutuste lähenemisviisidega seotud olulistele küsimustele. Komisjon hoiab audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kontaktkomiteed sellise arenguga kursis.

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõike 4 kohase aruandluskohustuse raames peaksid liikmesriigid teatama komisjonile käesolevate suuniste kohaldamisest.

---

(1)  Käesolevates suunistes käsitatakse viiteid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile viidetena direktiivile 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/1808 (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69).

(2)  Filmiseeria tähendab siin omavahel seotud filme, mille tegevus leiab aset ühes ja samas väljamõeldud maailmas.

(3)  Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse uuringu kohaselt toodetakse ELis peamiselt lühivorme (lavastuslikke telesaateid, milles on kuni 26 jagu). Täpsemalt on 90 %-l kõigist neist telesaadetest kuni 26 jagu ja 44 % nendest on telefilmid (1–2 jagu). Nende osakaal on siiski piiratud, st 33 % koguarvust. Seevastu pikemad lavastuslikud teleseriaalid moodustavad vaid 10 % toodetud teostest, kuid ühtlasi 67 % kõigist lavastuslike telesaadete tundidest. Samas uuringus rõhutatakse, et lühiformaate võib pidada kvaliteettelevisiooniks, millel on ühistootmis- ja ekspordipotentsiaal, samal ajal kui pikkadel formaatidel on üldiselt väiksemad tootmiskulud, tugevam rahvuslik taust ning tõenäoliselt väiksem piiriülese kasutamise potentsiaal. Sellest seisukohast võib nimetuste ja hooaegade kaupa arvestamine avaldada positiivset mõju tõelise piiriülese kasutuspotentsiaaliga Euroopa teoste levitamisele. Vt G. Fontaine, „TV fiction production in the European Union“, European Audiovisual Observatory, Strasbourg, 2017.

(4)  C. Grece, „Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age – Edition 2018“, European Audiovisual Observatory, Strasbourg, 2018.

(5)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (teatavaks tehtud dokumendi numbri C(2003) 1422 all) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf.

(7)  Vt eelkõige soovituse artiklid 3 ja 6.

(8)  Vt näiteks „Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers“ (detsember 2018), avaldatud osana Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse 2019. aasta aastaraamatust, Strasbourg, detsember 2018.

(9)  Vt Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklite 16 ja 17 kohaldamise järelevalve muudetud suunised, dokument CC AVMSD (2011) 2, lk 3.

(10)  A. Schneeberger, „The internationalisation of TV audience markets in Europe“, European Audiovisual Observatory, Strasbourg, 2019, lk 16.

(11)  Selliseid turge iseloomustab mõne üksiku kanali väga suur osakaal (reeglina hõlmab 20 % populaarseimatest kanalitest 80 % vaatajaskonnast) ja suur hulk väikese vaatajaskonnaga kanaleid (keskmiselt 80 % Euroopa telekanalitest on vaatajaskonna määraga kuni 2 %).

(12)  Nad võivad hinnata, kas teenuseosutaja on üldiselt üks suurimaid teenuseosutajaid, kes hõlmab 80 % asjaomase riigi vaatajaskonnast.

(13)  Arvutatud vastavalt komisjoni soovituse 2003/361/EÜ sätetele, mis käsitlevad eespool nimetatud mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/17

---

Euro vahetuskurss (1)

6. juuli 2020

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1325 |
| JPY | Jaapani jeen | 121,78 |
| DKK | Taani kroon | 7,4516 |
| GBP | Inglise nael | 0,90505 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4848 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0642 |
| ISK | Islandi kroon | 157,20 |
| NOK | Norra kroon | 10,6218 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,705 |
| HUF | Ungari forint | 352,83 |
| PLN | Poola zlott | 4,4689 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8375 |
| TRY | Türgi liir | 7,7743 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6230 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5333 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7769 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7293 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5753 |
| KRW | Korea vonn | 1 350,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,2761 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9498 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5610 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 328,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8441 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,871 |
| RUB | Vene rubla | 81,3769 |
| THB | Tai baat | 35,158 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,9745 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,1207 |
| INR | India ruupia | 84,4535 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1325

JPY

Jaapani jeen

121,78

DKK

Taani kroon

7,4516

GBP

Inglise nael

0,90505

SEK

Rootsi kroon

10,4848

CHF

Šveitsi frank

1,0642

ISK

Islandi kroon

157,20

NOK

Norra kroon

10,6218

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,705

HUF

Ungari forint

352,83

PLN

Poola zlott

4,4689

RON

Rumeenia leu

4,8375

TRY

Türgi liir

7,7743

AUD

Austraalia dollar

1,6230

CAD

Kanada dollar

1,5333

HKD

Hongkongi dollar

8,7769

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7293

SGD

Singapuri dollar

1,5753

KRW

Korea vonn

1 350,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,2761

CNY

Hiina jüaan

7,9498

HRK

Horvaatia kuna

7,5610

IDR

Indoneesia ruupia

16 328,00

MYR

Malaisia ringit

4,8441

PHP

Filipiini peeso

55,871

RUB

Vene rubla

81,3769

THB

Tai baat

35,158

BRL

Brasiilia reaal

5,9745

MXN

Mehhiko peeso

25,1207

INR

India ruupia

84,4535

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Williamson)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 223/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey),

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Tilney Group Limited („Tilney“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), ja |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited („Tilney“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Permira Holdings Limited („Permira“, Guernsey), ja

| — | Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson“, Ühendkuningriik).

Permira ja Warburg Pincus omandavad Smith & Williamsoni ja Tilney üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Permira on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes osutab investeeringute haldamisteenuseid mitmele investeerimisfondile. |
| --- | --- |

—

Permira on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes osutab investeeringute haldamisteenuseid mitmele investeerimisfondile.

| — | Warburg Pincus on ülemaailmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mille peakorter asub New Yorgis. Warburg Pincusi portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmes sektoris, nagu energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused, tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon. |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus on ülemaailmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mille peakorter asub New Yorgis. Warburg Pincusi portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmes sektoris, nagu energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused, tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon.

| — | Tilney on sõltumatu varahaldusettevõte, mille peakorter asub Londonis ja millel on esindusi üle kogu Ühendkuningriigi. Tema peamised tegevusalad on finantsplaneerimis-, investeeringuhaldus- ja nõustamisteenuste osutamine eraklientidele. |
| --- | --- |

—

Tilney on sõltumatu varahaldusettevõte, mille peakorter asub Londonis ja millel on esindusi üle kogu Ühendkuningriigi. Tema peamised tegevusalad on finantsplaneerimis-, investeeringuhaldus- ja nõustamisteenuste osutamine eraklientidele.

| — | — Smith & Williamson on sõltumatu finants- ja kutsealateenuseid osutav ettevõtja, mille peakorter asub Londonis ja millel on esindusi üle kogu Ühendkuningriigi ja Iirimaa. Smith & Williamson osutab kutseala-, finants ja investeeringuhaldusteenuseid eraisikutele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

—

— Smith & Williamson on sõltumatu finants- ja kutsealateenuseid osutav ettevõtja, mille peakorter asub Londonis ja millel on esindusi üle kogu Ühendkuningriigi ja Iirimaa. Smith & Williamson osutab kutseala-, finants ja investeeringuhaldusteenuseid eraisikutele ja ettevõtjatele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9880 – Permira / Warburg / Tilney / Smith & Wiliamson

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/20

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 223/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Casciotta d’Urbino“

ELi nr: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

KPN (X) KGT ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP [kaitstud päritolunimetuse „Casciotta d’Urbino“ kaitse konsortsium], Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pesaro e Urbino, Italia), tel +39 0721879832, faks +39 0721879807; e-post: casciottadiurbino@.it

Kaitstud päritolunimetuse „Casciotta d’Urbino“ kaitse konsortsiumi moodustavad juustu „Casciotta d’Urbino“ tootjad. Konsortsiumil on õigus esitada muutmistaotlus kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikega 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: spetsifikaadi artiklid nimetatakse ümber ning lisatakse mõned artiklid nimetuse ja kontrolliasutuse kohta; |
| --- | --- |

☒

Muu: spetsifikaadi artiklid nimetatakse ümber ning lisatakse mõned artiklid nimetuse ja kontrolliasutuse kohta;

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatused, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatused, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Kaitstud päritolunimetus „Casciotta d’Urbino“ registreeriti komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 alusel nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras.

Kõnealuse kaitstud päritolunimetuse üksikasjad leiate 4. augusti 1993. aasta põllumajandus-, toidu- ja metsandusressursside ministeeriumi dekreedi kokkuvõttest ning viieleheküljelisest aruandest.

Seetõttu seisneb see muudatus asjaolus, et kogu nendes eri dokumentides sisalduv teave lisatakse tootespetsifikaati, viies seega spetsifikaadi määrusega vastavusse.

Toote kirjeldus

Muudatus hõlmab spetsifikaadi artiklit 2 (põllumajandus-, toidu- ja metsandusressursside ministeeriumi 4. augusti 1995. aasta dekreet), nüüd koonddokumendi punkt 3.2.

| — | Juusturataste kõrguse ülempiiri tuleb suurendada. |
| --- | --- |

—

Juusturataste kõrguse ülempiiri tuleb suurendada.

