----

----

II Pripravljalni akti

Odbor regij

59. plenarne zasedanje 13. in 14. aprila 2005

----

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu

(2005/C 231/01)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju predloga UREDBE SVETA o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004)492 final — 2004/0163 (AVC);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 16. julija 2004, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta, da se z Odborom posvetuje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 21. decembra 2004, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 in člena 80 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 26. maja 2004, da Komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za oblikovanje mnenja o tej temi;

ob upoštevanju drugih predlogov uredb Evropske komisije o Kohezijskem skladu, COM (2004) 494 final — 2004/0166 (AVC), Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), COM (2004) 495 final — 2004/0167 (COD) Evropskem socialnem skladu, COM(2004) 493 final — 2004/0165 (COD) in ustanovitvi Evropskega združenja za čezmejno sodelovanje (EZČS), COM(2004) 496 — final 2004/0168 (COD);

ob upoštevanju svojega mnenja o tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji (CdR 120/2004 fin) (1);

ob upoštevanju svojega predhodnega poročila glede upravljanja in poenostavitve strukturnih skladov po letu 2006 (CdR 389/2002 fin) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja o partnerstvu med lokalnimi in regionalnimi oblastmi in socialnoekonomskimi organizacijami: prispevek k zaposlovanju, lokalnemu razvoju in socialni koheziji, (CdR 384/2001 fin) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja g. Alberta Bora o finančnih perspektivah (Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Gradnja naše skupne prihodnosti: izzivi politike in proračunska sredstva razširjene Evrope 2007 — 2013), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 26. novembra 2004 (CdR 162/2004 rev. 3);

ob upoštevanju osnutka mnenja g. Rosaria Condorellija o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), (CdR 233/2004 rev. 1);

ob upoštevanju osnutka mnenja g. Paive o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu, (CdR 234/2004);

ob upoštevanju osnutka mnenja ge. Fernandez Felgueroso o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, (CdR .../2004);

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 232/2004 rev. 3), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 4. februarja 2005 (poročevalca: g. Nilsson, Kommunalrad/ORDF in g. Tatsis, Proedros Nomarchiakis Aftodioikissis Dramas-Kavalas-Xanthis;

ter:

mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 13. aprila).

ODBOR REGIJ

UVOD

I.   Splošne ugotovitve

II.   Novo partnerstvo za kohezijsko politiko

III.   Stališča Odbora regij

PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

NASLOV I

CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA O POMOČI

POGLAVJE I

Obseg in definicije

Priporočilo 1

Člen 2, odstavek 5

Obrazložitev

Javni izdatek je javni prispevek javnih organov. Nepotrebno je opredeljevati, od kod prihajajo javna sredstva. To samo oblikuje ovire in omejitve namesto ustvarjalnosti na lokalni in regionalni ravni ter partnerstva, kot je navedeno v členu 10.

Priporočilo 2

Člen 3, odstavek 1

Obrazložitev

S poudarkom cilja kohezijske politike na splošno in z uvrstitvijo dejavnosti in ukrepa v drugi pododstavek smo obnovili bistvo skupne kohezijske politike na ravni Skupnosti. Priporočilo je v skladu s členom 1 Uredbe 1260/99, ki določa, da „pri uresničevanju teh ciljev Skupnost prispeva k ...“. Osnutek besedila v tem predlogu uredbe jasno prestavi poudarek: „ukrep, sprejet v okviru skladov, vključuje na državni in regionalni ravni prednostne naloge Skupnosti v korist trajnostnega razvoja z okrepitvijo rasti“ (finančni cilj). Ta določba ima očitno drugačen poudarek od trenutnega predloga.

Priporočilo 3

Člen 3, odstavek 2, točka a)

Obrazložitev

Za cilj „konvergence“ je pomembno, da ima jasen poudarek na vprašanjih infrastrukture, pri čemer ni mišljena samo fizična infrastruktura, ampak tudi človeški kapital in podjetniška infrastruktura ter infrastruktura za razvoj inovacij in družbe znanja, za varstvo in izboljšanje okolja ter izboljšanje upravne učinkovitosti.

Priporočilo 4

Člen 6, odstavek 1

Obrazložitev

Zaradi jasnosti je pomembno sklicevanje na člen 34 (točka 2), ki državi članici dovoljuje, da predlaga operativne programe na drugih teritorialnih ravneh kot so regije NUTS I ali NUTS II.

Priporočilo 5

Člen 7, odstavek 3

Obrazložitev

Nadnacionalno sodelovanje poteka v eni izmed trinajstih za to določenih regij. Poleg tega pa je pomembno, da se pripravijo projekti za sodelovanje z drugimi regijami Unije, ki niso upravičene do financiranja v okviru čezmejnega ali nadnacionalnega sodelovanja. Če je sodelovanje omejeno na izmenjavo izkušenj in vzpostavitev mrež, to ne izpolnjuje potreb, ki jih za te regije predstavlja krepitev sodelovanja z drugimi regijami Unije. Ravno zato je treba pri širšem vprašanju čezmejnega in nadnacionalnega sodelovanja upoštevati tudi medregionalno sodelovanje.

POGLAVJE IV

Načela pomoči

Priporočilo 6

Člen 10, odstavek 1

Obrazložitev

Uredba mora zagotavljati udeležbo regij v vseh fazah pogajanja o skladih. Predlog Komisije pogojuje sodelovanje regij v postopku pogajanj s tem, da jih mora država članica imenovati. Regije morajo nujno imeti možnost neposredno razpravljati s Komisijo, ko se pogajajo o pomoči iz skladov na tem področju.

V beli knjigi o upravljanju Komisija sama poudarja, da povečanje odgovornosti regij za izvajanje politik Skupnosti — konkretno omenja kohezijsko politiko — ne spremlja tudi dejanska večja udeleženost regij na ravni EU, ker nacionalne vlade regij ne vključujejo v zadostni meri v pripravo stališč o politikah Skupnosti. Eden od načinov kako zagotoviti vključenost regij v pogajanja o kohezijski politiki bi bil ta, da se to zapiše v uredbe.

Za zaključek: regije bi morale biti v uredbi priznane kot organi za upravljanje in plačili organi. Zato je potrebno, da direktno razpravljajo s Komisijo v vseh fazah pogajanja o skladih.

Priporočilo 7

Člen 10, odstavek 1 c)

Obrazložitev

Partnerstvo bi moralo okrepiti vključevanje socialnoekonomskih organizacij.

Priporočilo 8

Člen 10, odstavek 2

Obrazložitev

Pomembno je, da se partnerstvu zagotovi možnost, da ima vpliv na faze programiranja. To pa je možno doseči samo, če ima na voljo dovolj časa. Pomemben je tudi vpliv na vprašanja financiranja, zato ga je treba dodati.

POGLAVJE V

Finančni okvir

Priporočilo 9

Člen 15, odstavek 2

Obrazložitev

Regije bi morale sodelovati pri razdeljevanju skladov. S tem ko predlaga razčlenitev po državah članicah, Komisija prepušča razdeljevanje skladov izključno državam članicam. Dejansko pa je prvotni osnutek Tretjega kohezijskega poročila predvideval razdelitev sredstev na osnovi okvirne razčlenitve po regijah, ki jo je izvedla Komisija. Ta pododstavek je bil v končnem poročilu opuščen. Treba je še poudariti, da se merila iz členov 16, 17 in 18 nanašajo na delitev, ki jo opravi država, in da bi bilo treba dodati merila o tem, kako naj bi sredstva razdeljevale regije.

Drugi dodatek je potreben zaradi skladnosti besedila splošne uredbe z ustreznimi določbami Ustavne pogodbe (člen III-220).

Priporočilo 10

Člen 17, odstavek 2

Obrazložitev

Prehod iz gospodarstva, ki temelji na kmetijstvu in tradicionalni industriji, na gospodarstvo, ki temelji na znanju, zahteva od podjetij precejšnji inovacijski napor na področju proizvodov, procesov in trga. V ta namen je pomoč ESRR ustreznejša od pomoči ESS.

NASLOV II

STRATEŠKI PRISTOP H KOHEZIJI

POGLAVJE I

Strateške smernice Skupnosti o koheziji

Priporočilo 11

Člen 23

Obrazložitev

OR želi spomniti, da je temeljni cilj regionalne politike zmanjšanje regionalnih nesorazmerij, kot določa člen 158 Pogodbe.

Priporočilo 12

Člen 25, odstavek 1

Obrazložitev

Glede na zahtevo, da vsak nacionalni strateški referenčni okvir določi prednostne naloge za posege v mestih, je smiselno dodati sklic na prednostne naloge v mestih.

OR meni, da je treba operativnim programom regij pustiti dovolj veliko področje uporabe, da določijo posebne cilje in dejavnosti za posamezno regijo.

Priporočilo 13

Člen 25, odstavek 2

Obrazložitev

Dobro je vzpostaviti državni strateški okvir, vendar bi moral biti pod močnim vplivom lokalnega in regionalnega stanja.

Priporočilo 14

Člen 27, odstavek 1

Obrazložitev

Za ustrezno ocenjevanje kohezijske politike je treba s strateškim programiranjem začeti leta 2009.

NASLOV III

PROGRAMIRANJE

POGLAVJE I

Splošne določbe o strukturnih skladih in kohezijskem skladu

Priporočilo 15

Člen 31, odstavek 5

Obrazložitev

Obstajati mora časovna omejitev, kako dolgo bo morala država članica čakati na končno odločitev Komisije. Predlog spremembe se nanaša na natančnejši časovni razpored.

Priporočilo 16

Člen 32, odstavek 1

Obrazložitev

Pomembno je, da bo imelo partnerstvo, kot je navedeno v členu 10, vpliv na odločitev o ponovni preučitvi programov.

Priporočilo 17

Člen 32, odstavek 2

Obrazložitev

Obstajati mora časovna omejitev, kako dolgo bo morala država članica čakati na končno odločitev Komisije. Predlog spremembe se nanaša na natančnejši časovni razpored.

Priporočilo 18

Člen 36, odstavek 4

Obrazložitev

Hkrati z odločitvijo o ukrepih je treba določiti zadevno regijo. Regije ali regij za sodelovanje na programski stopnji ni mogoče določiti vnaprej. Projekti morajo biti sami zmožni določiti regijo/regije za sodelovanje.

Priporočilo 19

Člen 40, odstavek 3

Obrazložitev

Obstajati mora časovna omejitev, kako dolgo bo morala država članica čakati na končno odločitev Komisije. Predlog spremembe se nanaša na natančnejši časovni razpored.

Priporočilo 20

Člen 41, odstavek 1

Obrazložitev

Primerno je posebej poudariti, da je mogoče tudi regionalnim organom zaupati upravljanje in izvajanje dela operativnega programa prek globalnih nepovratnih sredstev.

NASLOV IV

UČINKOVITOST

POGLAVJE I

Ocenjevanje

Priporočilo 21

Člen 45, odstavek 1

Obrazložitev

Prepoved razlikovanja in socialna vključenost sta pomembni obveznosti in cilja Evropske skupnosti in ju je treba izrecno upoštevati v ciljih za strateške smernice.

