# Uradni list C 254/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 254 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 633. avgust 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 254

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 633. avgust 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 254/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9888 – SEGRO/PSPIB/SELP/Target Portfolio) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 254/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9897 – Actineo/SHAM/Antevis JV) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 254/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9888 – SEGRO/PSPIB/SELP/Target Portfolio) (
  1
  )

1

1

2020/C 254/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9897 – Actineo/SHAM/Antevis JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 254/03 | Menjalni tečaji eura — 31. julij 2020 | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 254/03

Menjalni tečaji eura — 31. julij 2020

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 254/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9881 – Charlesbank/TA/Vista/Aptean/Yaletown) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 254/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 6 |
| 2020/C 254/06 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 17 |
| 2020/C 254/07 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 | 21 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 254/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9881 – Charlesbank/TA/Vista/Aptean/Yaletown) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 254/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

6

2020/C 254/06

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

17

2020/C 254/07

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

21

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Obvestila o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU – Podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov ( UL C 193 9.6.2020 ) | 26 |
| | Popravek Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande *** – Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) ( UL C 162 10.5.2019 ) | 27 |

Popravki

Popravek Obvestila o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU – Podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov ( UL C 193 9.6.2020 )

( UL C 193 9.6.2020 )

26

Popravek Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande *** – Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE)) ( UL C 162 10.5.2019 )

( UL C 162 10.5.2019 )

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9888 – SEGRO/PSPIB/SELP/Target Portfolio)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 254/01)

Komisija se je 28. julija 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9888. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9888. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9897 – Actineo/SHAM/Antevis JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 254/02)

Komisija se je 28. julija 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9897. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9897. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. julij 2020

(2020/C 254/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1848 |
| JPY | japonski jen | 124,31 |
| DKK | danska krona | 7,4442 |
| GBP | funt šterling | 0,90053 |
| SEK | švedska krona | 10,2835 |
| CHF | švicarski frank | 1,0769 |
| ISK | islandska krona | 160,00 |
| NOK | norveška krona | 10,7323 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,175 |
| HUF | madžarski forint | 344,95 |
| PLN | poljski zlot | 4,4034 |
| RON | romunski leu | 4,8315 |
| TRY | turška lira | 8,2595 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6488 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5898 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1825 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7771 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6245 |
| KRW | južnokorejski won | 1 409,56 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,0960 |
| CNY | kitajski juan | 8,2637 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4815 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 364,00 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0230 |
| PHP | filipinski peso | 58,124 |
| RUB | ruski rubelj | 87,6900 |
| THB | tajski bat | 36,948 |
| BRL | brazilski real | 6,1219 |
| MXN | mehiški peso | 26,2780 |
| INR | indijska rupija | 88,6355 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1848

JPY

japonski jen

124,31

DKK

danska krona

7,4442

GBP

funt šterling

0,90053

SEK

švedska krona

10,2835

CHF

švicarski frank

1,0769

ISK

islandska krona

160,00

NOK

norveška krona

10,7323

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,175

HUF

madžarski forint

344,95

PLN

poljski zlot

4,4034

RON

romunski leu

4,8315

TRY

turška lira

8,2595

AUD

avstralski dolar

1,6488

CAD

kanadski dolar

1,5898

HKD

hongkonški dolar

9,1825

NZD

novozelandski dolar

1,7771

SGD

singapurski dolar

1,6245

KRW

južnokorejski won

1 409,56

ZAR

južnoafriški rand

20,0960

CNY

kitajski juan

8,2637

HRK

hrvaška kuna

7,4815

IDR

indonezijska rupija

17 364,00

MYR

malezijski ringit

5,0230

PHP

filipinski peso

58,124

RUB

ruski rubelj

87,6900

THB

tajski bat

36,948

BRL

brazilski real

6,1219

MXN

mehiški peso

26,2780

INR

indijska rupija

88,6355

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9881 – Charlesbank/TA/Vista/Aptean/Yaletown)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 254/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Združene države),

| — | TA Associates Management, L.P. („TA“, Združene države), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management, L.P. („TA“, Združene države),

| — | Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Združene države),

| — | Aptean Acquiror Inc. („Aptean“, Združene države) in Yaletown Acquiror (UK) Ltd („Yaletown“, Združeno kraljestvo) (skupaj „ciljno podjetje“). |
| --- | --- |

—

Aptean Acquiror Inc. („Aptean“, Združene države) in Yaletown Acquiror (UK) Ltd („Yaletown“, Združeno kraljestvo) (skupaj „ciljno podjetje“).