Praegu on sätestatud järgmine tekst:

„Ratta kõrgus 5–7 cm“

See tuleb asendada järgmisega:

„Ratta kõrgus 5–9 cm“

Nagu aastate jooksul tehtud inspekteerimised on näidanud, võib juusturatta kõrgus olla suurem kui praegu spetsifikaadis märgitud 7 cm, läbimõõdu ja kaalu nõuded jäävad samaks.

Seda mõõtu tuleb korrigeerida, et juustu ei saaks pidada nõuetele mittevastavaks üksnes tootespetsifikaadi koostamisel tehtud vea tõttu, peamiselt seepärast, et kättesaadavad andmed ei esindanud täielikult juustu „Casciotta d’Urbino“ valmistamise tegelikke asjaolusid.

| — | Lisatud on järgmine lause:

  „Juustude pinna katmiseks võib kasutada mis tahes ainet, mida lubavad kehtivad eeskirjad. See välispinnakate (koorik) ei ole söödav.“ |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lause:

„Juustude pinna katmiseks võib kasutada mis tahes ainet, mida lubavad kehtivad eeskirjad. See välispinnakate (koorik) ei ole söödav.“

Ehkki see tava, mida mõned juustuvalmistajad kasutavad, ei ole praeguse spetsifikaadiga keelatud, tundub soovitatav lisada see sõnaselge viide.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda on kohandatud, et kajastada haldusmuudatusi, täpsustades, et mõned omavalitsusüksused kuuluvad Rimini provintsi. Spetsifikaadi artikkel 1 (põllumajandus-, toidu- ja metsandusressursside ministeeriumi 4. augusti 1995. aasta dekreet), kokkuvõtte punkt f, koonddokumendi punkt 4.

Praegune sõnastus:

„Juustu „Casciotta d’Urbino“ valmistatakse ja laagerdatakse Pesaro e Urbino provintsis, mis on ka kasutatud piima päritolupiirkond.“

See tuleb asendada järgmisega:

„Juustu „Casciotta d’Urbino“ valmistatakse ja laagerdatakse Pesaro e Urbino provintsis, samuti Rimini provintsis Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo ja Pennabilli omavalitsusüksustes. See on ka tootmiseks kasutatava piima päritolupiirkond.“

Geograafiline piirkond ise pole muutunud, kuid mõned omavalitsusüksused, mis moodustasid nimetuse registreerimise ajal osa Pesaro e Urbino provintsist, kuuluvad nüüd Rimini provintsi.

Päritolutõend

Päritolutõend

Lisada tuleb päritolutõendi artikkel, mis kehtivas tootespetsifikaadis puudub.

See artikkel on järgmine:

„Artikkel 4

Päritolutõend

Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. See tagab toote jälgitavuse, millele aitab kaasa ka põllumajandustootjate, juustutootjate, laagerdumisruumide, portsjoniteks lõikajate ja pakendajate registreerimine kontrolliasutuse peetavates registrites ning kõigi toodetud koguste viivitamatu deklareerimise tagamine. Kontrolliasutus kontrollib kõiki registrites loetletud isikuid ja üksusi vastavalt spetsifikaadi tingimustele ning asjakohasele kontrollikavale.“

Päritolutõendi kohta teabe lisamine viib tootespetsifikaadi vastavusse määrusega (EL) nr 1151/2012.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2 esimest lõiku muudeti, jättes välja:






  — | juustu kirjelduse kui „poolkeedetud juust“; |
| --- | --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2 esimest lõiku muudeti, jättes välja:

—

juustu kirjelduse kui „poolkeedetud juust“;

| — | sõnad „kahest igapäevasest lüpsikorrast“. |
| --- | --- |

—

sõnad „kahest igapäevasest lüpsikorrast“.

Praegune sõnastus:

„„Casciotta d’Urbino“ on poolkeedetud juust, mis on valmistatud artiklis 3 kirjeldatud piirkonna piimast: 70–80 % täisrasvasest lambapiimast ning ülejäänud 20–30 % moodustab kahest päevasest lüpsikorrast saadud täisrasvane lehmapiim.“

asendatakse järgmisega:

„„Casciotta d’Urbino“ on juust, mis on valmistatud artiklis 3 kirjeldatud piirkonna piimast: 70–80 % täisrasvasest lambapiimast ning ülejäänud 20–30 % moodustab täisrasvane lehmapiim.“

Sõna „poolkeedetud“ eemaldamise põhjus on asjaolu, et „Casciotta d’Urbino“ ei vasta kõige laialdasemalt kasutatavates klassifitseerimistes määratluse „poolkeedetud juust“ (formaggio a pasta semicotta) nõuetele. Aastate jooksul on see määratlus tekitanud kontrollietapis teatavaid probleeme. Seetõttu parandab selle termini väljajätmine praeguses spetsifikaadis oleva ebatäpsuse ja ei muuda toote spetsiifikat ega omadusi.

formaggio a pasta semicotta

Viite kaotamine kahele igapäevasele lüpsikorrale kajastab vajadust kehtestada robotlüpsisüsteemide kasutamise võimalus.

Nagu aastaid tehtud katsetused on näidanud, piisab sellest, kui kontrollida, kas juust vastab nõutud rasva ja kaseiini suhtarvule, tagamaks, et sellel on tootespetsifikaadis sätestatud omadused. Robotlüpsisüsteemide kasutamine ei mõjuta piima omadusi tehnilises ega teaduslikus mõttes ja parandab loomade heaolu standardeid.

| — | Spetsifikaati tuleb lisada kariloomade tõugude ja toitumise üksikandmed, mis on seni olnud ainult „Casciotta d’Urbino“ kaitse konsortsiumi dokumentide hulgas. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaati tuleb lisada kariloomade tõugude ja toitumise üksikandmed, mis on seni olnud ainult „Casciotta d’Urbino“ kaitse konsortsiumi dokumentide hulgas.

Tõuloendit, millele on viidatud „Casciotta d’Urbino“ nime registreerimiseks kasutatud toimikus, tuleb tegelikult käsitada registreerimise ajal põllumajandusettevõtetes esindatud lambatõugude esindusliku, mitte ammendava loeteluna.

Komisjoni toimikutes sisalduvates registreerimistaotlusele lisatud dokumentides ei ole mainitud veisetõuge, kuid on nimetatud järgmisi lambatõuge: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Vissana, Merino.

Tootjate liidu põhjalikumates ja üksikasjalikumates dokumentides on viidatud järgnevatele

lambatõugudele: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Pinzirita ja nende tõugude ristandid;

veisetõugudele: Itaalia friisi, Itaalia pruun, Itaalia punasekirju, Jersey ja nende tõugude ristandid.

Seetõttu lisatakse spetsifikaadile pakutavas sõnastuses täielik loetelu lamba- ja veisetõugudest, kelle piima kasutatakse „Casciotta d’Urbino“ tootmiseks.

Samuti tehakse ettepanek lisada järgmised lambatõud: Delle Langhe, Lacuane ja Assaf.

Ülaltoodud tõugude lisamist õigustab ka nende kohandamine poolpüsihoonetesse. Tõepoolest, umbes kümme aastat on talumajapidamisi tabanud piirkonnas ringi liikuvate huntide sagedased ja kahjulikud rünnakud, isegi päevasel ajal, sundides põllumajandusettevõtjaid vähendama karjatamisperioode ning eelistama tõuge, mis on paremini kohandatud vajaduse korral hoonetes pidamiseks.

Lisatav uus tekst on järgmine:

„Lambatõud on: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita ja nende tõugude ristandid.

„

Lehmapiim tuleb saada Itaalia friisi, Itaalia pruuni, Itaalia punasekirju, Jersey ja nende tõugude ristanditelt.

Loomasööda kohta märgitakse tekstis järgmist:

Kariloomi võib hoida hoones või pidada karjamaal.

Piimalehmade põhisööt, milleks on haljas- või kuivsööt ning kontsentreeritud või kontsentreerimata loomasööt, peab pärinema vähemalt 50 % ulatuses artiklis 3 määratletud päritolupiirkonnast, see kehtib lakteerivate lehmade, kinnislehmade ja üle seitsme kuu vanuste mullikate kohta. Vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud artiklis 3 määratletud piimatootmispiirkonnas. Lubatud sööt on: looduslike või ajutiste rohumaade haljassööt, söödataimed, rohumaal kuivatatud söödataimedest saadud hein, teraviljapõhk, silo, peenestatud rohi või kuivsilo. Lubatud loomasööt on: teraviljad ja teraviljatooted, maisist valmistatud õlikook, õliseemned ja nendest valmistatud tooted, mugulad ja juurköögiviljad, suhkrutööstusest pärit kuivsööt, sealhulgas melass ja/või sellest valmistatud tooted ainult tehnoloogiliste abiainete või maitsetugevdajatena, mitte üle 2,5 % igapäevase ratsiooni kuivainesisaldusest. Muu lubatud sööt: kaunviljade seemned ja kuivatatud jaanikaunad ning nendest valmistatud tooted, rasvad, kehtivate õigusaktidega lubatud mineraalsoolad ning kehtivate õigusaktidega lubatud sellised lisaained nagu vitamiinid, mikroelemendid, aminohapped, lõhnaained, antioksüdandid (lubatud on üksnes looduslike ja looduslikele vastavate antioksüdantide ja lõhnaainete kasutamine). Ka mitteaktiivse õllepärmi kasutamine toidu lisaainete eelsegudes on lubatud.