POGLAVJE II

Rezerve

Priporočilo 22

Člen 48

Obrazložitev

Menimo, da predlog Komisije o spremembi „filozofije“ in dodelitvi rezerve za kakovost in uspešnost med države članice ni ustrezen. Mislimo, da mora rezervo za kakovost in uspešnost dodeliti država članica, tako kot je to potekalo v tretjem programskem obdobju (2000-2006).

Priporočilo 23

Člen 49

Obrazložitev

Za hiter odziv je potreben tudi precej poenostavljen in pospešen postopek za spremembo programa.

NASLOV V

FINANČNI PRISPEVEK SKLADOV

POGLAVJE I

Prispevek skladov

Priporočilo 24

Člen 50, točka d)

Obrazložitev

Izraz „stopnja“ se nanaša na nekaj merljivega. Naslednji členi poglavja (51-53) ne opredeljujejo ničesar v zvezi s tem, kot so metode za izračun, zgornje meje itd.

Priporočilo 25

Člen 51, odstavek 2

Obrazložitev

OR je zaskrbljen zaradi določitve stopnje sofinanciranja Skupnosti v zvezi s skupnimi javnimi izdatki, saj bi to utegnilo zasebni sektor odvrniti od sodelovanja v programih. Zato predlaga, da se prispevek iz sklada izračuna glede na skupne nacionalne izdatke kot bistveno orodje za krepitev javno-zasebnih partnerstev.

Priporočilo 26

Člen 51, odstavek 3

Obrazložitev

V okviru Tretjega kohezijskega poročila, predloženega februarja 2004, je Evropska komisija še vedno podpirala zasebno sofinanciranje. Predlog uredbe pa zdaj predvideva izključno sofinanciranje z javnimi sredstvi. V nasprotju s tekočim obdobjem financiranja za financiranje projektov EU ne bi bilo več mogoče uporabljati zasebnih sredstev, če bi bila uredba sprejeta.

Zasebno soodgovornost bi bilo treba uvajati in ne v celoti izključiti. Takšna določba bi prizadela predvsem široka področja preventivne politike trga dela in prispevala k temu, da takšnih ukrepov ne bi več izvajali v sedanjem obsegu. Prav to področje se odlikuje po posebno visoki stopnji inovativnosti in raznolikosti javno-zasebnih partnerstvih.

Priporočilo 27

Člen 51, odstavek 4

Obrazložitev

Glede na to, da velika večina grških otokov spada pod cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ bi bilo neupravičeno, nekonstruktivno in nepravično, da bi jih izključili.

NASLOV VI

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR

POGLAVJE I

Sistemi za upravljanje in nadzor

Priporočilo 28

Člen 58, odstavek 7 (nov)

Obrazložitev

Če se vse strani strinjajo, bi moralo biti možno okrepiti sodelovanje na vseh ravneh s tristranskimi sporazumi. To bi moralo biti del splošne uredbe, da bi poudarili pomen lokalne in regionalne vključenosti ter partnerstva, kot je navedeno v členu 10.

NASLOV VII

FINANČNO UPRAVLJANJE

POGLAVJE I

Finančno upravljanje

ODDELEK 3

VNAPREJŠNJA PLAČILA

Priporočilo 29

Člen 81, odstavek 1

Obrazložitev

Povečanje deleža prispevka, ki ni zajet z ureditvijo samodejnega prenehanja obveznosti, in porazdelitev plačila upoštevata tako potrebo po tem, da bi v prvih letih izvajanja projekta dosegali bolj realističen razvoj izdatkov; ti ukrepi temeljijo na že obstoječih dogovorih v okviru Kohezijskega sklada.

NASLOV VIII

ODBORI

POGLAVJE I

Odbor za esrr, kohezijski sklad in usklajevanje sklada

Priporočilo 25

Člen 104 (dodaj novo točko)

Obrazložitev

Odbora sta sestavna dela Evropske unije, zato bi ju bilo treba jasno imenovati v okviru tesnega sodelovanja. Delovni okvir odborov, navedenih v tem členu, bi bilo treba dodatno opredeliti, kot je opredeljen v členih 47 in 48 Uredbe 1260/99. To je v skladu z načelom partnerstva.

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 318 z dne 22.12.2004, str.1.

(2)UL 2003/C 256/01.

(3)UL C 192 z dne 12.8.2002, str.53.

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR)

(2005/C 231/02)

ODBOR REGIJ,

OB UPOŠTEVANJU „Predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj“, COM(2004) 495 final — 2004/0167 (COD);

OB UPOŠTEVANJU odločitve Evropske komisije z dne 16. julija 2004, da v skladu s členom 265 (1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zahteva mnenje Odbora o tem vprašanju,

OB UPOŠTEVANJU odločitve predsednika Odbora regij z dne 26. maja 2004, da za pripravo mnenja o tem vprašanju zadolži komisijo za politiko ozemeljske kohezije;

OB UPOŠTEVANJU predloga uredbe Evropske komisije o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004) 492 final — 2004/0163 (AVC), in o ustanovitvi Evropskega združenja za čezmejno sodelovanje (EGCC), (COM(2004) 496 final — 2004/0168 (COD);

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Zgraditi našo skupno prihodnost — Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije — 2007-2013“, COM(2004) 101 final;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije „Evropska sosedska politika — strateški dokument“, COM(2004) 373 final;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije o „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“, COM(2004) 343 final;

OB UPOŠTEVANJU predhodnega poročila „Uprava in poenostavitev strukturnih skladov po letu 2006“, CdR 389/2002 final;

OB UPOŠTEVANJU mnenja „Tretje poročilo o ekonomski in socialni koheziji“, OR 120/2004 končna verzija (1);

OB UPOŠTEVANJU mnenja z dne 18. novembra 1998„Predlog uredbe Sveta (ES) o Evropskem skladu za regionalni razvoj“, COM(1998) 131 final, CdR 240/98 final (2);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (OR 233/2004 rev. 2), ki ga je 4. februarja sprejela komisija za politiko ozemeljske kohezije (poročevalec: g. Rosario CONDORELLI, mestni svetnik v Catanii (IT, ELDR));

KER:

je na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (na seji dne 13. aprila) sprejel naslednje mnenje:

Splošne določbe o „konvergenčnih“ ciljih ter ciljih „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ (poglavji I in II predloga Komisije)

1.   Stališče Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij priporoča:

Splošne določbe o cilju „evropskega teritorialnega sodelovanja“ (poglavje III predloga Evropske komisije)

3.   Stališče Odbora regij

Odbor regij

4.   Splošna priporočila

5.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

1. uvodna izjava

Obrazložitev

Ker uvodni izjavi 1 in 10 obravnavanega predloga priznavata samo „nekatere otoke“, ki se spopadajo z ovirami (ob popolnoma poljubnem sklicevanju na člen 160 Pogodbe in v nasprotju s tistim, kar je bilo določeno v deklaraciji št. 30 v prilogi Amsterdamske pogodbe, potrjeno v sklepih Sveta v Nici decembra 2000 in vpisano v člen III-220 osnutka Evropske ustave), je treba zagotoviti boljšo pravno usklajenost in usklajenost razlage zgoraj omenjenih uvodnih izjav tudi ob upoštevanju določb člena 52(1) predloga splošne uredbe, ki so bile podrobno povzete v členu 10 obravnavanega predloga. Podobne pripombe veljajo z vidika zgoraj omenjenega člena 52 tudi za gorska območja in se morajo v skrbi za izčrpnost razširiti na vse vrste območij, ki se spopadajo z ovirami.

Priporočilo 2

6. uvodna izjava

Obrazložitev

Mestna dimenzija se lahko okrepi le, če si prizadevamo za ustrezne naložbe v trajnostni mestni razvoj.

Priporočilo 3

10. uvodna izjava

Obrazložitev

To dopolnilo usklajuje besedilo 10. uvodne izjave in besedilo 1. uvodne izjave, kot je bilo spremenjeno s prejšnjo spremembo, in bolj na splošno v celoti usklajuje obe uvodni izjavi, česar v predlagani verziji ni bilo.

Priporočilo 4

Člen 1(2)

Obrazložitev

Izrecna omemba demografskih ovir, kolikor slednja zadeva slabo poseljena območja, izpolnjuje zahtevo po izčrpnosti in skladnosti.

Priporočilo 5

Člen 3(2)

Obrazložitev

Omejiti teritorialno sodelovanje samo na izmenjavo izkušenj bi bilo omejevalno, saj je slednja le eden od njegovih elementov.

Poleg tega se zdi primerno, da se na podlagi do sedaj pozitivnih izkušenj pri financiranju iz ESRR razlikuje in jasno omeni tako naložbe za restavracijo, preureditev in vrednotenje kulturne dediščine. Poleg tega se zdi primerno razložiti upravičenost tekočih izdatkov zaradi izčrpnosti in skladnosti z drugimi določbami obravnavanega predloga (glej člen 8(2)).

Priporočilo 6

Člen 4 (4)

Obrazložitev

Gozdni požari in poplave predstavljajo nevarnost, ki redno ogroža številna območja EU.

Pojasni naj se pojem spopadanje, ki zajema ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje škode po nesrečah (gozdni požari, poplave) in ki jih solidarnostni skladi EU ne podpirajo, kajti takšne nesreče ne sodijo med resne naravne katastrofe.

Priporočilo 7

Člen 4

Doda se nova točka 10

Obrazložitev

Področja, ki jih navaja člen 4 predloga uredbe, na katere se osredotoča ESRR, ne zajemajo ukrepe, ki se financirajo v tekočem obdobju programskega načrta 2000-2006, predvsem na področju socialne infrastrukture in storitev.

Nadaljnja uporaba teh ukrepov se smatra kot smiselna, kajti slednji prispevajo k vzpostavitvi novih delovnih mest na področju, ki se trenutno razume kot nova gonila sila dela.

Razen tega govorimo o sektorju zaposlovanja, ki ima v regijah z zaostankom v razvoju pozitiven vpliv na dostop žensk na trg delovne sile. Tako se spodbuja tudi načelo enakosti moških in žensk ter združljivost poklicnega in družinskega življenja.

Priporočilo 8

Člen 5

Obrazložitev

Ta dodatek izboljšuje skladnost med mnenjem in med priporočili, ki jih je dal Odbor regij v mnenju o Tretjem kohezijskem poročilu.

Priporočilo 9

Člen 5 (1)

Obrazložitev

Na podlagi posebnosti posameznih območij na ekonomskem in socialnem področju ter različnega razvojnega potenciala in potreb, bi bilo treba v okviru treh prednostnih področij za posredovanje ESRR zagotoviti več prilagodljivosti pri določanju posebnih ukrepov v različnih regijah in mestnih območjih.

Priporočilo 10

Člen 5 (1): doda se nova alinea

Obrazložitev

Pospeševanje je še posebej pomembno v regijah s socioekonomskimi problemi, da tako ustvarjamo pogoje za rast gospodarstva in zaposlovanja.