Podjetja Charlesbank, TA in Vista pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad ciljnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Charlesbank: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki se osredotoča na odkupe podjetij s strani uprave in financiranje rasti kapitala ter je dejavno na področju oportunističnih kreditov in tehnoloških naložb. Običajno vlaga v podjetja na področju tehnologije, izobraževanja, finančnih storitev, industrije, potrošnikov, energetike in zdravstva, |
| --- | --- |

—

za Charlesbank: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki se osredotoča na odkupe podjetij s strani uprave in financiranje rasti kapitala ter je dejavno na področju oportunističnih kreditov in tehnoloških naložb. Običajno vlaga v podjetja na področju tehnologije, izobraževanja, finančnih storitev, industrije, potrošnikov, energetike in zdravstva,

| — | za TA: zasebno kapitalsko podjetje, osredotočeno na ciljne sektorje v petih panogah: tehnologija, zdravstveno varstvo, finančne storitve, storitve za potrošnike in poslovne storitve, |
| --- | --- |

—

za TA: zasebno kapitalsko podjetje, osredotočeno na ciljne sektorje v petih panogah: tehnologija, zdravstveno varstvo, finančne storitve, storitve za potrošnike in poslovne storitve,

| — | za Vista: investicijsko podjetje, osredotočeno na krepitev vloge in rast podjetniške programske opreme ter podatkovno in tehnološko podprtih podjetij, |
| --- | --- |

—

za Vista: investicijsko podjetje, osredotočeno na krepitev vloge in rast podjetniške programske opreme ter podatkovno in tehnološko podprtih podjetij,

| — | za ciljno podjetje: zagotavlja programsko opremo, ki strankam omogoča, da izboljšajo notranji potek dela, vključno z načrtovanjem virov podjetij, upravljanjem dobavne verige in rešitvami za skladnost. |
| --- | --- |

—

za ciljno podjetje: zagotavlja programsko opremo, ki strankam omogoča, da izboljšajo notranji potek dela, vključno z načrtovanjem virov podjetij, upravljanjem dobavne verige in rešitvami za skladnost.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9881 – Charlesbank/TA/Vista/Aptean/Yaletown

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/6

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 254/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5)Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„CARIÑENA“

PDO-ES-A0043-AM02

Datum obvestila: 8. april 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Spremembe, opisane v tem dokumentu, se na podlagi člena 14 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 glede na njihov cilj in razloge zanje ne štejejo za spremembe na ravni Unije, ker ne vključujejo spremembe imena zaščitene označbe porekla; spremembe, izbrisa ali dodajanja kategorije proizvodov vinske trte; izničenja povezave ali uvedbe novih omejitev za trženje proizvoda. Zaradi teh razlogov se spremembe, opisane in utemeljene v tem dokumentu, štejejo za standardne spremembe.

1.   NOVO BESEDILO OPISA VIN, ZAŠČITENIH Z ZOP

Ta sprememba se nanaša na točko 2 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Opis vin“, in točko 2 enotnega dokumenta, naslovljeno „Kategorije proizvodov vinske trte“.

V sedanji različici točke 2 specifikacije proizvoda so vina, zaščitena z zaščiteno označbo porekla, našteta po kategorijah proizvodov vinske trte (likersko vino, biser vino, kakovostno peneče vino) ali glede na neobvezne navedbe (naravno sladko vino, vino pozne trgatve, polsuho, polsladko in sladko vino).

Zdelo se je primerno spremeniti besedilo te točke in našteti le vrste vin, pripravljene v okviru ZOP, v skladu s kategorijami proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013:

| 1. | Vino; |
| --- | --- |

1.

Vino;

| 3. | Likersko vino; |
| --- | --- |

3.

Likersko vino;

| 5. | Kakovostno peneče vino; |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino;

| 8. | Biser vino; |
| --- | --- |

8.

Biser vino;

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja. |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja.