Piimalehmade põhisööt

Lamba põhitoit koosneb söödast (haljas või konserveeritud), loomasöödast ja/või kontsentraatidest, millest vähemalt 50 % peab pärinema artiklis 3 määratletud päritolupiirkonnast. Vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud artiklis 3 määratletud piimatootmispiirkonnas.

Lamba põhitoit

Kummagi loomaliigi kuivsööt ei pärine täielikult geograafilisest piirkonnast, kuna järkjärgulise põllumajandusest loobumise ning geograafiliste ja ilmastikutingimuste tõttu ei ole see piirkond praegu võimeline rahuldama (ja seda ei saa eeldada ka tulevikus) põllumajandusettevõtete kogu loomasöödavajadust. Kuna piirkonna sees ei saa seda asendada muu esmaklassilise kvaliteediga kuivsöödaga, tuleb seetõttu lubada kasutada piirkonnast väljastpoolt pärit kuivsööta, kontsentraate ja täiendsööta. Nendel toodetel on suur lagunemis- ja lahustuvusaste (söödad, mille osakeste suurus on alla 0,8 cm) ning need annavad energiat (koosnevad peamiselt varusüsivesikutest, nagu tärklis) ja mikrobioomi jaoks kergesti kättesaadavat valku. Kuna nende roll piirdub füsioloogilise funktsiooniga selle mikrobioomi toetamiseks, ei mõjuta need piima ega „Casciotta d’Urbino“ omadusi. Rikkaliku kuivsöödapõhise ratsiooni sissevõtt, mille puhul päevanormis on piirkonnas toodetud vähemalt 75 % kuivsööda kuivainest, aitab kaasa tooraine ja lõpptoote keemilistele ja organoleptilistele omadustele. Seega on see oluline lüli tooraine, lõpptoote ja territooriumi vahel.“

Kummagi loomaliigi kuivsööt

See muudatus vastab vajadusele viia tootespetsifikaat vastavusse määrusega (EL) nr 1151/2012.

| — | Praeguse spetsifikaadi artikli 2 punkti a muutmine: |
| --- | --- |

—

Praeguse spetsifikaadi artikli 2 punkti a muutmine:

Selles artiklis täpsustatakse nüüd, et piim võib olla toorpiim või pastöriseeritud. Samuti on lubatud võimalus kasutada starterkultuure. Kohupiima ekstraheerimisele järgnevat etappi kirjeldav lause on samuti ümber sõnastatud.

Praegune sõnastus:

„Lamba- ja lehmapiima kalgendatakse umbes 35 °C juures vedela ja/või pulbristatud laabi abil. Juustud tuleb pressida käsitsi sobivatesse vormidesse, kasutades iseloomulikku meetodit.“

See tuleb asendada järgmisega:

„Toor- või pastöriseeritud lamba- ja lehmapiima kalgendatakse umbes 35 °C juures vedela ja/või pulbristatud laabi abil. Võib kasutada ka starterkultuure. Kohupiim tuleb panna sobivatesse vormidesse, et pressida välja vadak.“

Kuna praeguses spetsifikaadis ei ole kirjas, kas piim peab olema toorpiim või kuumtöödeldud, peeti vajalikuks lisada (ühtlasi nõuetekohase kontrolli võimaldamiseks), et kasutatav piim võib olla toorpiim või kuumtöödeldud. See on tegelikult alati olnud „Casciotta d’Urbino“ tootmise tava.

Viimastel aastatel on registreeritud piima mikrobioloogiliste näitajate üldist paranemist ning bakterite esinemine piimas on märkimisväärselt vähenenud, kuid selline areng võib tekitada probleeme piima kalgendumise ja laagerdumise etapis. Et need võimalikud probleemid lahendada, sisaldab spetsifikaat nüüd võimalust kasutada piimstarterkultuure.

| — | Artikli 2 punkti b on muudetud. |
| --- | --- |

—

Artikli 2 punkti b on muudetud.

Praegune tekst on järgmine.

„Juustutootjad võivad juustusid kas kuivsoolata või vaheldumisi soolvees soolata ja kuivsoolata. Juustul tuleb lasta laagerduda 20–30 päeva temperatuuril 10–14 °C ja õhuniiskusel 80–90 %, olenevalt suurusest.“

See tuleb asendada järgmisega:

„Soolamine: Juustutootjad võivad juustusid kas kuivsoolata või soolvees soolata. Juustul tuleb lasta laagerduda 15–30 päeva temperatuuril 8–14 °C ja õhuniiskusel 80–90 %, olenevalt suurusest.“

Soolamismeetodite kirjeldus on ümber sõnastatud, minimaalset laagerdumisaega on lühendatud 20-lt 15-le päevale ja minimaalset laagerdumistemperatuuri on vähendatud 10 °C-lt 8 °C-le.

Kui tootjad kasutasid spetsifikaadis sõna „vaheldumisi“, oli nende kavatsus, et need kaks võimalust oleksid alternatiivid, st juustutootjad saavad valida nende kahe variandi vahel. Seetõttu otsustati selle tootmisetapi kirjeldust lihtsustada, et vältida väärarusaamu.

Juustutootjate poolt aastate jooksul kasutusele võetud tehnoloogia edusammud, sealhulgas kohandused, et vastata ELi tervishoiu- ja hügieenialastele õigusaktidele, on parandanud tootmisprotsessi nii, et „Casciotta d’Urbino“ tootespetsifikaadis sätestatud standardid on võimalik saavutada lühema laagerdumisajaga.

Laagerdumistemperatuuri vähendamine oli vajalik, kuna viimastel aastatel on täpsemate termomeetrite kasutamine kohtades, kus juustu „Casciotta d’Urbino“ laagerdatakse, toonud esile vajaduse see parameeter uuesti üle vaadata, et vältida „Casciotta d’Urbino“ omadustega toote nõuetele mittevastavust.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Spetsifikaat peab sisaldama ka konkreetset artiklit seose kohta piirkonnaga, seni on see ilmunud ainult kokkuvõttes. Seetõttu tuleb teave, mis on saadud kokkuvõtte punktidest d ja f, lisada spetsifikaati artiklina 6 pealkirjaga „Seos geograafilise piirkonnaga“. Lisatud on ka teatavat teavet, nagu on ette nähtud ELi määruses.

Lisatav artikkel on järgmine:

„Artikkel 6

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline seos tuleneb konkreetsetest kohalikest mulla- ja kliimatingimustest, samuti põllumajandustavast, mida teostatakse peamiselt kohalikke karjamaid kasutades. Väga degradeerunud või degradeeruvate karjamaade otstarbekas kasutamine hoiab ära liigkasutuse ja parandab karjamaade omadusi, tagades suurema tasakaalu põllu- ja metsamajanduse ning karjakasvatuse vahel. Soodustav tegur on kultuuride viljelemise ekstensiivistamine, mis tagab põllu- ja metsamaa hoolduse ning lisaks iseloomustab selle koostist, andes piimale ja seega ka juustule selle iseloomuliku aroomi ning maitse. Märkimisväärsete inimtegurite hulka kuuluvad juustu ajalooline olemasolu ja selle levik määratletud piirkonnas.

Nimelt pärineb lamba- ja veisekasvatus juba 1500. aastast, mil Montefeltro ja Rovere hertsogite poliitika soosis seda, et piirata rändkarjatustava oma maadel.

Paljud renessansiajastust pärinevad tõendid tõendavad juustu ajaloolist olemasolu määratletud piirkonnas.

Toote eripära tuleneb selle suurusest, kaalust ja serva kõrgusest, mis on tihedalt seotud Urbania piirkonnas kasutatavate tüüpiliste terrakota- ja savivormidega, mis on suletud, kumera põhjaga ja vadaku tühjendamiseks mõeldud väikse avaga.

Veel üks väga spetsiifiline omadus on juustu tootmiseks kasutatava piimasegu koostis (70 % lambapiima ja 30 % lehmapiima)

Tootmistavad, sajanditepikkused traditsioonid ning kliima- ja keskkonnatingimused annavad sellele tootele erilised organoleptilised ja kaubanduslikud omadused. Juustul „Casciotta d’Urbino“ on õhuke koorik, mis tavaliselt omandab pärast laagerdumist õlgkollase värvi. Lõigates on sellel valkjas õlgkollast värvi juustumass, pehme ja mure tekstuur ning sellele on iseloomulikud ebaühtlaselt jaotunud väikesed augud ehk silmakesed (tuntud kui buchini, mis moodustuvad loodusliku gaasitootmise tulemusel). Kuna „Casciotta d’Urbino“ ei ole laagerdunud, säilitab see maitsed, mis on omased värskele piimale, mis väljendub eriti selgelt selle värskes ja aromaatses lõhnas. Juustul „Casciotta d’Urbino“ on magus, täidlane ja meeldivalt hapukas maitse, mis on tüüpiline lamba- ja lehmapiimale.“

buchini

Märgistus

Märgistus

Artiklit, milles on käsitletud toote märgistamist ja turustamist, tuleb laiendada (praeguse spetsifikaadi artikkel 3, kavandatud spetsifikaadi artikkel 8). Kaitstud päritolunimetuse logo tehniline kirjeldus, mis seni oli lisas, tuleb nüüd samuti lisada tootespetsifikaadi põhiossa.