Priporočilo 11

Člen 5 (1) — doda se nova alinea

Obrazložitev

Za uresničitev ciljev lizbonske strategije in göteborške strategije na področju raziskav in inovacij je treba spodbujati vzpostavitev kvalificiranih raziskovalnih in tehnoloških centrov. Zato menimo, da se morajo področja delovanja prednostnih nalog, ki jih predlaga člen 5 uredbe o ESRR prilagoditi ciljem, ki jih predvideva strategija Skupnosti, kajti brez njih ni mogoče izvajati politiko rasti in resnične povezanosti med regijami EU.

Priporočilo 12

Člen 5(2) — doda se nova alinea

Obrazložitev

Področja uporabe, ki jih navajajo uredbe, vključno z veljavno uredbo o ESRR, navajajo primere. Zato mora biti predlagano besedilo jasno in prilagojeno veljavni uredbi, kjer se glasi: .„recimo na naslednjih področjih“. Doda naj se primer trajnostnegar, kajti menimo, da ima poseben pomen.

Priporočilo 13

Člen 5(2) — doda se nova alinea

Obrazložitev

Poleg tega je v okviru prednosti, ki jo namenjamo okolju in preprečevanju tveganj, treba poskrbeti, da so pomoči ESRR lahko deležni tudi ukrepi na področjih vodooskrbe in čiščenja odpadnih voda ter ravnanja z odpadki, kajti na teh področjih težave še niso odpravljene, kar škoduje konkurenčnosti evropskih regij.

Priporočilo 14

Člen 5 (3)

Obrazložitev

Pri pospeševanju dostopa do prometnih in telekomunikacijskih služb ne bi smeli že vnaprej izključevati velikih mestnih središč.

Priporočilo 15

Člen 5(3)(a)

Obrazložitev

Vsi otoki imajo podobne težave, ne glede na njihovo velikost. Vsi otoki so odvisni od morskega in zračnega prometa. Navedena sprememba naj to izraža, kot tudi dejstvo, da se s to težavo soočajo predvsem majhni otoki.

Treba je zagotoviti, da se ne zanemarjajo nekatere vrste pomorskih in zračnih poti v najbolj oddaljenih evropskih pomorskih regijah.

Priporočilo 16

Člen 6(2)(c)

Obrazložitev

Zaradi izčrpnosti je treba vključiti posebne vrste naravnih nesreč.

Priporočilo 17

Člen 6(2)

Obrazložitev

Udeležba regij, ki jih zajemajo konvergenčni cilji in cilji konkurenčnosti ter različna prehodna pravila (statističen učinek in naravni učinek), na enem in istem instrumentu sodelovanja bo vodila do boljše izmenjave izkušenj in pozitivno vplivala na koherenco.

Omrežja naj ne zajemajo samo univerz, ampak tudi druge visokošolske ustanove, ki so podjetjem pogosto bližje. Če že vse regije nimajo univerze, imajo pa zato pogosto vsaj kako visokošolsko ustanovo druge vrste.

Spodbujanje podjetništva, razvoj turizma, informacijsko komunikacijskih tehnologij itd. so idealne oblike sodelovanja za izmenjavo izkušenj in učenje na podlagi le-teh. Regije se lahko pri tem medsebojno spodbujajo, ne meneč se za meje. Iz mednarodnega sodelovanja torej ne smemo izločiti tako pomembnega elementa ekonomije znanja.

Priporočilo 18

Člen 6(3)

Obrazložitev

Odbor podpira predlog Evropske komisije o vzpostavitvi novega cilja, evropskega teritorialnega sodelovanja. Vendar pa novi cilj obsega samo čezmejno in nadnacionalno sodelovanje, ne pa medregionalnega. Slednje bi bilo torej mogoče le v obliki mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj, kot tudi v okviru programov, ki zadevajo druge cilje. Odbor nasprotuje takšni ločitvi treh oblik sodelovanja, ki so se obnesle in ki so bile doslej značilnost evropskega ozemeljskega sodelovanja. V okviru novega cilja bi bilo treba ohraniti sektor za medregionalno sodelovanje. Ta sektor bi financirali posebej.

Možno je, da nekatere regije celotne EU iz cele vrste razlogov čutijo sorodnosti, zato ni mogoče izključiti sodelovanja na precej širokem področju.

Regije se lahko druga od druge učijo, in v tem pogledu meje pogosto nimajo nobenega pomena. Zato naložbenih projektov ni mogoče vnaprej izključevati.

In na koncu: v okviru cilja teritorialne kohezije je zelo pomembno, da ESRR financira mreže sodelovanja o temah, ki zadevajo regije z geografskimi posebnostmi.

Priporočilo 19

Člen 7(a)

Obrazložitev

Treba je hkrati potrditi pravilo, ki se je do zdaj uporabljalo v preteklih in sedanjih programih ESRR, in v okviru kohezijske politike Skupnosti preprečiti nerazumljive razlike v primerjavi s tistim, kar je bilo predvideno v predlogu uredbe o ESS.

Priporočilo 20

Člen 7(d)

Obrazložitev

Upravičenost izdatkov za gradnjo ali obnovo stanovanjskih objektov v okviru konvergenčnega cilja za posebej ranljive skupine in prvo generacijo priseljencev iz držav zunaj Skupnosti se zdi hkrati skladna s cilji evropske kohezijske politike, zlasti socialnimi, in koristna v okviru prispevka, ki ga lahko politika Skupnosti da za rešitev strukturnih težav, povezanih s tokovi priseljencev iz držav zunaj Skupnosti.

Priporočilo 21

Člen 8(1)

Obrazložitev

Priključitev participativnih strategij, omenjenih v predlaganem besedilu, ki se implicitno sklicujejo na nadaljnji prenos iz člena 36(4)(b) predloga splošne uredbe, institucionalnim sistemom držav članic in načelu subsidiarnosti krepi njihovo pravno podlago.

Zaradi ključne vloge mest v regionalnem razvoju je za učinkovitost kohezijske politike in njen prispevek k doseganju lizbonskih in göteborških ciljev pomembno, da se pri financiranju iz strukturnih skladov izrecneje upoštevajo potrebe in razvojne možnosti urbanih območij v regijah. To se lahko doseže s pomočjo ukrepov za trajnostni razvoj mest, ki morajo biti povezani tudi — vendar ne samo — z dejavnostmi na področju prenove mest.

V kontekstu akcij v podporo integriranemu urbanemu razvoju je treba tudi poudariti ukrepe, namenjene pospeševanju inovacij in gospodarstva znanja, določenih na osnovi lizbonskih ciljev.

Priporočilo 22

Člen 9(3)

Obrazložitev

Predvsem je treba vzpostaviti povezavo med pravili usklajevanja, ki je primerno vključeno v predlagano besedilo. To sklicevanje na ukrepe iz člena 25(4)(c) (nacionalni referenčni okvir) krepi njegov pomen.

Države članice in regije se zdi primerno omeniti zaradi skladnosti z izrazi, uporabljenimi na začetku odstavka v besedilu, ki ga je predlagala Komisija.

Predlog spremembe na koncu odstavka zadeva predvidevanje tipičnih mehanizmov „pravnega reda Skupnosti“, ki imajo nalogo krepitve.

Priporočilo 23

Člen 11

Obrazložitev

Poseben program bi moral upoštevati ne le stroške delovanja, pač pa tudi vlaganja, ki so potrebna zaradi oddaljenosti teh regij. Velja omeniti, da bodo nekatere skrajno oddaljene regije kmalu izstopile iz sedanjega Cilja 1, vendar pa bodo še naprej potrebovale vlaganja zaradi svojega obrobnega položaja, ki so se doslej financirala v okviru kohezijske politike.

Priporočilo 24

Člen 12(6)

Obrazložitev

Tudi v okviru cilja „teritorialnega sodelovanja“ je nujno, da države članice uporabijo pravila o partnerstvu, predvsem z regionalnimi in lokalnimi javnim upravami (na primer, nepojmljivo je zasnovati in izvesti programe čezmejnega sodelovanja brez intenzivnega sodelovanja čezmejnih lokalnih skupnosti ali mest od faze predloga naprej, kadar gre za podporo ali spodbujanje evropskih mrež mest). Torej se zdi primerno in koristno za uspeh operativnega programa predvideti, da morajo predlogi operativnih programov, da bi jih Evropska komisija sprejela, brezpogojno pokazati, kako so zadevne države članice uporabile omenjena pravila in kako jih nameravajo uporabiti v fazi izvajanja.

Priporočilo 25

Člen 12 — doda se nov odstavek

Obrazložitev

Treba je zagotoviti tako sodelovanje regionalnih oblasti v programih čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja.

Priporočilo 26

Člen 14(3)

Obrazložitev

Glede na vlogo regij in lokalnih skupnosti, ki je dala pozitivne izkušnje v okviru INTERREG A, B in C, se zdi skladno z načeloma partnerstva in subsidiarnosti, da države članice zagotovijo sodelovanje enega ali drugega javnega subjekta, odvisno od primera, v delegaciji v odboru za spremljanje operativnega programa.

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 318 z dne 22.12.2004, 1. str.

(2)UL C 51 z dne 22.2.1999, 1. str.

----

----

Mnenje Odbora regij o Kohezijskem skladu

(2005/C 231/03)

ODBOR REGIJ je,

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Kohezijskega sklada (COM (2004) 494 final — 2004/0166 (AVC);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 15. julija 2004, da se po prvem odstavku člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z njim posvetuje o tej zadevi;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 26. maja 2004, da komisiji za politiko ozemeljske kohezije naroči, naj sestavi mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94, s katero je bil ustanovljen Kohezijski sklad in ki sta jo naknadno dopolnili uredbi (ES) št. 1264/ 99 in (ES) 1265/99;

ob upoštevanju drugih predlogov uredb Evropske komisije o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004) 492 final, 2004/0163 (AVC) ter Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), COM(2004) 495 final — 2004/0167 (COD);

ob upoštevanju svojega mnenja o Tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji (CdR 120/2004 fin) (1);

ob upoštevanju svoje napovedi o upravljanju in poenostavitvi strukturnih skladov po letu 2006 CdR 389/2002 fin (2);

ob upoštevanju svojega mnenja, ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela dne 4. februarja 2005 (Poročevalec: g. Antonio PAIVA, predsednik občinske skupščine Tomar (PT, EPP) (CdR 234/2004 rev. 1);

mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 13. aprila).

1.   Stališča Odbora regij

ODBOR REGIJ:

2.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

Nova uvodna izjava 5

Razlog

Strukturni skladi, predvsem Kohezijski sklad, so pomembno orodje za zmanjševanje in odpravljanje socialne izključenosti ranljivih skupin, na primer pri odstranjevanju ovir za invalidne osebe na vseh življenjskih področjih, predvsem s pospeševanjem in oblikovanjem dostopnega fizičnega okolja za invalidne osebe v povezavi z informacijskimi komunikacijskimi tehnologijami, prometom in grajenim okoljem.

Priporočilo 2

Člen 2 — točka 1

Obseg pomoči

Razlog

Predvsem najbolj oddaljene regije Evropske unije potrebujejo te povezave za zmanjšanje osamitve od evropske celine in za zagotovitev dostopa do vseevropskega omrežja.