Zato so podvrste „polsuho, polsladko in sladko vino“ črtane, ker so zajete v kategoriji 1. Vino, prav tako sta črtani podvrsti „naravno sladko vino“ in „vino pozne trgatve“, ki ustrezata neobveznima navedbama, določenima s špansko zakonodajo, in se uporabljata za vina s kontrolirano označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz prezrelega grozdja, ter sta torej še naprej zajeti v kategoriji 16. „Vino iz prezrelega grozdja“.

Kar zadeva kategorijo 16. „Vino iz prezrelega grozdja“, je bila popravljena napaka zaradi nevključitve te kategorije v prvotno različico točke 2 enotnega dokumenta. Sprememba torej ne vključuje spremembe, izbrisa ali dodajanja kategorije proizvodov vinske trte, temveč bolj ustreza novi različici točke 2 specifikacije proizvoda in popravku napake v točki 2 enotnega dokumenta.

2.   SPREMEMBA ANALITSKIH LASTNOSTI LIKERSKIH VIN IN VKLJUČITEV NEKATERIH VREDNOSTI V DRUGE KATEGORIJE

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije proizvoda, naslovljeno „Analitske lastnosti proizvoda“, in točko 3 enotnega dokumenta, naslovljeno „Opis vin“.

V skladu s prejšnjo spremembo so kategorije proizvodov vinske trte navedene za vsako vrsto vina, zaščitenega z ZOP.

Analitske lastnosti polsuhih, polsladkih in sladkih vin ustrezajo tistim, ki so opisane za bela vina, vina rosé in rdeča vina – črtane so torej podvojene informacije. Dodane so najvišje vrednosti žveplovega dioksida (mg/l) za vina rosé iz kategorij biser vin in vin iz prezrelega grozdja.

V zvezi z likerskimi vini so spremenjene vrednosti najnižje vsebnosti skupnih kislin (vinska kislina).

Postopki proizvodnje likerskih vin z ZOP „Cariñena“ so se v zadnjih letih v skladu s trendi na potrošniških trgih postopoma spremenili. Ker likersko vino po naravi ni kisla pijača in lahko vsebuje 3,5–4,5 g skupnih kislin na liter, ne da bi se pri organoleptični analizi občutil neprijeten okus, se ocenjuje, da je treba znižati vrednosti najnižje vsebnosti skupnih kislin (vinska kislina), da bi se lahko tržila popolnoma uravnotežena in harmonična vina.

Dodane so najvišje vrednosti žveplovega dioksida za vina rosé iz kategorij biser vin in vin iz prezrelega grozdja, ki so bile izpuščene zaradi tipkarske napake. Te vrednosti ustrezajo vrednostim, ki so v istih kategorijah opredeljene za bela vina, ker je postopek proizvodnje podoben.

Črtana je zgornja omejitev deleža skupnega alkohola za „naravna sladka“ vina.

Izraz „sladko naravno vino“ se lahko glede na določbe, ki ga urejajo, uporablja za vina z zaščiteno označbo porekla, proizvedena brez umetnega povečanja deleža, pri katerih alkohol v celoti izhaja iz alkoholnega vrenja ter ki imajo delež naravnega alkohola večji od 15 vol. % in najmanjši delež dejanskega alkohola vsaj 13 vol. %. Zato zgornja meja deleža skupnega alkohola ni določena.

V odstavku, v katerem je opisana najvišja vsebnost sladkorjev, je izraz „reducirajoči sladkorji“ nadomeščen z izrazom „preostali sladkorji“. Poleg tega je besedilo odstavka prilagojeno, tako da specifikacija proizvoda vsebuje le posebnosti ZOP „Cariñena“.

3.   SPREMEMBA ORGANOLEPTIČNIH LASTNOSTI

Ta sprememba se nanaša na točko 2(b) specifikacije proizvoda, naslovljeno „Organoleptične lastnosti“, in točko 3 enotnega dokumenta, naslovljeno „Opis vin“. Točka je preoblikovana, tako da se razlikuje glede na kategorije proizvodov vinske trte in vrste vin, zaščitenih z ZOP, da bi se podrobneje določil in opredelil organoleptični opis vsake vrste vina za različne faze ocenjevanja (videz, vonj in okus) ter da bi opisi postali objektivnejši, kar bo nadzornemu organu omogočalo lažjo uporabo standarda „UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 Ocenjevanje skladnosti. Zahteve za organe, ki potrjujejo proizvode, postopke in storitve“, v zvezi z dejavnostmi nadzora nad upoštevanjem te točke specifikacije proizvoda.