Praegune sõnastus on järgmine.

Vabasse ringlusse lubamisel tuleb päritolunimetusega „Casciotta d’Urbino“ juust märgistada A lisas näidatud logoga (käesoleva dekreedi lahutamatu osa), mis tagab, et see vastab kõigile asjakohastele õiguslikele nõuetele.

See on asendatud järgmisega.

Kaitstud päritolunimetusega „Casciotta d’Urbino“ juustud lubatakse vabasse ringlusse kas tervikuna või portsjonitena.

Turustatava toote kahest lamedast küljest ühele tuleb kinnitada infomärgis.

Peale toote logo, ELi sümboli ja konkreetse sõnastuse (vastavalt ELi eeskirjadele) ning seadusega nõutava teabe peab see märgistus sisaldama selgete ja loetavate tähtedega ka järgmist:

| — | „Casciotta d’Urbino“, mida ei tohi tõlkida ja millele järgnevad suurtähed (DOP) (või KPN) või järgneb täispikalt tõlgitav sõnastus „Denominazione di Origine Protetta“ (kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“, mida ei tohi tõlkida ja millele järgnevad suurtähed (DOP) (või KPN) või järgneb täispikalt tõlgitav sõnastus „Denominazione di Origine Protetta“ (kaitstud päritolunimetus);

| — | juustutootja, laagerdumiskohtade ja pakendaja nimi, ärinimi ning aadress. |
| --- | --- |

—

juustutootja, laagerdumiskohtade ja pakendaja nimi, ärinimi ning aadress.

Toodet võib müüa vaakumpakendatult, kas terviku või portsjonitena.

Märgistuses võib kasutada nime, ärinime või kaubamärki, tingimusel et neil ei ole kiitvat tähendust ja need ei eksita tarbijat. Kasutada võib ka muid kehtivate õigusaktide alusel lubatud tõeseid ja kontrollitavaid viiteid, kui need ei lähe vastuollu selle tootespetsifikaadi eesmärgi ega sisuga.

Logo koosneb lihtsast juusturatta kujutisest, millest on välja lõigatud neljandikusuurune portsjon. Juust on värvitud kahes õlgkollases toonis (Pantone 102 ja Pantone 100) ning kontuur on sinine (Pantone Reflex Blue).

Juusturatta alt paistab punast värvi (Pantone 032) pääsusabakujuline lint.

Logo ülaosas on poolringis sõnad „Casciotta d’Urbino“ (kirjatüüp Futura Bold, värvitoon Pantone Reflex Blue).

Logo võib kohandada eri otstarbeks.

Image 1

See täiustab artiklit, lisades teavet, mis muudab selle terviklikumaks ja tarbijatele hõlpsamini mõistetavaks.

Muu

Muu

| — | Lisada tuleb artikkel toote nimetuse kohta, mis tootespetsifikaadis praegu puudub. |
| --- | --- |

—

Lisada tuleb artikkel toote nimetuse kohta, mis tootespetsifikaadis praegu puudub.

See artikkel on järgmine:

„Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetust (KPN) „Casciotta d’Urbino“ võib kasutada ainult juustu puhul, mis vastab selles tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele ja nõuetele.“

| — | Lisatud on konkreetne artikkel kontrolliasutuse kohta, mis kehtivas tootespetsifikaadis puudus. |
| --- | --- |

—

Lisatud on konkreetne artikkel kontrolliasutuse kohta, mis kehtivas tootespetsifikaadis puudus.

See uus artikkel on järgmine:

„Artikkel 7

Inspekteerimised

Inspekteerimised

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 kontrollib kontrolliasutus, kas toode vastab spetsifikaadi nõuetele.

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 kontrollib kontrolliasutus, kas toode vastab spetsifikaadi nõuetele.

Marche toidu- ja põllumajandusteenuste agentuuri (ASSAM) riiklik kontrolliv ametiasutus (APC) kontrollib, kas toode vastab spetsifikaadi nõuetele (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel +39 0718081, faks +39 07185979, e-post direzione@assam.marche.it).“

Marche toidu- ja põllumajandusteenuste agentuuri (ASSAM) riiklik kontrolliv ametiasutus (APC) kontrollib, kas toode vastab spetsifikaadi nõuetele (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel +39 0718081, faks +39 07185979, e-post direzione@assam.marche.it).“

See muudatus vastab vajadusele viia tootespetsifikaat vastavusse määrusega (EL) nr 1151/2012.

| — | Spetsifikaadi artiklid on ümber nimetatud ja lisatud on mõned artiklid kontrolliasutuse kohta; seetõttu on spetsifikaat nüüd struktureeritud järgmiselt: |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadi artiklid on ümber nimetatud ja lisatud on mõned artiklid kontrolliasutuse kohta; seetõttu on spetsifikaat nüüd struktureeritud järgmiselt:

artikkel 1, nimetus; artikkel 2, toote omadused; artikkel 3, tootmispiirkond; artikkel 4, päritolutõend; artikkel 5, tootmismeetod; artikkel 6, seos geograafilise piirkonnaga; artikkel 7, inspekteerimised; artikkel 8, pakendamine ja märgistamine.

See muudatus võimaldab koondada spetsifikaati kogu määruses nõutud teabe, tehes selle loetavamaks.

KOONDDOKUMENT

„CASCIOTTA D’URBINO“

„CASCIOTTA D’URBINO“

ELi nr: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

ELi nr: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Casciotta d’Urbino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Vabasse ringlusse lubamisel peavad kaitstud päritolunimetusega „Casciotta d’Urbino“ juustul olema järgmised omadused:

kuju: madal silindriline, ümarate külgedega juusturatas;

mõõtmed: läbimõõt 12–16 cm ja kõrgus 5–9 cm;

kaal olenevalt suurusest 800–1 200 g;

välimus: umbes 1 mm õhuke koorik, laagerdumisprotsessi lõpus õlgkollast värvi;

juustumass: pehme ja murenev sisemine konsistents, ebaühtlaselt jaotunud väikesed augud ehk silmakesed, lõigates on valkja õlgkollase värvusega;

maitse: mahe maitse, mis on tüüpiline konkreetsetele kasutatavatele juustutootmistavadele;

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 %. Toodet kasutatakse lauajuustuna.

Juustu pinna võib katta mis tahes ainega, mida kehtivad eeskirjad lubavad. See välispinnakate (koorik) ei ole söödav.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Casciotta d’Urbino“ on juust, mille koostisest 70–80 % moodustab täisrasvane lambapiim ja ülejäänud 20–30 % täisrasvane lehmapiim.

Lubatud lambatõud on: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita ja nende tõugude ristandid;

Lehmapiim tuleb saada Itaalia friisi, Itaalia pruuni, Itaalia punasekirju ja Jersey tõult ning nende tõugude ristanditelt.

Kariloomi võib hoida hoones või pidada karjamaal.

Vähemalt 50 % piimalehmade põhisöödast, mis koosneb haljas- või kuivsöödast ning kontsentreeritud või kontsentreerimata loomasöödast ning mida söödetakse lakteerivatele lehmadele, kinnislehmadele ja üle seitsme kuu vanustele mullikatele, peab pärinema punktis 4 määratletud päritolupiirkonnast. Vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Lubatud sööt on: looduslike või ajutiste rohumaade haljassööt, söödataimed, rohumaal kuivatatud söödataimedest saadud hein, teraviljapõhk, silo, peenestatud rohi või kuivsilo. Lubatud loomasööt on: teraviljad ja teraviljatooted, maisist valmistatud õlikook, õliseemned ja nendest valmistatud tooted, mugulad ja juurköögiviljad, suhkrutööstusest pärit kuivsööt, sealhulgas melass ja/või sellest valmistatud tooted ainult tehnoloogiliste abiainete või maitsetugevdajatena, mitte üle 2,5 % igapäevase ratsiooni kuivainesisaldusest. Muu lubatud sööt: kaunviljade seemned ja kuivatatud jaanikaunad ning nendest valmistatud tooted, rasvad, kehtivate õigusaktidega lubatud mineraalsoolad ning kehtivate õigusaktidega lubatud sellised lisaained nagu vitamiinid, mikroelemendid, aminohapped, lõhnaained, antioksüdandid (lubatud on üksnes looduslike ja looduslikele vastavate antioksüdantide ja lõhnaainete kasutamine). Ka mitteaktiivse õllepärmi kasutamine toidu lisaainete eelsegudes on lubatud.

Vähemalt 50 % lammastele söödetavast põhitoidust (haljas või konserveeritud), loomasöödast ja/või kontsentraatidest, peab pärinema määratletud geograafilisest piirkonnast. Vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud punktis 4 määratletud piimatootmispiirkonnas.