Priporočilo 3

Člen 3 — točka 1

Pravila o upravičenosti izdatkov

Razlog

V sedanjem Kohezijskem skladu je DDV upravičen in ni razloga za strožja pravila od sedanjih.

Priporočilo 4

Člen 2 — točka 1

Pogoji za dostop do pomoči iz Sklada

Razlog

Člen 4 bi moral nadomestiti nov odstavek, v katerem bi morale biti navedene države članice, upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada.

Če člen 4 ostane, kot to predlaga Evropska komisija, bo država članica, upravičenka do sredstev iz Kohezijskega sklada, oškodovana dvakrat. Ena od kazni je podobna kazni, ki se naloži kateri koli drugi državi članici EU s čezmernim javnofinančnim primanjkljajem. Druga kazen bo ukinitev sredstev iz Kohezijskega sklada za to državo članico.

Čeprav je razumljivo, da morajo države članice, upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada, izpolnjevati pogoje ekonomske konvergence, bo ukinitev Kohezijskega sklada državi članici, katere BNP je že tako pod povprečjem Skupnosti, povzročila še večje težave.

Še več, ni jasno, ali se ukinitev nanaša na nove projekte, odobrene po 1. januarju leta, ki sledi sklepu, pa tudi, kakšna je usoda tistih, ki so bili odobreni pred tem datumom.

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL ES 318, z dne 22. 12. 2004, t.1

(2)UL 2003/C 256/01.

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev

in o

beli knjigi o reviziji Uredbe (EGS) št. 4056/86 o določitvi pravil konkurence ES v pomorskem prometu

(2005/C 231/04)

Odbor regij —

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (COM(2004) 654 final; 2004/0240 (COD)) in bele knjige o reviziji Uredbe (EGS) št. 4056/86 o določitvi pravil konkurence ES v pomorskem prometu (COM(2004) 675 final);

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 2. decembra 2004, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 in členom 80 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tem posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 3. novembra 2004, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izboljšanju kakovosti pristaniških storitev: osrednji vidik za evropski promet in predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (COM(2004) 35 final, vključno s spremenjenim predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (ki ga je predložila Komisija v skladu členom 250(2) Pogodbe ES) (COM/2002/0101 final));

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 20. septembra 2001 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izboljšanju kakovosti pristaniških storitev: osrednji vidik za evropski promet (CdR 161/2001 final) (1);

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. septembra 2001 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (CES 1495/2001);

ob upoštevanju poročila stalnega odbora držav EFTE z dne 2. maja 2002 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev;

ob upoštevanju skupnega osnutka z dne 22. oktobra 2003, potem ko je spravni odbor odobril člen 251(4) Pogodbe ES, ki zadeva Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (PE-CONS 3670/03 — C5-0461/2003 — 2001/0047(COD));

ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v spravnem odboru z dne 4. novembra 2003 o skupnem besedilu, ki ga je spravni odbor odobril za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev (A5-0364/2003);

ob upoštevanju svojega mnenje z dne 29. septembra 2004 (CdR 163/2004 fin) (2) o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti v pristaniščih (COM(2004) 76 final);

ob upoštevanju Direktive Komisije 2000/52/ES z dne 26. julija 2000, ki spreminja Direktivo 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji;

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) 4056/86 z dne 22. decembra 1986 o podrobnostih uporabe členov 85 in 86 [danes člena 81 in 82] Pogodbe na področju pomorskega prometa, ki je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 1/2003 z dne 16. decembra 2002;

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Lizboni od 23. do 24. marca 2000, ki Komisijo pozivajo k „pospešitvi liberalizacije na področju plina, elektrike, poštnih storitev in transporta“;

ob upoštevanju bele knjige z dne 12. septembra 2001 o evropski prometni politiki do 2010: postavitev smernic za prihodnost (COM(2001) 370 final);

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 823/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med družbami za linijske prevoze (konzorciji);

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe;

ob upoštevanju poročila sekretariata Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 16. aprila 2002 o konkurenčni politiki v linijskem prometu;

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Komisije iz marca 2003 o reviziji Uredbe (EGS) 4056/86 o podrobnostih uporabe členov 81 in 82 Pogodbe na področju pomorskega prometa;

ob upoštevanju prejetih prispevkov („received comments“) za revizijo Uredbe (EGS) 4056/86 glede na posvetovalni dokument Komisije;

ob upoštevanju poročila Univerze Erasmus iz Rotterdama z dne 12. novembra 2003 o njeni podpori pri obravnavi prejetih prispevkov glede na posvetovalni dokument Komisije o reviziji Uredbe (EGS) 4056/86;

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo pri reviziji Uredbe (EGS) 4056/86 iz decembra 2003;

ob upoštevanju dokumenta Evropskega združenja za linijske zadeve (ELAA) o reviziji Uredbe 4056/86: predlog za novo pravno ureditev, z dne 6. avgusta 2004;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 485/2004 rev. 1), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 4. februarja 2005 (poročevalec: gospod Rolf Harlinghausen, član evropskega odbora hamburškega parlamenta (DE/ELS);

ob upoštevanju naslednjih razlogov,

je mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 13. aprila).

I.   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniških storitev

1.   Splošne ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

Posamezni vidiki predloga direktive

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

II.   Bela knjiga o reviziji Uredbe (EGS) št. 4056/86 o določitvi pravil konkurence ES v pomorskem prometu

3.   Splošne ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

4.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)  UL ES dne 22.1.2002, str.3

(2)UL C 43 z dne 18.2.2005, str.26

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prvem letnem poročilu o migraciji in integraciji

(2005/C 231/05)

Odbor regij je,

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prvem letnem poročilu o migraciji in integraciji (COM (2004) 508 final);

OB UPOŠTEVANJU sklepa Komisije z dne 16. julija 2004, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za mnenje o tej temi;

OB UPOŠTEVANJU sklepa svojega predsednika z dne 3. novembra 2004, da komisijo za zunanje odnose zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

OB UPOŠTEVANJU priročnika o integraciji za snovalce politike in strokovne sodelavce, ki ga je izdala Evropska komisija (generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost) novembra 2004;

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o politiki priseljevanja (sporočilo Komisije o skupni politiki na področju nelegalnega priseljevanja (COM(2001) 627 final)) in azilni politiki (predlog direktive Sveta o minimalnih standardih za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki zaradi drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito (COM(2001) 510 final — 2001/0207 (CNS)), sprejetega 16. maja 2003 (CdR 93/2002 fin) (1);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o zeleni knjigi o politiki Skupnosti pri vračanju nezakonitih priseljencev (COM(2002) 175 final), sprejetega 20. novembra 2002 (CdR 242/2002 fin) (2);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o spremenjenem predlogu direktive Sveta o pravici do ponovne združitve družine (COM(2002) 225 final — 1999/0258 CNS), sprejetega 20. novembra 2002 (CdR 243/2002 fin) (3);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o predlogu direktive Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi študija, poklicnega usposabljanja ali prostovoljnega dela (COM(2002) 548 final — 2002/0242 CNS), sprejetega 9. aprila 2003 (CdR 2/2003 fin) (4);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o imigraciji, integraciji in zaposlovanju (COM(2003) 336 final), sprejetega 12. februarja 2004 (CdR 223/2004 fin);

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o predložitvi predloga direktive in dveh predlogov priporočil o dovolitvi vstopa državljanom tretjih držav, ki prihajajo z namenom opravljanja znanstvenih raziskav v Evropski skupnosti COM(2004) 178 final — 2004/0061 (CNS) — 2004/0062 (CNS) — 2004/0063 (CNS), sprejetega 17. novembra 2004 (CdR 168/2004 fin);

OB UPOŠTEVANJU svojega osnutka mnenja (CdR 339/2004 rev. 1), ki ga je komisija za zunanje odnose sprejela 3. decembra 2004 (poročevalec: g. Aldo ISKRA, mestni svetnik (Švedska, EPP));

KER to prvo letno poročilo prikazuje podobo migracijskih teženj v Evropi, obravnava in analizira spremembe, ki so se pojavile na področju priseljevanja, ter opisuje ukrepe na nacionalni in evropski ravni v zvezi s sprejemanjem in integracijo;

KER bo poročilo oblikovalo novo orodje za proučevanje razvoja skupne politike priseljevanja;

KER bo staranje prebivalstva in zmanjšanje števila prebivalstva, sposobnega za delo, verjetno povečalo imigracijske tokove, ki bodo postali vedno bolj pomembni za izpolnjevanje potreb razširjene Unije;

KER je Evropski svet v Solunu poudaril potrebo po oblikovanju skupnega evropskega okvira za vzpostavitev nacionalnih politik, in predvidel opredelitev skupnih temeljnih načel, da bi spodbudil oblikovanje tega okvira;

mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 13. aprila).

1.   Stališča Odbora regij

Položaj priseljencev na trgu dela

Demokratični vidiki integracijske politike

2.   Priporočila Odbora regij

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 278 z dne 14.11.2002, str. 44.

(2)UL C 73 z dne 26.3.2003, str. 13.

(3)UL C 73 z dne 26.3.2003, str. 16.

(4)UL C 244 z dne 10.10.2003, str. 5.

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija povezav med legalnimi in nelegalnimi migracijami

(2005/C 231/06)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Študija povezav med legalnimi in nelegalnimi migracijami (COM(2004) 412 final);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 4. junija 2004, da v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora z dne 5. aprila 2004, da komisijo za zunanje odnose zadolži, da pripravi mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(2)(b) Pogodbe;

ob upoštevanju sklepov predsedstva o haaškem programu Krepitev območja svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji ter zlasti posebnih usmeritev v zvezi z azilom, migracijami in mejno politiko (str. 1.2) in zunanje razsežnosti azila in migracij (str. 1.6);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju (COM(2003) 336 final, CdR 223/2003 fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja (CdR 168/2004 fin), sprejetega 17. novembra 2004, o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o predložitvi predloga za direktivo in dveh predlogov za priporočilo o dovolitvi vstopa državljanom tretjih držav, ki prihajajo z namenom opravljanja znanstvenih raziskav v Evropski skupnosti COM(2004) 178 final — 2004/0061 (CNS) — 2004/0062 (CNS) — 2004 0063 (CNS);

ob upoštevanju drugih mnenj Odbora regij, ki posebej obravnavajo begunsko politiko (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5));

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 337/2004 rev.1), ki ga je 7. februarja 2005 sprejela komisija za zunanje odnose (poročevalec: svetnik Keith Brown, član sveta grofije Clackmannshire (UK/UEN-EZ);

na plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 13. aprila) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

a.   Skupna ocena

b.   Ponovna krepitev svetovanja in informiranja na ravni EU

c.   Razvoj novih političnih pobud v okviru skupne evropske politike priseljevanja

Legalna migracija

Nelegalna migracija

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 13. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 109, 30.4.2004, str. 46-49

(2)UL C 19, 22.1.2002, str. 20-22

(3)UL C 107, 3.5.2002, str. 85-88

(4)UL C 278, 14.11.2002, str. 44-48

(5)UL C 23, 27.1.2004, str. 30-32

(6)  Odziv na izziv – lizbonska strategija za gospodarsko rast in zaposlovanje – poročilo skupine na visoki ravni pod predsedstvom Wima Koka, str. 13 (november 2004)