Kummagi loomaliigi kuivsööt ei pärine täielikult geograafilisest piirkonnast, kuna järkjärgulise põllumajandusest loobumise ning geograafiliste ja ilmastikutingimuste tõttu ei ole see piirkond praegu võimeline rahuldama (ja seda ei saa eeldada ka tulevikus) põllumajandusettevõtete kogu loomasöödavajadust. Kuna piirkonna sees ei saa seda asendada muu esmaklassilise kvaliteediga kuivsöödaga, tuleb seetõttu lubada kasutada piirkonnast väljastpoolt pärit kuivsööta, kontsentraate ja täiendsööta. Nendel toodetel on suur lagunemis- ja lahustuvusaste (söödad, mille osakeste suurus on alla 0,8 cm) ning need annavad energiat (koosnevad peamiselt varusüsivesikutest, nagu tärklis) ja mikrobioomi jaoks kergesti kättesaadavat valku. Kuna nende roll piirdub füsioloogilise funktsiooniga selle mikrobioomi toetamiseks, ei mõjuta need piima ega „Casciotta d’Urbino“ omadusi. Rikkaliku kuivsöödapõhise ratsiooni sissevõtt, mille puhul päevanormis on piirkonnas toodetud vähemalt 75 % kuivsööda kuivainest, aitab kaasa tooraine ja lõpptoote keemiliste ja organoleptiliste omaduste saavutamisele. Seega on see oluline lüli tooraine, lõpptoote ja territooriumi vahel.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsessi etapid (veiste kasvatamine, lüpsmine, juustu valmistamine ja laagerdumine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega „Casciotta d’Urbino“ juustud lubatakse vabasse ringlusse kas tervikuna või portsjonitena. Toodet võib müüa vaakumpakendatult, kas terviku või portsjonitena.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Turustatava toote kahest lamedast küljest ühele tuleb kinnitada infomärgis.

Peale toote logo, ELi sümboli ja konkreetse sõnastuse (vastavalt ELi eeskirjadele) ning seadusega nõutava teabe peab see märgistus sisaldama selgete ja loetavate tähtedega ka järgmist:

| — | „Casciotta d’Urbino“, mida ei tohi tõlkida ja millele järgnevad suurtähed (DOP) (või KPN) või järgneb täispikalt tõlgitav sõnastus „Denominazione di Origine Protetta“ (kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino“, mida ei tohi tõlkida ja millele järgnevad suurtähed (DOP) (või KPN) või järgneb täispikalt tõlgitav sõnastus „Denominazione di Origine Protetta“ (kaitstud päritolunimetus);

| — | juustutootja, laagerdumiskohtade ja pakendaja nimi, ärinimi ning aadress. |
| --- | --- |

—

juustutootja, laagerdumiskohtade ja pakendaja nimi, ärinimi ning aadress.

Märgistuses võib kasutada nime, ärinime või kaubamärki, tingimusel et neil ei ole kiitvat tähendust ja need ei eksita tarbijat. Kasutada võib ka muid kehtivate õigusaktide alusel lubatud tõeseid ja kontrollitavaid viiteid, kui need ei lähe vastuollu selle tootespetsifikaadi eesmärgi ega sisuga.

Logo koosneb lihtsast juusturatta kujutisest, millest on välja lõigatud neljandikusuurune portsjon. Juust on värvitud kahes õlgkollases toonis (Pantone 102 ja Pantone 100) ning kontuur on sinine (Pantone Reflex Blue).

Juusturatta alt paistab punast värvi (Pantone 032) pääsusabakujuline lint.

Logo ülaosas on poolringis sõnad „Casciotta d’Urbino“ (kirjatüüp Futura Bold, värvitoon Pantone Reflex Blue).

Logo võib kohandada eri otstarbeks.

Image 2

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Casciotta d’Urbino“ valmistatakse ja laagerdatakse Pesaro e Urbino provintsis, samuti Rimini provintsis Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo ja Pennabilli omavalitsusüksustes. See on ka tootmiseks kasutatava piima päritolupiirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline seos tuleneb konkreetsetest kohalikest mulla- ja kliimatingimustest, samuti põllumajandustavast, mida teostatakse peamiselt kohalikke karjamaid kasutades. Väga degradeerunud või degradeeruvate karjamaade otstarbekas kasutamine hoiab ära liigkasutuse ning parandab karjamaade omadusi, tagades suurema tasakaalu põllumajanduse, metsanduse ja karjamaade vahel. Soodustav tegur on kultuuride viljelemise ekstensiivistamine, mis tagab põllu- ja metsamaa hoolduse ning lisaks iseloomustab selle koostist, andes piimale ja seega ka juustule selle iseloomuliku aroomi ning maitse. Märkimisväärsete inimtegurite hulka kuuluvad juustu ajalooline olemasolu ja selle levik määratletud piirkonnas.

Nimelt pärineb lamba- ja veisekasvatus juba 1500. aastast, mil Montefeltro ja Rovere hertsogite poliitika soosis seda, et piirata rändkarjatustava oma maadel.

Paljud renessansiajastust pärinevad tõendid tõendavad juustu ajaloolist olemasolu määratletud piirkonnas.

Toote eripära tuleneb selle suurusest, kaalust ja serva kõrgusest, mis on tihedalt seotud Urbania piirkonnas kasutatavate tüüpiliste terrakota- ja savivormidega, mis on suletud, kumera põhjaga ja vadaku tühjendamiseks mõeldud väikse avaga.

Veel üks väga spetsiifiline omadus on juustu tootmiseks kasutatava piimasegu koostis (70 % lambapiima ja 30 % lehmapiima)

Tootmistavad, sajanditepikkused traditsioonid ning kliima- ja keskkonnatingimused annavad sellele tootele erilised organoleptilised ja kaubanduslikud omadused. Juustul „Casciotta d’Urbino“ on õhuke koorik, mis tavaliselt muutub pärast laagerdumist õlgkollaseks. Lõigates on sellel valkjas õlgkollast värvi juustumass, pehme ja mure tekstuur ning ebaühtlaselt jaotunud väikesed augud ehk silmakesed (tuntud kui buchini, mis moodustuvad loodusliku gaasitootmise tulemusel). Kuna „Casciotta d’Urbino“ ei ole laagerdunud, säilitab see maitsed, mis on omased värskele piimale, mis väljendub eriti selgelt selle värskes ja aromaatses lõhnas. Juustul „Casciotta d’Urbino“ on magus, täidlane ja meeldivalt hapukas maitse, mis on tüüpiline lamba- ja lehmapiimale.

traditsioonid

kliima- ja keskkonnatingimused

buchini

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või alternatiivse võimalusena:

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 7.7.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/31

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 223/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Peperone di Senise“

ELi nr: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

KPN () KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise (Potenza provints)

ITALIA

info@peperonediseniseigp.it

Kaitstud geograafilise tähise „Peperone di Senise“ kaitsmise ühendusel Consorzio di Consorzio di Tutela del Peperone di Senise IGP on õigus esitada muutmistaotlus kooskõlas põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikega 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☒ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☒

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☐ | Muu (täpsustada) |
| --- | --- |

☐

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatused

Toote nimetus

Nimetus „Peperone di Senise“ tuleks muuta nimetuseks „Peperoni di Senise“.

25. märtsi 1996. aasta kokkuvõtte punkti 3 kanti „Peperoni di Senise“ asemel nimetus „Peperone di Senise“, nagu see on kokkuvõtte punktis f ja kogu nimetuse tootespetsifikaadis, mille Itaalia esitas 1996. aastal nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud registreerimismenetluses.

Muudatuse eesmärk on tagada, et kaks dokumenti on omavahel kooskõlas ning vältida segadust seoses selle toote kirjeldamiseks kasutatava õige nimetusega.

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi artikkel 6

| 1. | Müügivalmis toote värvus kolme tüüpi paprika puhul (terava otsaga, tömbi otsaga ja konksukujuline):






  — | „roheline; |
| --- | --- | --- |

1.

—

„roheline;

| — | lillakaspunane;“ |
| --- | --- |

—

lillakaspunane;“

on muudetud järgmiselt:

„müügivalmis toote värvus: roheline kuni lillakaspunane;“.

Muudatus võtab arvesse seda, kuidas toote värvus muutub küpsemisel järk-järgult rohelisest punaseks.

| 2. | Järgmist lauset:
  „Kuiv toode tuleb põimida:






  — | eri pikkusega –1,5 kuni 2,0 m – palmikutesse (serte)/vanikutesse (collane), nii et kaunad (mis on sama kujuga nagu värsked paprikad) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes umbes 120° nurga all. Veesisaldus ei tohi ületada 10–12 % ning paprikad peavad olema tumepunast värvi.“ |
| --- | --- | --- |

2.

„Kuiv toode tuleb põimida:

—

eri pikkusega –1,5 kuni 2,0 m – palmikutesse (serte)/vanikutesse (collane), nii et kaunad (mis on sama kujuga nagu värsked paprikad) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes umbes 120° nurga all. Veesisaldus ei tohi ületada 10–12 % ning paprikad peavad olema tumepunast värvi.“

on muudetud järgmiselt:

„Kuiv toode tuleb põimida:

eri pikkusega kuni kahemeetristesse palmikutesse (serte)/vanikutesse (collane), nii et kaunad (mis on sama kujuga nagu värsked paprikad) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes nurga all. Veesisaldus ei tohi ületada 18 % ning paprikad peavad olema tumepunast värvi.“

Muudatus on vajalik, et toote saaks turule lasta praegu ettenähtust lühemate (alla 1,5 meetri pikkuste) palmikute/vanikutena, et vastata konkreetsele turunõudlusele.

Veesisaldust tuli suurendada, sest vastavalt tootespetsifikaadile ei ole sundkuivatamine lubatud. Ent kliima ei võimalda hoida 12 % niiskustaset teatavatel perioodidel aastas, st kuigi toode toodeti tootespetsifikaadi nõuete kohaselt, ei olnud võimalik seda sertifitseerida.

| 3. | Kuivatatud toodet saab nüüd müüa ka järgmiselt:
  „eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi.“
  Muudatus sätestab „Peperoni di Senise“ müügi eraldi kaunadena või ilma varre või seemneteta. Muudatuse eesmärk on vastata nende tarbijate nõudlusele, kes eelistavad osta toodet pigem eraldi pakendatud paprikakaunadena kui vanikute/palmikutena. |
| --- | --- |

3.

„eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi.“

Muudatus sätestab „Peperoni di Senise“ müügi eraldi kaunadena või ilma varre või seemneteta. Muudatuse eesmärk on vastata nende tarbijate nõudlusele, kes eelistavad osta toodet pigem eraldi pakendatud paprikakaunadena kui vanikute/palmikutena.

| 4. | Lause:
  „Peene pulbrina, mis on saadud jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud kuivatatud paprikate jahvatamisel.“
  asendatakse järgmisega:
  „jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida võib olla jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud.“
  Lause sõnastati ümber, et lisada praegu ettenähtud pulbrivariandist jämedama jahvatatud „Peperoni di Senise“ tootmine, et vastata konkreetsele turunõudlusele. |
| --- | --- |

4.

„Peene pulbrina, mis on saadud jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud kuivatatud paprikate jahvatamisel.“

asendatakse järgmisega:

„jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida võib olla jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud.“

Lause sõnastati ümber, et lisada praegu ettenähtud pulbrivariandist jämedama jahvatatud „Peperoni di Senise“ tootmine, et vastata konkreetsele turunõudlusele.

Kokkuvõtte punkti 3 alapunkt b

| 5. | Järgmine tekst:
  „Eriti vastupidava taimena kohanes see hästi Itaalia, eriti selle lõunaosa pinnase- ja kliimatingimustega, kuigi on sõltuv vee kättesaadavusest.“
  on üle viidud koonddokumendi asjaomasesse punkti (punkt 5). |
| --- | --- |

5.

„Eriti vastupidava taimena kohanes see hästi Itaalia, eriti selle lõunaosa pinnase- ja kliimatingimustega, kuigi on sõltuv vee kättesaadavusest.“

on üle viidud koonddokumendi asjaomasesse punkti (punkt 5).

| 6. | Järgmist teksti:
  „Senise paprika vilja kest on õhuke ja vähese veesisaldusega, mis võimaldab seda looduslike meetodite abil otsese päikesevalguse mõjul kiirelt kuivatada.“
  on muudetud järgmiselt:
  „Paprika „Peperoni di Senise“ viljakest on õhuke ja vähese veesisaldusega„ mis võimaldab seda looduslike meetodite abil, kaudse päikesevalguse mõjul ja ventileeritud ruumides kiirelt kuivatada.“
  Viidet „Senise paprika viljale“ on muudetud selgemaks, osutades sellele konkreetselt kui paprikale „Peperoni di Senise“, ning koonddokument on viidud kooskõlla tootespetsifikaadi jaotise „Töötlemine“ artikli 4 lõike 4 muudatusega. Muudatuse eesmärk, milles võetakse arvesse toote loodusliku kuivatamise menetlusi, on takistada otsesel päikesevalgusel paprika väga õhukese ja õrna kesta kahjustamist. |
| --- | --- |

6.

„Senise paprika vilja kest on õhuke ja vähese veesisaldusega, mis võimaldab seda looduslike meetodite abil otsese päikesevalguse mõjul kiirelt kuivatada.“

on muudetud järgmiselt:

„Paprika „Peperoni di Senise“ viljakest on õhuke ja vähese veesisaldusega„ mis võimaldab seda looduslike meetodite abil, kaudse päikesevalguse mõjul ja ventileeritud ruumides kiirelt kuivatada.“

Viidet „Senise paprika viljale“ on muudetud selgemaks, osutades sellele konkreetselt kui paprikale „Peperoni di Senise“, ning koonddokument on viidud kooskõlla tootespetsifikaadi jaotise „Töötlemine“ artikli 4 lõike 4 muudatusega. Muudatuse eesmärk, milles võetakse arvesse toote loodusliku kuivatamise menetlusi, on takistada otsesel päikesevalgusel paprika väga õhukese ja õrna kesta kahjustamist.

| 7. | Järgmist teksti:
  „Töödeldud toode esineb päikesekuivatatud viljade palmikute või vanikutena või kuivatatud viljade jahvatamisel saadud peene pulbrina.“
  on muudetud järgmiselt:
  „Töödeldud toode on:






  — | Eri pikkusega kuni kahemeetristes palmikutes (serte)/vanikutes (collane), milles kaunad (millel on värskete Senise paprikatega sarnased morfoloogilised tunnused) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes nurga all, veesisaldus ei tohi ületada 18 % ning kaunad peavad olema tumepunast värvi. |
| --- | --- | --- |

7.

„Töödeldud toode esineb päikesekuivatatud viljade palmikute või vanikutena või kuivatatud viljade jahvatamisel saadud peene pulbrina.“

on muudetud järgmiselt:

„Töödeldud toode on:

—

Eri pikkusega kuni kahemeetristes palmikutes (serte)/vanikutes (collane), milles kaunad (millel on värskete Senise paprikatega sarnased morfoloogilised tunnused) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes nurga all, veesisaldus ei tohi ületada 18 % ning kaunad peavad olema tumepunast värvi.

| — | eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi. |
| --- | --- |

—

eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi.

| — | Jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida on jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud.“ |
| --- | --- |

—

Jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida on jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud.“

Koonddokument on viidud kooskõlla tootespetsifikaadi artikli 6 viimase lõigu muudatusega.

Tootmismeetod

Artiklit 4

8.   Järgmised külvi- ja ümberistutusperioodid:

„Külvi-

periood: veebruari viimasest kümnest päevast kuni märtsi teise kümnepäevase perioodini;

Ümberistutus-

periood: mai teisest kümnepäevasest perioodist kuni juuni esimese kümne päevani;“

on muudetud järgmiselt:

„Külvi-

periood: veebruar–märts

Ümberistutus-

periood: mai–juuni;“.

Külvi- ja ümberistutusperioodide muudatused on seotud aastate jooksul toimunud kliimamuutustega. Tuleb märkida, et need muutused ei mõjuta toote organoleptilisi omadusi.

9.   Järgmine ümberistutusmeetodit käsitlev fraas:

| „— | puidust istutuspulgaga tehtud aukudesse;“ |
| --- | --- |

„—

puidust istutuspulgaga tehtud aukudesse;“

asendatakse järgmiselt:

| „— | puidust istutuspulgaga või muude sobivate ümberistutamisvahenditega tehtud aukudesse“. |
| --- | --- |

„—

puidust istutuspulgaga või muude sobivate ümberistutamisvahenditega tehtud aukudesse“.

Lisati uuenduslike ümberistutusviiside kasutamise võimalus sama kvaliteediga toote saamiseks, vähendades märkimisväärselt probleeme, mida võib põhjustada käsitsi ümberistutamine, ja see ei mõjuta toote enda kvaliteeti.

10.   Järgmiseid taimede vahe nõudeid:

| „— | üksikrida: reapikkus 25–30 cm ja reavahe 70–80 cm; |
| --- | --- |

„—

üksikrida: reapikkus 25–30 cm ja reavahe 70–80 cm;

| — | paarisrida: reapikkus 35 cm ja reavahe 35 cm paarisrea korral ja 120 cm kahe paarisrea korral; |
| --- | --- |

—

paarisrida: reapikkus 35 cm ja reavahe 35 cm paarisrea korral ja 120 cm kahe paarisrea korral;

| — | lohkus peenrad (rasole): reapikkus 35 cm ja reavahe 40 cm.“ |
| --- | --- |

—

lohkus peenrad (rasole): reapikkus 35 cm ja reavahe 40 cm.“

on muudetud järgmiselt:

„Paprikad võib istutada üksik- või paarisridadesse või lohkus peenardesse (rasole), multšiga või ilma, minimaalne istutustihedus 30 000 taime hektari kohta ja maksimaalne istutustihedus 57 000 taime hektari kohta.“

Istutusvahedest on loobutud, sest need seadsid kasvatamisele liigseid piiranguid ja olid põllumajandustootjatele koormavad. Lisati piisavate investeeringute tegemise nõue ja täpsustati istutustiheduse vahemikku. Ükski neist muudatustest ei avaldanud kahjulikku mõju toote omadustele. Lisaks loob uus sõnastus multšimise võimaluse kahjuritõrje parandamise eesmärgil.