(7)  Kok: str. 13

(8)  Odbor Zgornjega doma za Evropsko unijo: Politika Skupnosti v zvezi z nelegalnim priseljevanjem (House of Lords Select Committee on European Union: „A Community Policy on Illegal Immigration“), seja 2001-2002: 37. poročilo

(9)  Poročilo Zgornjega doma: odstavek 112

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o nadzorovanem vstopu oseb v EU, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ter krepitvi zmogljivosti zaščite v izvornih regijah: izboljšanje dostopa do trajnih rešitev

(2005/C 231/07)

ODBOR REGIJ je,

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o nadzorovanem vstopu oseb v EU, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ter krepitvi zmogljivosti zaščite v izvornih regijah: izboljšanje dostopa do trajnih rešitev COM (2004) 410 final;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 25. avgusta 2004, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 5. aprila 2004, da komisijo za zunanje odnose zadolži za oblikovanje mnenja o tej temi;

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(2)(b) Pogodbe;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, zlasti členov II-61, II-78, II-79 in III-266, III-267 in III-268;

ob upoštevanju Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, ki jo dopolnjuje Newyorški protokol z dne 31. januarja 1967;

ob upoštevanju sklepov predsedstva o haaškem programu: krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, in zlasti posebnih smernic na področju azila, migracij in obmejne politike (točka 1.2) ter zunanje razsežnosti azila in migracij (točka 1.6);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju (COM(2003) 336 final, CdR 223/2003 fin (1));

ob upoštevanju svojih mnenj, ki posebej obravnavajo begunsko politiko (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5));

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 338/2004 rev. 1), ki ga je komisija za zunanje odnose sprejela 7. februarja 2005 (poročevalec: g. Sértő-Radics, župan občine Uszka (HU/ELDR));

mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila).

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 14. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 109, z dne 30.4.2004, str.46-49.

(2)UL C 19, z dne 22.1.2002, str.20-22.

(3)UL C 107, z dne 3.5.2002, str.85-88.

(4)UL C 278, z dne 14.11.2002, str.44-48.

(5)UL C 23, z dne 27.1.2004, str.30-32.

----

----

Mnenje Odbora regij sporočilu Komisije o Evropski sosedski politiki -strateški dokument

(2005/C 231/08)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Evropska sosedska politika: strateški dokument (COM(2004) 373 final);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 13. maja 2004, da se bo o tem posvetovala v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 15. junija 2004, da komisijo za zunanje odnose zaprosi za oblikovanje mnenja na to temo;

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu o predlogih Komisije za akcijske načrte v skladu z Evropsko sosedsko politiko (COM(2004) 795 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga morajo sprejeti Evropska skupnost in njene države članice v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom, ki ustanavlja zvezo med Evropskimi skupnostmi in državami članicami na eni strani ter Hašimidsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Jordanija (COM(2004) 796 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga mora sprejeti Evropska skupnost v okviru skupnega odbora, ustanovljenega z začasnim pridružitvenim sporazumom o trgovini in sodelovanju, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Palestinska uprava (COM(2004) 789 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga morajo sprejeti Evropska skupnost in njene države članice v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom, ki ustanavlja zvezo med Evropskimi skupnostmi in državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (COM(2004) 792 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga morajo sprejeti Evropska skupnost in njene države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju, ki med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani ustanavlja partnerstvo, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Ukrajina (COM(2004) 791 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga morajo sprejeti Evropska skupnost in njene države članice v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom, ki ustanavlja zvezo med Evropskimi skupnostmi in državami članicami na eni strani ter državo Izrael na drugi strani, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Izrael (COM(2004) 790 final);

ob upoštevanju predloga za sklep Sveta o stališču, ki ga morajo sprejeti Evropska skupnost in njene države članice v okviru Sveta za sodelovanje, ustanovljenega s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju, ki med Evropsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter republiko Moldavijo na drugi strani ustanavlja partnerstvo, v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Moldavija (COM(2004) 787 final);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Gradnja naše skupne prihodnosti — izzivi politike in proračunska sredstva razširjene Unije 2007–2013 (COM(2004) 101 final);

ob upoštevanju predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta s splošnimi določbami za oblikovanje evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (COM(2004) 628 final);

ob upoštevanju sporočila Komisije: Oblikovanje pogojev za nov sosedski instrument (COM(2003) 393 final);

ob upoštevanju poročila Evropskega parlamenta o razširjeni Evropi — sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi (COM(2003) 104 — 2003/2018(INI));

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Razširjena Evropa — sosedstvo: nov okvir za odnose EU z njenimi vzhodnimi in južnimi sosednjimi državami (CdR 175/2003) (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o predvidevanjih o Evro-mediteranskem partnerstvu in lokalnih in regionalnih oblasteh: potreba po usklajevanju in posebnem instrumentu za decentralizirano sodelovanje (CdR 327/2003 fin (2));

ob upoštevanju svojega mnenja o lokalnem in regionalnem upravljanju v Rusiji in razvoju sodelovanja med EU in Rusijo (CdR 105/2004);

ob upoštevanju svojega mnenja o severni razsežnosti — drugi akcijski načrt 2004-2006 (CdR 102/2003 fin (3));

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja o sporočilu Komisije svetu in Evropskemu parlamentu: Gradnja naše skupne prihodnosti — izzivi politike in proračunska sredstva razširjene Unije 2007–2013 (CdR 162/2004 rev. 3) (poročevalec: svetnik Sir Albert Bore, mestni svet Birminghama (UK, PES);

ob upoštevanju svojega menja (CdR 336/2004 rev. 1), ki ga je 7. februarja 2005 sprejela komisija za zunanje odnose (poročevalec: Lord Hanningfield, svet grofije Essex (UK/EPP));

na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

1.1   Splošne pripombe o Evropski sosedski politiki

Odbor regij

1.2   Lokalna in regionalna razsežnost Evropske sosedske politike:

Odbor regij

1.3   Geografski obseg

Odbor regij

1.4   Akcijski načrti

Odbor regij

1.5   Evropski sosedski instrument

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 14. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 23 z dne 27.1.2004, str. 36

(2)UL C 121 z dne 30.4.2004, str. 18-25

(3)UL C 23 z dne 27.1.2004, str. 27

(4)  Evropska sosedska politika Strateški dokument, 12. 5. 2004, str. 11

----

Priloga A

Lokalna in regionalna uprava v državah iz ESP

Belorusija

Država je razdeljena na 6 voblasti in eno občino. Belorusija ima tritirni sistem lokalne uprave. Ta se deli na območne, okrožne, mestne in vaške sovjete (svete) ter sovjete naselij. Območni sovjeti so enote na najvišji ravni, ki usmerjajo dejavnost okrožnih sovjetov, ki nato usmerjajo mestne in vaške sovjete ter sovjete naselij. Predstavnike v sovjete se voli vsaka štiri leta. Sovjeti „usklajujejo delovanje celotnega sistema lokalne samouprave, v okviru svojih organov izvajajo javno, gospodarsko in socialno kulturno izgradnjo, skrbijo za naravne vire, posest in objekte v družbeni lasti, varstvo okolja itd.“ (1)

Moldavija

V moldavski politiki prevladujejo napetosti med centralno vlado in separatisti na območju Transnistrijana in Gagauzije. Etnične, socialne, gospodarske in kulturne razlike med Moldavci, Rusi, Ukrajinci in Gagauzi so dosegle višek leta 1990, ko je bila moldavščina razglašena za nacionalni jezik. Obe območji sta razglasili neodvisnost od Moldavije. Gagauzija je dobila poseben ustavni status, kar je ustavilo največji spor med separatisti in centralno vlado. Na pogajanjih, ki jih je omogočila Rusija, OVSE in Ukrajina nista mogli rešiti spora med Transnistrijem in Moldavijo.

Zadnje lokalne in regionalne volitve so potekale maja in novembra 2003 in naj bi izpolnjevale osnovne mednarodne standarde.

Zakonodaja je marca 2003 lokalno upravo ponovno organizirala tako, kot je bila v času Sovjetske zveze. Država je danes razdeljena na 33 „rajonov“, ki so nadomestili dvanajst območnih „judet“ (okrajev). * Natančneje povedano, bilo je devet „judet“, ena občina, ena avtonomna ozemeljska enota in ena ozemeljska enota. Reorganizacijo je predlagal manifest ponovno izvoljene komunistične partije iz leta 2001 in odraža partijsko območno organizacijo. Komunistična partija je doživela številne kritike, ker je reorganizirala lokalno upravo, da bi utrdila svoj položaj večinske vladajoče stranke in si zagotovila prednost na volitvah lokalne uprave. (2).

Ukrajina:

Ukrajina je razdeljena na 24 oblasti, eno avtonomno republiko in dve občini s statusom oblasti. Ta razdelitev je zastarela in je ostala iz sovjetske dobe. Oblasti se naprej delijo na „rade“ (svete). Predstavniki v rade se volijo na okrožnih volitvah za en mandat. Te volitve ponavadi niso poštene — vodje okrožnih in območnih uprav, ki jih imenuje predsednik, se pogosto vmešavajo v lokalne volitve. Opozicijske stranke so „zahtevale uvedbo proporcionalnega sistema za območne in okrožne volitve, da bi se preprečil prevladujoč položaj ‚nestrankarske‘ birokracije.“ (3)

Območne volitve, ki so potekale po parlamentarnih volitvah leta 2002, niso izpolnjevale mednarodnih standardov, vendar se stanje izboljšuje. Na primer, „med županskimi volitvami v Mukachevi aprila 2004 so predstavniki OVSE zabeležili napad na volišče, zastraševanje in fizičen napad na opazovalca, ki so ga morali odpeljati na zdravljenje v bolnišnico. Poročalo se je tudi o drugih težavah, kot so tatvine volilnih skrinjic, izid volitev pa je bil že na daleč videti ponarejen.“ (4) Lokalne volitve v Odessi in Poltavi maja in junija 2004 so kljub težavam z registracijo volivcev pomenile izboljšanje. Očitno je, da lokalna uprava še ni popolnoma demokratična.

Rusija

Rusija je razdeljena na 49 oblasti, 21 republik, 10 avtonomnih okrožij, 6 območij, dve zvezni mesti in eno avtonomno oblast. Ali pa je razdeljena na 89 upravnih enot, 21 nacionalnih upravnih enot (nacionalnih republik), 66 ozemeljskih enot in dve zvezni mesti. (5) Lokalna uprava v Ruski federaciji si še naprej prizadeva za decentralizacijo, ki je sledila razpadu Sovjetske zveze. Po prehodu v zvezno državo so številne nacionalne republike dobile več pristojnosti od drugih zveznih enot. Tako je na primer zakonodaja nacionalnih republik pogosto v nasprotju z zvezno zakonodajo.

Predsednik Putin je leta 2000 uvedel program reform za odpravo neučinkovitosti v organizaciji lokalne uprave. Po tem programu je Rusija po združitvi različnih zveznih enot razdeljena na sedem večjih območij. Za vsako zvezno enoto je bil uveden institut izvršnega predstavnika predsednika Ruske federacije. Prvi cilj tega programa je povečanje učinkovitosti javne uprave ter razvoj lokalne uprave „kot najpomembnejše institucije civilne družbe in zagotovitev odgovorne vlade.“ (6)

Po terorističnem napadu v Beslanu septembra 2004 je predsednik Putin napovedal korenito reformo na področju volitev 89 območnih guvernerjev države. Ti v prihodnje ne bodo več izvoljeni na neposrednih volitvah, temveč jih bo imenoval predsednik, potrdila pa območna zakonodajna telesa. Oktobra 2004 je državna duma potrdila ta načrt.

Alžirija

Alžirija je razdeljena na 48 departmajev (vilajahov), vsak ima svoj izvoljen lokalni svet, ki opravlja nalogo glavnega upravnega organa. Zadnje lokalne volitve so potekale oktobra 2002. Udeležba na volitvah je ponavadi približno 50-odstotna, zmanjšujejo pa jo številni območni spori med centralno vlado in berberskimi uporniki. (7) Premalo je lokalne avtonomije, guvernerji so podrejeni neposredno ministru za notranje zadeve. Decentralizacija na ravni departmajev je bila učinkovita na področju upravljanja lokalne infrastrukture in zagotavljanja lokalnih storitev. (8)

Egipt

Egipt je razdeljen na 26 provinc (muhafazatov). Centralna vlada ima zaradi sistema političnih imenovanj od zgoraj navzdol v organih lokalne uprave veliko pristojnosti. „Uprava je bila na vsaki ravni organizirana tako, da so skupaj delovali predstavniški sveti in izvršni organi, ki jih imenuje vlada, na čelu pa so bili guvernerji, območni častniki oziroma župani.“ (9) Lokalna uprava je pri izvajanju vladnih storitev neučinkovita.

Decentralizacija je dobila nov zagon pod predsednikom Sadatom. Lokalnim upravam so bile dodeljene pristojnosti za povečanje davkov, vendar so morale velike vsote denarja porabiti za vladne programe in so pogosto zašle v dolgove. Spodbujalo se jih je tudi, da sklenejo partnerstva z zasebnimi podjetji, ki so podpirala odnose med centralno vlado in bogato elito države. Pod Mubarakom se decentralizacija nadaljuje, lokalne uprave pa se več ukvarjajo z lokalnimi vprašanji in manj s centralno politiko. Lokalna uprava se uporablja tudi kot sredstvo nadzora. „Okrožna policijska postaja je držala v ravnovesju veljake, ki so bili prek sistema lokalne uprave (župan in svet) vključeni v režim.“ (10)

Izrael:

Izrael je razdeljen na šest okrožij (mehozov). Okrožja se delijo naprej na 14 podokrožij, na čelu vsakega je okrožni komisar, ki ga imenuje ministrski predsednik. Okrožni komisarji so pristojni za ocenjevanje politike okrožnih svetov in sprejem nacionalne zakonodaje v okrožju. Člani občinskih in lokalnih svetov se volijo po proporcionalnem sistemu, liste strank in župana pa izvolijo neposredno volivci v posebnih občinah. Lokalna uprava je pristojna za upravljanje dobrin v splošni rabi in pobiranje lokalnih davkov. (11)

Jordanija:

Jordanska lokalna uprava odraža dejstvo, da je oblast v rokah kralja in njegove vlade. Država je razdeljena na dvanajst provinc, na čelu vsake je imenovani komisar. Province so naprej razdeljene na upravna podobmočja. Podobmočja vključujejo mesta, vasi in občine. Večje občine imajo izvoljene okrožne svete in izvoljene župane. Okrožne uprave so v bistvu posredniki politike in zakonodaje centralne vlade. (12) Občinske in območne uprave so pri dodelitvi finančnih sredstev ter upravljanju javnih služb in infrastrukture odvisne od centralne vlade, kar njihove zmožnosti omejuje na obravnavanje lokalnih zadev. Hitra urbanizacija pritiska na lokalne uprave in občine, da zagotovijo ustrezne storitve. Nedavna decentralizacija je potekala predvsem v obliki privatiziranja podjetij v državni lasti. (13)

Libanon:

Libanonska lokalna uprava je trenutno negotova, saj skuša centralna vlada po šestnajstletni državljanski vojni državo na novo zgraditi. Centralna vlada je prevzela lokalno upravo kot sredstvo za ohranjanje nadzora med vojno. Razprava o močni centralni vladi ali decentralizirani državi bo vplivala na razvoj lokalne uprave v prihodnjih letih. (14) Centralna vlada se je okrepila zaradi stalnega vmešavanja Sirije v libanonske zadeve. Zaradi politične nestabilnosti države vlada decentralizacijo v praksi slabo podpira. (15)

Libanon je razdeljen na šest provinc, ki se delijo naprej na upravne občine. Prve lokalne volitve po 35 letih so potekale leta 1998. „Udeležba na volitvah je bila visoka, povprečno 60- do 70-odstotna. V Bejrutu je volilo samo 30 % volilnih upravičencev, čemur naj bi bil vzrok mišljenje volivcev, da je bil izid očiten. Za goljufije in nasilje je bilo malo dokazov. Volitve pomenijo nadaljnji korak pri obnovi države po spopadu.“ (16) Lokalne uprave so pri dodelitvi sredstev odvisne od centralne vlade, kar omejuje njihove možnosti za obravnavanje lokalnih zadev.

Libija:

V preteklosti so Libijo sestavljala različna območja, ki so se pod kraljem Idrisom povezala v federacijo. To federacijo je leta 1963 nadomestil unitarni sistem. Deset komisariatov je v bistvu pomenilo podaljšek centralne vlade. Po Gadafijevi revoluciji leta 1969 so se lokalne upravne enote dodatno povezale, kar je centralni vladi omogočilo boljši nadzor. Podnacionalna vlada je v glavnem še naprej delovala bolj kot hierarhični sistem upravnih povezav s centralno vlado in manj kot sredstvo za zastopanje ali udeležbo ljudstva. (17) Po Svetovni knjigi dejstev CIE trenutno lokalno vlado sestavlja 25 občin (opomba: 25 občin je morda nadomestilo 13 območij).

Decentralizacija se srečuje s številnimi ovirami. Izvoz nafte je glavni sestavni del libijskega gospodarstva, njegovi prihodki pa pomagajo podpirati vlado. „Močno centralizirana porazdelitev naftnih dobičkov v Libiji je oslabila prizadevanja za decentralizacijo.“ (18) Čeprav libijska zakonodaja zagotavlja lokalnim upravam pristojnosti na področju izobraževanja, gospodarstva in skupnosti, pa lokalno politiko dejansko določa centralna vlada. „Libija ima po zakonu enega od politično najbolj decentraliziranih sistemov v arabski regiji. Ustanove lokalne uprave segajo na področje izobraževanja, gospodarstva in skupnosti. Dejansko pa pristojnosti teh ustanov določa centralno vodstvo. Civilna družba in vse nevladne politične organizacije se dejavno zatirajo, zato je malo političnega sodelovanja od spodaj navzgor. Številni pripadniki elite, ki bi po pričakovanjih lahko zasedli vodilna mesta v lokalni upravi, bivajo v tujini.“ (19)

Maroko:

Decentralizacija se je začela v 60. letih prejšnjega stoletja kot odgovor na vse večje socialne pritiske. „Decentralizacijo najbolj omejujejo predvsem neusklajenost na različnih vladnih ravneh ter skromne zmogljivosti organizacij civilne družbe in lokalnih uprav.“ (20) Največja ovira za razvoj lokalne uprave je močna maroška centralna vlada in pomanjkanje demokracije na lokalni ravni. Še vedno je močna ustavna monarhija, ki se počasi razvija v parlamentarni sistem. Parlament se voli na demokratičnih volitvah, zadnje volitve, ki so potekale leta 2002, pa so bile najbolj svobodne in poštene volitve v regiji. (21)

Država ima 37 provinc in dve wilayi, „v okviru decentralizacijske/regionalizacijske zakonodaje, ki jo je sprejelo zakonodajno telo leta 1997, pa je bilo vzpostavljenih 16 novih območij (navedena v nadaljevanju).“ Vsako provinco vodi skupščina, ki jo izvolijo občinski sveti. Lokalne uprave nadzorujejo infrastrukturo in lokalne storitve. Pogosto so omejene zaradi pomanjkanja sredstev, ker nimajo dovolj finančne avtonomije. Zadnje lokalne volitve so potekale leta 1997, ki so jih opozicijske stranke ocenile kot goljufijo. (22)

Sirija

Sirija je razdeljena na 14 provinc, „na čelu katerih so guvernerji, ki jih imenuje minister za notranje zadeve. Ti guvernerji so podrejeni neposredno predsedniku. Guvernerji nadzorujejo provincialne vladne urade ter lokalne urade ministrstev in podjetij v državni lasti. Provincam v padajočem vrstnem redu sledijo okrožja, okraji in vasi. Te upravne enote vodijo lokalno izvoljeni upravni sveti, čeprav so dejansko zelo odvisne od centralnega vodstva.“ (23) Široko zasnovana državna uprava Sirije in njena zgodovina močnega centralnega vodstva zavirata razvoj organizacije lokalne uprave. Uprava je pri odločanju odvisna od majhne skupine posameznikov na vrhu. Zadnje lokalne volitve so potekale leta 1999. (24) Pod ministrskim predsednikom Mirujem so se začeli izvajati nekateri programi decentralizacije, vendar pa bo decentralizacija verjetno potekala počasi, če se ne bo hkrati razvijala tudi lokalna demokracija.

Tunizija

Tunizija ima visoko centralizirano vlado, ki ni dovzetna za pojem decentralizacije. V politiki prevladujeta vladajoči Rassemblement Constitutionnel Democratique (RCD) in predsednik Ali, ki je na oblasti že od leta 1987. Tradicija centralnega planiranja vključuje gospodarstvo pod vladnim nadzorom. Z ustanovitvijo občinskih svetov so bili narejeni nekateri koraki v smeri decentralizacije, vendar se ti ne razvijajo dosledno po vsej državi in so predvsem orodje v rokah centralne vlade.

Tunizija je razdeljena na 24 provinc, na čelu katerih so guvernerji, ki jih imenuje vlada. Province imajo zakonodajne skupščine, ki jih sestavljajo izvoljeni in imenovani člani. Večina podeželskih območij nima organov lokalne uprave, zato ima centralna vlada nadzor nad fiskalno politiko in obdavčitvijo. „Zaradi pomanjkanja sredstev so številne lokalne uprave neučinkovite. Ker lokalna organiziranost v Tuniziji ni enotna ali standardizirana, so se nekatere lokalne uprave prebile naprej, medtem ko druge ostajajo na repu razvoja.“ (25) Zadnje lokalne volitve so potekale leta 2002, večino sedežev pa so dobili kandidati RCD.