11.   Järgmist saagikoristusperioodi käsitlevat sätet:

„saagikoristusperiood: alates augusti esimesest kümnest päevast, mil kaunadel tekib iseloomulik lillakaspunane värvus;“

on muudetud järgmiselt:

„saagikoristusperiood: alates hetkest, mil kaunad on müügiks valmis, nagu on kirjeldatud artiklis 6, kuni taime kasvuhooaja lõpuni.“

Saagikoristusperioodi kirjeldamisel on viide augusti esimesele kümnele päevale asendatud viitega müügivalmis paprikatele. Muudatus on tingitud klimaatilistest erinevustest, mis mõjutavad taime kasvamis- ja koristusperioodi.

12.   Jaotise „Töötlemine“ järgmist sätet:

„Toodet tuleb korjata siis, kui see on täisküps.“

on muudetud järgmiselt:

„Toodet tuleb korjata alates hetkest, mil kaunade värvus muutub rohelisest punaseks, kuni nende täisküpseks (lillakaspunaseks) saamiseni.“

Võimalus korjata paprikaid enne täisküpseks saamist on vajalik selleks, et vältida nende üleküpsemist säilitamise ajal. Tegelikult jätkavad kaunad pärast korjamist küpsemist, saavutades samasuguse punase varjundi nagu täisküpsena.

13.   Jaotise „Töötlemine“ järgmist sätet:

„Paprikad tuleb laotada riidelinadele või võrkudele kuivadesse ja hästi ventileeritud ruumidesse vähemalt kaheks või kolmeks päevaks, valguse eest kaitstult.“

on muudetud järgmiselt:

„Paprikaid võib hoida koristuskastides või laotada võrkudele kuivadesse ja hästi ventileeritud ruumidesse vähemalt kaheks või kolmeks päevaks, valguse eest kaitstult.“

Parema tervise ja hügieeni tagamiseks kasutatakse tänapäeval riidelina asemel koristuskaste.

14.   Jaotise „Töötlemine“ järgmist sätet:

„Peen nöör tuleb lükata läbi iga järjestikuse varre, nii et kaunad on spiraalikujuliselt ning iga paprika on järgmise suhtes umbes 120° nurga all. Nii valmistatakse iseloomulikke vanikuid (collane)/palmikuid (serte).“

on muudetud järgmiselt:

„Paprikaid võib kuivatada:

| 1. | lükates peene nööri läbi iga järjestikuse varre, moodustades iseloomulikke vanikuid (collane)/palmikuid (serte), kus kaunad on spiraalikujuliselt ning iga paprika on järgmise suhtes nurga all; |
| --- | --- |

1.

lükates peene nööri läbi iga järjestikuse varre, moodustades iseloomulikke vanikuid (collane)/palmikuid (serte), kus kaunad on spiraalikujuliselt ning iga paprika on järgmise suhtes nurga all;

| 2. | asetades need otse võredele.“ |
| --- | --- |

2.

asetades need otse võredele.“

Töötlemismenetlust on muudetud, jättes välja piirangu „umbes 120“, mis osutab kaunade kaldus spiraalsele moodustisele ning mida ettevõtjatel on sageli raske kontrollida. Uus sõnastus võimaldab üksikuid paprikaid võrede peal eraldi kuivatada. See lihtsustab järgnevaid kuivatatud toote tootmisega seotud etappe.

15.   Jaotise „Töötlemine“ järgmist sätet:

„Paprikapalmikud tuleb jätta päikese kätte nii kauaks, kuni veesisaldus on 10–12 %. Seejärel tuleb need viia hästi ventileeritud ruumidesse.“

on muudetud järgmiselt:

„Palmikutes või eraldi tervete kaunadena olevad paprikad tuleb jätta kas kaudse päikesevalguse kätte või viia hästi ventileeritud kuivatamisruumidesse.“

Kuivatamist käsitlev säte, mis nõuab otsese päikesevalguse kätte jätmist nii kauaks, kuni veesisaldus on 10–12 %, asendatakse sättega, milles nõutakse kas kaudse päikesevalguse kätte jätmist või võimaliku alternatiivina kuivatamist hästi ventileeritud ruumides. Muudatuse eesmärk on takistada otsesel päikesevalgusel paprika väga õhukese ja õrna kesta kahjustamist.

See oli vajalik veesisaldust käsitleva täpsustuse väljajätmiseks, sest teatavatel aastaaegadel ei võimalda kliima hoida niiskustaset alla 12 %. See muudatus ei mõjuta toote organoleptilisi omadusi.

16.   Jaotise „Töötlemine“ järgmisi sätteid:

| „— | Pärast kuivatamisetappi tuleb paprikaid kuumutada ahjus jääkniiskuse eemaldamiseks ja peenestamise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

„—

Pärast kuivatamisetappi tuleb paprikaid kuumutada ahjus jääkniiskuse eemaldamiseks ja peenestamise hõlbustamiseks.

| — | Toode tuleb peenestada pulbriks.“ |
| --- | --- |

—

Toode tuleb peenestada pulbriks.“

on muudetud järgmiselt:

„Pärast kuivatamisetapi lõppu võib jahvatatavaid paprikaid jääkniiskuse eemaldamiseks kuumutada ahjus.“

Uus sõnastus muudab ahjus kuumutamise vabatahtlikuks, mistõttu seda tehakse vaid siis, kui toode sisaldab liigniiskust. Lisaks on viited peenestamise teel pulbriks muudetud paprikatele asendatud tabavama terminiga „jahvatamine“, mis on tehniliselt täpsem termin selle kirjeldamiseks, kuidas toodet töödeldakse.

Artikkel 5

17.   Järgmine lõik:

„Kaitstud geograafilise tähisega paprika „Peperoni di Senise“ kasvatamisel on lubatud üksnes sellised põllumajandustavad, mis tagavad tootele selle ainulaadsed omadused.“

on üle viidud asjaomasesse artiklisse (artikkel 4).

18.   Järgmist lõiku:

„Piirkondlikud kontrolliasutused ja edendamiskomitee algatusel loodav „Peperoni di Senise“ kaitsmise ühendus vastutavad järgneva tõendamise ja kontrollimise eest:

| — | artiklis 6 nimetatud kaunade kuju; |
| --- | --- |

—

artiklis 6 nimetatud kaunade kuju;

| — | viljakesta kuivainesisaldus on 13–15 %. |
| --- | --- |

—

viljakesta kuivainesisaldus on 13–15 %.

Toote kaitsmise ühendus peab muu hulgas:

| — | tõendama, et põllumajandusettevõtted järgivad tootespetsifikaati; |
| --- | --- |

—

tõendama, et põllumajandusettevõtted järgivad tootespetsifikaati;

| — | tagama „Peperoni di Senise“ tootjatele selle tootespetsifikaadi rakendamiseks vajalikud teenused ja abi; |
| --- | --- |

—

tagama „Peperoni di Senise“ tootjatele selle tootespetsifikaadi rakendamiseks vajalikud teenused ja abi;

| — | pidama tootjate registrit ning koguma andmeid ja teavet „Peperoni di Senise“ kohta; |
| --- | --- |

—

pidama tootjate registrit ning koguma andmeid ja teavet „Peperoni di Senise“ kohta;

| — | edendama ja haldama kaubamärki ning kaitstud tootmise reguleerimise ja ajakava koostamise plaane, et tagada selle majanduslik ja kaubanduslik väärtus ning kvaliteedistandardid; |
| --- | --- |

—

edendama ja haldama kaubamärki ning kaitstud tootmise reguleerimise ja ajakava koostamise plaane, et tagada selle majanduslik ja kaubanduslik väärtus ning kvaliteedistandardid;

| — | tegema seiret ja järelevalvet, samuti koostöös riigiasutuste ja -organitega, et ennetada ja takistada paprikaid „Peperoni di Senise“ kahjustavaid eeskirjade eiramisi, õigusnormide rikkumisi ja ebaseaduslikku tegevust.“ |
| --- | --- |

—

tegema seiret ja järelevalvet, samuti koostöös riigiasutuste ja -organitega, et ennetada ja takistada paprikaid „Peperoni di Senise“ kahjustavaid eeskirjade eiramisi, õigusnormide rikkumisi ja ebaseaduslikku tegevust.“

on muudetud järgmiselt:

„Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Sel moel tagatakse toote jälgitavus, nagu ka kandes katastriüksused, kus paprikaid kasvatatakse, koos tootjate ja pakendajate andmetega sel otstarbel peetavatesse ja kontrolliasutuse hallatavatesse loeteludesse. Kõiki loeteludesse kantud juriidilisi ja füüsilisi isikud kontrollib kontrolliasutus tootespetsifikaadi nõuete ja asjaomase kontrollikava alusel.“

Viide piirkondlike kontrolliasutuste ja ühenduse tegevusele on välja jäetud, sest see pole määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 seisukohast oluline. Muudatusega sõnastati lõik ümber, asendades varasem tekst lõiguga, mille sisu on kooskõlas eespool nimetatud määruse artikli 7 punktiga d ja artikliga 37. Sel moel kohandati tootespetsifikaadi uut versiooni vastavalt kehtivate õigusaktide sätetele.