Nadaljnji razvoj lokalnih uprav se podpira na lokalni in vladni ravni. Organizacije civilne družbe si prizadevajo za večje sodelovanje pri lokalnih zadevah. Vlada vidi v tem priložnost za sprostitev političnih napetosti in ohranitev politične stabilnosti. Začela je tudi izvajati načrte regionalnega razvoja za vzpostavitev nove infrastrukture in decentralizacijo upravljanja infrastrukture. (26)

Armenija

Armensko politiko označuje spopad z Azerbajdžanom za Gorski Karabah, ki je večinoma poseljen z armenskim prebivalstvom. Armenija je razdeljena na enajst upravnih enot. Zadnje lokalne volitve so potekale novembra 1996. Kljub dejstvu, da so predsedniške volitve mnogi označili za nepoštene, kar je povzročilo nasilne spopade med protestniki in policijo, so bile te volitve po mnenju opazovalcev Sveta Evrope svobodne in poštene. (27) Lokalne uprave so samo podaljšek centralne vlade za izvajanje politike. (28) Nebrzdana korupcija in šibek političen sistem omejujeta razvoj organizacij lokalne uprave.

Azerbajdžan

Zaradi spopada z Armenijo za Gorski Karabah Azerbajdžan še naprej trpi gospodarske in politične posledice. Njegove vire omejujejo izguba ozemlja in potrebe po zagotavljanju oskrbe za več kot 800.000 beguncev. Čeprav ima Azerbajdžan bogate rezerve nafte, te niso dobro razvite. Zaradi številnih težav z nacionalno vlado, kamor spadajo goljufije na volitvah, korupcija ter zlom opozicijskih strank in javnih glasil, se zdi lokalna uprava dokaj nerazvita in neučinkovita. Azerbajdžan je razdeljen na 59 rajonov, enajst mest in eno avtonomno republiko.

Gruzija

Politična klima v zadnjem desetletju je bila razburljiva. Kljub umorom raznih najvišjih uradnikov in poskusom umora predsednika Shevardnadzeja volitve, ki so potekale leta 1992 in 2004, na splošno veljajo za svobodne in poštene. Razvoj Gruzije gre v smeri demokracije, v zadnjih letih pa je v njej vladala večja politična stabilnost. Gruzijske upravne enote vključujejo devet območij, devet mest in dve avtonomni pokrajini.

----

(1)  Lokalna uprava in pobuda za regionalni razvoj, Poročilo o Belorusiji iz leta 1994 http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/UNTC/UNPAN003979.htm 25. oktober 2004

(2)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KcountryProfile&aid=1019672579768, 25. oktober 2004

(3)  UNPAN Države na prehodu 2004: Poročilo za Ukrajino, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN017053.pdf, 25. oktober 2004

(4)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KcountryProfile&aid=1019745009984 25. oktober 2004

(5)  UNPAN Posodobitev odnosov med različnimi vladnimi ravnmi, Rusija, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. oktober 2004

(6)  UNPAN Posodobitev odnosov med različnimi vladnimi ravnmi, Rusija, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. oktober 2004

(7)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=Kcountry Profile&aid=1018535850896 26. oktober 2004

(8)  UNDP-Program za upravljanje v arabski regiji (POGAR), http://www.pogar.org/countries/algeria/decentralization.html, 28. oktober 2004

(9)  Knjižnica ZD Kongresa državnih študijev, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. oktober 2004

(10)  Knjižnica ZD Kongresa državnih študijev, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. oktober 2004

(11)  Knjižnica ZD Kongresa državnih študijev, http://countrystudies.us/egypt/85.htm, 27. oktober 2004

(12)  Jordanska nacionalna spletna stran http://www.kinghussein.gov.jo/government2.html, 27. oktober 2004

(13)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28. oktober 2004

(14)  Svetovna banka: Lokalna uprava v Libanonu, http://www.worldbank.org/wbi/mdf/mdf1/munici.htm, 27. oktober 2004

(15)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28. oktober 2004

(16)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=Kcountry Profile&aid=1018721190906, 27. oktober 2004

(17)  Knjižnica ZD Kongresa državnih študijev, http://countrystudies.us/libya/70.htm 27. oktober 2004

(18)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html 27. oktober 2004

(19)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html 27. oktober 2004

(20)  Študijski primeri ZN, http://www.ciesin.org/decentralization/English/CaseStudies/morocco.html, 27. oktober 2004

(21)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=Kcountry Profile&aid=1020281580149, 27. oktober. 2004

(22)  UNDP-POGAR, .http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html 27. oktober 2004

(23)  UNDP-POGAR, .http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html 27. oktober 2004

(24)  Profil države FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KcountryProfile&aid=1021373886647 28. oktober 2004

(25)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. oktober 2004

(26)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. oktober 2004

(27)  Svetovna knjiga FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233781786, 28. oktober 2004

(28)  Knjižnica ZD Kongresa državnih študijev, http://countrystudies.us/armenia/47.htm, 27. oktober 2004

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

(2005/C 231/09)

ODBOR REGIJ je,

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (COM(2004) 627 final — 2004/0222 (CNS));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 29. novembra 2004, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 28. septembra 2004, da komisijo za zunanje odnose zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju celotnega paketa, ki spreminja okvir zunanje pomoči in ki ga je Evropska komisija sprejela 29. septembra 2004 dodatno k instrumentu za predpristopno pomoč: 1. predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o ustanovitvi evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (COM (2004) 628 final — COD 2004/219); 2. predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega in gospodarskega sodelovanja (COM (2004) 629 final); 3. predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost COM(2004) 630 final — CNS 2004/223;

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. in 17. decembra 2004, da začne pogajanja s Turčijo;

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Evropski svet sprejel 17. in 18. junija 2004, da je Hrvaška država kandidatka za članstvo; sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 16. in 17. decembra 2004 o začetku pristopnih pogajanj s Hrvaško; ter sklepa Sveta Evropske unije z dne 16. marca 2005, da se začetek pristopnih pogajanj odloži do takrat, ko bo potrjeno popolno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ);

ob upoštevanju svojega mnenja o finančnih perspektivah: sporočilo Evropske komisije: Gradnja naše skupne prihodnosti — politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013 COM(2004) 101 final, CdR 162/2004 fin, (poročevalec: sir Albert Bore, član birminghamskega mestnega sveta (UK, PES));

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 18. novembra 2004 o začetku pogajanj za pristop Turčije k EU;

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 498/2004 rev. 1), ki ga je 7. februarja 2005 sprejela komisija za zunanje odnose (poročevalka: ga. Ruth Coleman, vodja Sveta okrožja North Wilshire (UK/ELDR);

sprejel mnenje na svojem 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila).

1.   Stališča Odbora regij

ODBOR REGIJ

2.   Priporočila Odbora regij

V Bruslju, dne 14. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/88/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa

(2005/C 231/10)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/88/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa COM(2004) 607 final — 2004/0209 (COD);

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 20. oktobra 2004, da v skladu z določbami drugega odstavka člena 137 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zaprosi Odbor za mnenje;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 3. novembra 2004, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju Direktive 93/104/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa, spremenjene z Direktivo 2000/34/ES;

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu, Evropskemu Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o ponovnem pregledu Direktive 93/104/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa;

ob upoštevanju druge faze posvetovanja socialnih partnerjev na ravni Skupnosti glede ponovnega pregleda Direktive 93/104/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa;

ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča glede razlage nekaterih določb direktive v zadevi C-303/98, Sindicato de Médicatos de Asistencia Pública (SIMAP) proti Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana, ter v zadevi C-151/02, Landeshauptstadt Kiel proti Norbertu Jaegerju;

ob upoštevanju načela subsidiarnosti, zajetega v členu 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju Direktive Sveta z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (89/391/ES);

ob upoštevanju cilja, ki ga je zastavil Evropski svet v Lizboni 23. in 24. marca 2000, da Evropska unija postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo;

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 329/2004 rev. 2), ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela dne 11. februarja 2005 (Poročevalka: ga. baronica Joan HANHAM, članica sveta kraljevega okrožja Kensington in Chelsea (UK — EPP);

sprejel mnenje na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila 2005).

1.   Stališča Odbora regij

ODBOR REGIJ

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij priporoča

nujno resolucijo,

opredelitev delovnega časa,

referenčna obdobja za izračun povprečnega tedenskega delovnega časa,

nadomestni počitek,

posamezna odstopanja od pravila o 48-urnem tedenskem delavniku,

nadaljnje pogoje za odstopanja od pravila o 48-urnem tedenskem delavniku,

V Bruslju, 14. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)

(2005/C 231/11)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) COM (2004) 621 final — 2004/0218 (COD);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 1. oktobra 2004, da ga zaprosi za mnenje o tej zadevi v skladu s prvim odstavkom člena 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 26. maja 2004, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje tega mnenja;

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu o financiranju Nature 2000 COM (2004) 431 final;

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti „Okolje 2010: naša prihodnost, naša izbira“ in predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju akcijskega programa Skupnosti za okolje v obdobju 2001-2010 COM (2001) 31 final — CdR 36/2001 fin (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o Sporočilu Evropske komisije „Gradnja naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007 — 2013“

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 253/2004 rev. 1), ki ga je 1. marca 2005 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalka: ga. Michèle EYBALIN, svétnica regije Rona-Alpe (FR, PES),

na svojem 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila 2005) soglasno sprejel naslednje mnenje:

Stališča in priporočila Odbora regij

1.   Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

2.   Vsebina in načini izvajanja programa LIFE+

ODBOR REGIJ

3.   Sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti pri izvajanju LIFE+

ODBOR REGIJ

Bruselj, 14. april 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 357, 14.12.2001, str. 44.

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Sveta o specifičnih ukrepih na področju kmetijstva v najbolj obrobnih regijah Unije

(2005/C 231/12)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o specifičnih ukrepih na področju kmetijstva v najbolj obrobnih regijah Unije [COM(2004) 687 final — 2004/0247(CNS)];

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 28. oktobra 2004, da se o tem posvetuje z Odborom, v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 20. januarja 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje tega mnenja;

ob upoštevanju mnenja o poročilu Komisije o ukrepih za izvajanje člena 299(2) o najbolj obrobnih regijah Evropske unije (COM(2000)0147 final — CdR 156/2000 fin (1));

ob upoštevanju mnenja o paketu predlogov uredb Komisije o dolgoročnem načrtu za trajnostno kmetijstvo (COM(2003) 23 final– CdR 66/2003 fin (2));

ob upoštevanju mnenja o Sporočilu Komisije o okrepljenem partnerstvu za najbolj obrobne regije (COM(2004) 343 final — CdR 61/2004 fin);

ob upoštevanju Sporočila Komisije o okrepljenem partnerstvu za najbolj obrobne regije: pregled in obeti (COM(2004) 543 final — CdR 61/2004 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 509/2004 rev.1), ki ga je dne 1. marca 2005 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: g. Alfred ALMONT, župan Schoelcherja (FR, ELS)),

KER

mnenje sprejel na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila).

1.   Stališča Odbora regij

ODBOR REGIJ:

2.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

1. uvodna izjava

Obrazložitev

Člen 299(2) je ustrezna pravna podlaga za oblikovanje ukrepov, predlaganih v naslovu sedanjega osnutka uredbe, ki se posebej osredotoča na najbolj obrobne regije. Za najbolj obrobne regije mora predstavljati skupno pravno podlago, saj že sama vključitev v besedilo Pogodbe pomeni, da ne ogroža celovitosti Unije, ampak izpolnjuje opredeljene kohezijske cilje Unije.

Priporočilo 2

Naslov II

Specifični sistem preskrbe

Člen 2

Obrazložitev

Komisija v prilogo uredbe Sveta vključi seznam proizvodov, ki so upravičeni do specifičnega sistema preskrbe. Nadalje predlaga, da se seznam lahko spreminja s postopkom komitologije (glej člen 5(2) osnutka uredbe). Odbor regij se strinja z namenom Komisije za poenostavitev sistema in predlaga, da se državam članicam dovoljuje večja prožnost: seznam bi opredelili šele ob sprejetju programov na predlog ustreznih držav članic.

Priporočilo 3

Člen 4 št. 2

Obrazložitev

Ta omejitev bi zelo prizadela najbolj obrobne regije.

Trajnostni razvoj kmečkega okolja v najbolj obrobnih regijah je delno odvisen tudi od obstoja kmetijskih dejavnosti, ki lahko prispevajo dodano vrednost lokalnim proizvodom in zagotavljajo pomembno gibalo razvoja z ustvarjanjem novih delovnih mest, pospeševanjem inovacij in uvajanjem novih kultur, praks itd.

Najbolj obrobne regije zaznamuje njihova lastna majhnost in majhnost njihovih trgov, kar na izredno odprtem in konkurenčnem trgu zanje predstavlja resno oviro.

Priporočilo 4

Člen 5 št. 2

Obrazložitev

Za nadaljnjo poenostavitev instrumenta, za katero si prizadeva Komisija, in da bi državam članicam ponudili kar največjo mero prožnosti, predlagamo, da vsaka država članica sestavi seznam upravičenih proizvodov v fazi načrtovanja programov, v okviru katerega bodo določeni proizvodi, količine in obseg pomoči. Z državami članicami pa bi še naprej potekalo posvetovanje v okviru postopka komitologije, s katerim se potrjuje programe preskrbe.

Priporočilo 5

Člen 8 bis

Obrazložitev

Gre za vključitev v uredbo Sveta člena 18 Uredbe Komisije(ES) št. 20/2002, spremenjene z uredbo 127/2005 Komisije, ki omogoča uvoz C-sladkorja na Kanarske otoke, Madeiro in Azore. Upoštevajoč dejstvo, da predlog uredbe Sveta o novih programih POSEI že vključuje veliko točk, ki jih bo vsebovala prihodnja uredba, je treba omenjeni člen vključiti v navedeni predlog uredbe POSEI, da se zagotovi pravni okvir za uvoz C-sladkorja v omenjene obrobne regije.

Priporočilo 6

Naslov III

Ukrepi v korist lokalnih kmetijskih proizvodov

Člen 9

Obrazložitev

V programiranje spada tudi logična kontinuiteta ukrepov. V sektorjih, kot sta pridelava zelenjave ali živinoreja, ki prepoznavnost dosežejo v daljšem časovnem roku, bi morala obstajati možnost, da programi pokrivajo celotno prihodnje programsko obdobje med letoma 2007-2013.

Priporočilo 7

Člen 12 a)

Obrazložitev

Ni treba, da ocenjevanje, ki ga zahteva Komisija, sega vse do leta 1991, saj je Komisija programe POSEIDOM, POSEIMA in POSEICAN ocenila leta 2000 pred sprejetjem uredb 1452/2001, 1453/2001 in 1454/2001.

Prav tako ocenjevanja, predvidenega v členih 27(2), 39(2) in 25(2) omenjenih uredb, ni opravila Komisija. Prav tako ne spada med naloge držav članic.

Navsezadnje pa bi bila ocena učinkov ukrepov od leta 1991 v nasprotju s ciljem poenostavitve, ki je podlaga za predlog uredbe, in bi znatno povečala naloge držav članic. Ocena ukrepov programa POSEI naj se torej nanaša na obdobje njihovega izvajanja od sprejetja teh uredb, torej na leta 2002, 2003 in 2004.

Priporočilo 8

Člen 12 d)

Obrazložitev

Poseben položaj najbolj obrobnih regij, še zlasti majhnost trgov in odvisnost od majhnega števila gospodarskih sektorjev, ima za posledico močno soodvisnost sektorjev, vključenih v program. Da bi sektorjem povečali možnosti za doseganje razvojnih ciljev in v skladu s poenostavitvijo upravljanja sistema, je treba omogočiti čim večjo proračunsko fleksibilnost med ukrepi istega programa v celotnem obdobju in na ta način zagotoviti zaželeno učinkovitost.

Priporočilo 9

Člen 19 št. 2

Obrazložitev

Zaradi zemljepisnih značilnosti te regije (88 % ozemlja ima pobočja z naklonom,večjim od 16 %) in lastniške strukture posestev (povprečna velikost posestva, ki ga sestavlja več manjših, razpršenih parcel, znaša 0,4 ha) predstavlja prestrukturiranje vinogradov težavno in predvsem drago nalogo. Glede na to, da ima vinogradništvo v tej regiji velik socialno-ekonomski pomen, je ključnega pomena podaljšanje roka za prestrukturiranje vinogradov, zasejanih s sortami, ki jih zakonodaja Skupnosti prepoveduje.

Priporočilo 10

Člen 20 št. 4

Obrazložitev

Namen amandmaja je zagotoviti stalno prodajo lokalno proizvedenega mleka v regiji in tamkajšnji mlekarski industriji dodeliti večjo prožnost pri upravljanju lokalne proizvodnje in rekonstituiranega proizvedenega mleka.

Vključitev določene minimalne količine mleka ta sektor omejuje, saj v primeru mlekarske industrije na Madeiri, lokalni proizvodnji mleka ne uspe doseči deleža, ki je trenutno v veljavi.

Priporočilo 11

Člen 24

Obrazložitev

Pri opredelitvi proračunskih sredstev za sistem preskrbe se Komisija opira na referenčno obdobje 2001-2003 in ne upošteva progresivnosti finančnih sredstev, kar je bilo še zlasti očitno v letu 2004, ter tudi ne posledic sprememb sistema v okviru reforme programov POSEI leta 2001. Uporaba povprečja bolje izraža resničnost, ker omogoča brisanje učinka „netipičnih let ali razmer“. Predlog 2002/2004 je bolj usklajen kot predlog Komisije (2001/2003), saj upošteva le leta, ko se je izvajala reforma POSEI iz leta 2001. Povprečje iz let 2002-2004 bolje kaže resničnost Madeire, Azorov in Kanarskih otokov.

Vendar se je po luksemburškem kompromisu z dne 30. junija 2003, ki je omogočil, da za najbolj obrobne regije ne velja ločitev neposrednih pomoči od dejanske proizvodnje na področju živinoreje, zdelo primerno, da se uvede poseben program, ki bo spadal med „ukrepe v korist lokalnih kmetijskih proizvodov“, predvidene v tem osnutku uredbe. Dodeljena proračunska sredstva za ta program so bila določena glede na plačila v zadnjem letu izvajanja skupne ureditve trga na področju živinoreje, kot določa člen 147 Uredbe 1782/2003.

Pri specifičnem režimu preskrbe za čezmorske departmaje se torej uporabi isti način izračuna in dodeli proračunska sredstva, ki ustrezajo zadnjemu letu izvajanja sistema, to je letu 2004, zaradi posebnega razvoja teh otokov. Zneske iz tega člena je treba temu primerno revidirati.

Priporočilo 8

Člen 26

Obrazložitev

Glede na področje uporabe fitosanitarnih programov in v prizadevanju za usklajenost s postopkom komitologije naj o sprejetju fitosanitarnih programov iz člena 18 presoja stalni fitosanitarni odbor in ne odbor za neposredna plačila.

V Bruslju, 14. april 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 144, 16.5.2001, str. 11

(2)UL C 256, 24.10.2003, str. 18

----

----

Mnenje Odbora regij o območju svobode, varnosti in pravice: vloga regionalnih in lokalnih oblasti pri izvajanju Haaškega programa

(2005/C 231/13)

ODBOR REGIJ JE,

OB UPOŠTEVANJU sklepa predsedstva Odbora z dne 15. junija 2004, ki je komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravo pooblastil, da oblikuje mnenje o sporočilu o območju svobode, varnosti in pravice: vloga regionalnih in lokalnih oblasti pri izvajanju Haaškega programa;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Območje svobode, varnosti in pravice: ocena programa Tampere in prihodnje usmeritve (COM(2004) 401 final) in sklepa Evropske komisije z dne 2. junija 2004, da bo Odbor regij zaprosila za mnenje o tej temi;

OB UPOŠTEVANJU Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki je bila podpisana dne 29. oktobra 2004, in še zlasti njenega določila o vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice iz I. dela (člen I-42) in III. dela (členi III-257 do III-277) Pogodbe;

OB UPOŠTEVANJU sklepov Evropskega sveta v Bruslju dne 4. in 5. novembra 2004 (14292/04), ki je sprejel novi večletni oziroma tako imenovan Haaški program, za krepitev območja svobode, varnosti in pravice v obdobju naslednjih pet let;

OB UPOŠTEVANJU mnenja o lokalni in regionalni razsežnosti območja svobode, varnosti in pravice (CdR 61/2003 fin (1));

OB UPOŠTEVANJU mnenja o preprečevanju kriminala v Evropski uniji (CdR 355/2003 fin) (2);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja o četrtem poročilu Komisije o državljanstvu Unije in o sporočilu Komisije o Agenciji za temeljne pravice (poročevalka g. du Granrut, članica regionalnega sveta Pikardije (FR/PPE) (CdR 280/2004));

OB UPOŠTEVANJU priporočila Evropskega parlamenta Svetu in Evropskemu svetu o prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice (A6-0010/2004);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 223/2004 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo odobrila dne 3. marca. Poročevalec: Risto Koivisto, predsednik regionalnega sveta Tampereja, župan občine Pirkkala (FI-ELS);

je na svojem 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (seja z dne 14. aprila) sprejel naslednje mnenje:

1.   Pripombe Odbora regij

ODBOR REGIJ,

a)   Splošne pripombe

b)   Temeljne pravice in državljanstvo

c)   Azil in migracijska politika

d)   Boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter strategija EU za boj proti drogam

e)   Pravosodno sodelovanje

f)   Mejne kontrole

g)   Financiranje ukrepov

2.   Priporočila Odbora regij

ODBOR REGIJ,

a)   Splošna priporočila

b)   Temeljne pravice in državljanstvo

c)   Azil in migracijska politika

d)   Boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter strategija EU za boj proti drogam

e)   Pravosodno sodelovanje

f)   Mejne kontrole

g)   Financiranje ukrepov

V Bruslju, 14. aprila 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

----

(1)UL C 73 z dne 23.3.2004, str. 41.

(2)UL C 43 z dne 18.2.2005, str. 10.

----