Seos

Seos

Tootespetsifikaadile lisati kokkuvõtte punktis f esitatud teave, milles otsustati kanda „Peperoni di Senise“ Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse. Kõnealune teave lisati ka käesolevale muudatustaotlusele lisatud koonddokumendi punkti 5.

Lisatud on järgmine artikkel:

„„Paprikatel Peperoni di Senise“ on ainulaadne iseloom, mis tootmispiirkonna konkreetsete mulla- ja keskkonnatingimuste tõttu eristab neid suuresti muudest sama liigi toodetest, ning esmaklassilisuse ja kvaliteedi näitajad, nimelt kaunade õhuke kest ja kindlalt kinnitunud vars.

Ammustest aegadest peale on „Peperoni di Senise“ algne tootmispiirkond olnud köögiviljade kasvatamiseks ideaalne, sest see on iidse traditsiooniga, hästi niisutatud piirkond ning mulla- ja kliimatingimused on paprikate kasvatamiseks eriti sobivad.

Seetõttu on Senise piirkond kindlasti üks neid alasid, kus kaua aega tagasi käivitati edukalt paprikakasvatus ja kus paprikataim kohanes pinnase ja keskkonnaga, säilitades suure osa esimeste piirkonda toodud taimede vastupidavusest.

Paprikatel „Peperoni di Senise“ on väga õhuke kest, tänu millele on nende kuivatamine tootmispiirkonnale omastel looduslikel meetoditel lihtne ja mistõttu sobivad kaunad ideaalselt jahvatamiseks. Veel üks põhinäitaja on vars, mis ei tule kauna küljest lahti isegi pärast kuivatamist. See võimaldab viljad iseloomulikku vanikusse siduda.“

Pakendamine

Pakendamine

Artikkel 7

19.   Järgmist teksti:

„Paprikad „Peperoni di Senise“ tuleb turule lasta järgmiselt:

Värsked: 12–15 kg mahutavusega puidust kastides.

Kuivatatud: 1,5–2,0 meetri pikkuste palmikutena (vanikutena).

Töödeldud: 500- ja 1 000-grammistes mattklaasist anumates või 50- ja 100-grammistes plastkattega paberkottides, millel on läbipaistev aken.“

on muudetud järgmiselt:

„Paprikad „Peperoni di Senise“ tuleb turule lasta järgmiselt:

Värsked: toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele;

Kuivatatud:

| — | kuni 2,0 meetri pikkuste palmikutena (vanikutena), |
| --- | --- |

—

kuni 2,0 meetri pikkuste palmikutena (vanikutena),

| — | Eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

Töödeldud: jahvatatud, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.“

Muudatusega kehtestatakse uued värske, kuivatatud ja jahvatatud toote pakendamissätted, võimaldades pakendajatel vastata mitmesugusele turunõudlusele.

Seoses kuivatatud tootega võetakse uutes sätetes arvesse ka tootespetsifikaadi artikli 6 muudatusi, mis puudutavad palmikute/vanikute pikkust ja eraldi kaunade (vartega või varte ja seemneteta) kasutuselevõtmist täiendava tootevormina.

Muudetud tekst kehtib ka koonddokumendi punkti 3.5 suhtes.

Märgistamine

Märgistamine

Artikkel 9

1.   Lisati järgmine lause, sest see esineb juba kokkuvõttes, millega nimetus algselt registreeriti.

„Tarbimiseks turustatud tootel peavad olema sõnad „Peperoni di Senise“ I.G.P. (KGT), millele järgneb logo.“

2.   Logo

Uute turuvajaduste tõttu peeti asjakohaseks muuta kaitstud geograafilise tähise „Peperoni di Senise“ logo, et see oleks uudsem.

Logo on järgmine:

Tootespetsifikaadile lisati logo kujutamiseks vajalik kirjeldus ja tehnilised andmed.

Muudatused 20 ja 21 kehtivad ka koonddokumendi punkti 3.6 suhtes.

Artikkel 8

3.   Kontrolliasutuse viited tootespetsifikaadile vastavuse kontrollidele muudeti selgemaks. Järgmine lõik:

„Käesoleva tootespetsifikaadi rakendamise üle teeb järelevalvet põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeerium, kes võib kasutada tootjate ühenduse teenuseid „Peperoni di Senise“ kasvatamise/tootmise ja sellega kauplemise seiramise eesmärgil kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikliga 10.“

on asendatud järgmisega:

„Vastavust tootespetsifikaadile kontrollitakse kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 37. Tootespetsifikaadi kontrollimise eest vastutav kontrolliasutus on Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 I, 00144 Rome, Italy – Tel +39 0654228675 – Faks +39 0654228692 – E-post: agroqualita@agroqualita.it“.

KOONDDOKUMENT

„Peperoni di Senise“

„Peperoni di Senise“

ELi nr: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

ELi nr: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

KPN () KGT (X)

KPN () KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Peperoni di Senise“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass: 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Tähisega „Peperoni di Senise“ paprikad saadakse Põhja- ja Lõuna-Ameerika kohalikku maavitsaliste sugukonda kuuluva paprika Capsicum annuum kasvatamisel.

Capsicum annuum

Senises kasvatatavat paprikapopulatsiooni ei saa liigitada ametlikult tunnustatud kultivarina, kuid see on laialt levinud kohalik ökotüüp.

Paprika „Peperoni di Senise“ viljakest on õhuke ja vähese veesisaldusega„ mis võimaldab seda looduslike meetodite abil, kaudse päikesevalguse mõjul ja ventileeritud ruumides kiirelt kuivatada.

Paprikaid „Peperoni di Senise“ turustatakse tarbimiseks nii värskelt kui ka töödelduna.

Värske toode on järgmist tüüpi: terava otsaga, tömbi otsaga ja konksukujuline.

Töödeldud toode on:

| — | Eri pikkusega kuni kahemeetristes palmikutes (serte)/vanikutes (collane), nii et kaunad (mis on sama kujuga nagu värsked paprikad) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes nurga all; Veesisaldus ei tohi ületada 18 % ning paprikad peavad olema tumepunast värvi. |
| --- | --- |

—

Eri pikkusega kuni kahemeetristes palmikutes (serte)/vanikutes (collane), nii et kaunad (mis on sama kujuga nagu värsked paprikad) on spiraalikujuliselt ja iga paprika on järgmise suhtes nurga all; Veesisaldus ei tohi ületada 18 % ning paprikad peavad olema tumepunast värvi.

serte

collane

| — | eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi. |
| --- | --- |

—

eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, veesisaldusega alla 18 % ja tumepunast värvi.

| — | Jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida võib olla jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud. |
| --- | --- |

—

Jahvatatud, valmistatud kuivatatud paprikatest, mida võib olla jääkniiskuse eemaldamiseks ahjus kuumutatud.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Paprikat „Peperoni di Senise“ kasvatatakse ja töödeldakse geograafilises tootmispiirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Paprikad „Peperoni di Senise“ tuleb turule lasta järgmiselt:

Värsked: toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

Kuivatatud:

| — | kuni 2,0 meetri pikkuste palmikutena (vanikutena). |
| --- | --- |

—

kuni 2,0 meetri pikkuste palmikutena (vanikutena).

| — | Eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Eraldi kaunadena, mis on terved või varte ja seemneteta, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

| — | Töödeldud: jahvatatud, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Töödeldud: jahvatatud, toidupakendis, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tarbimiseks turustatud tootel peavad olema sõnad „Peperoni di Senise“ KGT, millele järgneb logo.

Logo:

Image 4

.tifVõib kasutada lisaviiteid nimetustele, ärinimedele ja põllumajandusettevõtetele, tingimusel et toode vastab alati käesoleva tootespetsifikaadi nõuetele ega eksita tarbijaid.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise tähise tootmispiirkond hõlmab Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jónico ja Craco valdade vastavaid piirkondi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Paprikatel „Peperoni di Senise“ on ainulaadne iseloom, mis tootmispiirkonna konkreetsete mulla- ja keskkonnatingimuste tõttu eristab neid suuresti muudest sama liigi toodetest, ning esmaklassilisuse ja kvaliteedi näitajad, nimelt kaunade õhuke kest ja kindlalt kinnitunud vars.

Ammustest aegadest peale on „Peperoni di Senise“ algne tootmispiirkond olnud köögiviljade kasvatamiseks ideaalne, sest see on iidse traditsiooniga, hästi niisutatud piirkond ning mulla- ja kliimatingimused on paprikate kasvatamiseks eriti sobivad.

Seetõttu on Senise piirkond kindlasti üks neid alasid, kus kaua aega tagasi käivitati edukalt paprikakasvatus ja kus paprikataim kohanes pinnase ja keskkonnaga, säilitades suure osa esimeste piirkonda toodud taimede vastupidavusest.

Paprikatel „Peperoni di Senise“ on väga õhuke kest, tänu millele on nende kuivatamine tootmispiirkonnale omastel looduslikel meetoditel lihtne ja mistõttu sobivad kaunad ideaalselt jahvatamiseks. Veel üks põhinäitaja on vars, mis ei tule kauna küljest lahti isegi pärast kuivatamist. See võimaldab viljad traditsioonilisse vanikusse siduda.

Viide tootespetsifikatsiooni avaldamisele

Viide tootespetsifikatsiooni avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Toote spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda aadressil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---