4.   SPREMEMBA POSEBNIH ENOLOŠKIH POSTOPKOV

Ta sprememba se nanaša na točko 3 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Posebne pridelovalne prakse“, in točko 4 enotnega dokumenta, naslovljeno „Enološki postopki“.

4.1   Črtanje zahtev v zvezi s pridelovalnimi praksami

Zgornja omejitev števila trsov na hektar in očes na hektar je črtana. Določitev največjega števila trsov in očes na hektar se šteje za odvečno, ker gre za parametre v zvezi z največjo količino pridelanega grozdja na hektar. Največji proizvodni donosi, določeni v točki 5 specifikacije proizvoda, posredno opredeljujejo število trsov in poganjkov na hektar, kar pomeni, da njihovo črtanje ne bo vplivalo na pridelek vinograda, saj se ocenjuje, da gre za podvajanje nadzora.

Črtane so vrste rezi v obliki špalirja enojni ali dvojni kordon ali enojni guyot. Razvoj agronomskih postopkov v zvezi z rezjo za oblikovanje vinskih trt v špalir zagotavlja boljše izkoriščanje vinske trte, pri čemer se ohrani merilo glede optimalnega proizvodnega donosa in dobrega agronomskega stanja rastline, ne da bi bilo treba razlikovati ali opredeliti vrsto rezi v obliki špalirja.

4.2   Sprememba posebnih enoloških postopkov

Ta sprememba se nanaša na točko 3(b) specifikacije proizvoda, naslovljeno „Posebni enološki postopki“, in točko 4(a) enotnega dokumenta, naslovljeno „Enološki postopki. Osnovni enološki postopki“.

Vrednost, ki količinsko opredeljuje stopnjo zrelosti grozdja, izraženo v gramih sladkorja na liter mošta, je nadomeščena z verjetnim deležem alkohola. Ta sprememba temelji na razvoju enoloških postopkov. Ko danes v kleteh sprejmejo grozdje, z refraktometri izmerijo verjetni delež alkohola in tako natančneje poznajo stopnjo zrelosti grozdja. Postopek z merjenjem sladkorja v moštu se skoraj ne uporablja več.

Določeno je, da se mošt pridobi s kombinacijo maceracije z mešanjem in potapljanjem klobuka ter stiskanja.

4.3   Izboljšave opisa postopka proizvodnje različnih vrst vin

Ta sprememba se nanaša na točko 3 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Posebni enološki postopki“.

Vrste vina so razvrščene glede na kategorije proizvodov vinske trte, navedene v točki 1 tega dokumenta.

Za bela in rdeča vina, pridobljena s „karbonsko maceracijo“, so podrobneje opisane faze proizvodnje. V skladu s špansko zakonodajo so vključena vina z navedbo „sod“. Nekatere zahteve v zvezi s staranjem vin z navedbama „hrast“ in „sod“ so spremenjene: čas hrambe v sodu je skrajšan, pri čemer je določeno, da morajo biti sodi vedno iz hrasta, materiala, ki ga vse kleti, ki proizvajajo vina z zadevno označbo, uporabljajo že desetletja.

Vina vrste „hrast“ in „sod“ posebne lastnosti, ki so rezultat hrambe v lesenih sodih, pridobijo po krajši hrambi v sodih, zato so trajanja staranja spremenjena. Poleg tega je črtana največja nazivna zmogljivost sodov, ker ne gre za parameter, ki bi bil strožji od veljavne španske zakonodaje.

Likersko vino se lahko pripravi iz katere koli dovoljene sorte vinske trte, če se upoštevajo analitske in organoleptične lastnosti, ki ustrezajo označbi za to kategorijo vina. Zato je črtano pravilo, da je lahko pripravljeno iz le treh sort vinske trte.

Uporaba izraza „sladko vino“ za to vrsto vin je črtana, da se prepreči kakšna koli zmeda pri končnih potrošnikih.

Opisane so le posebne zahteve za proizvodnjo kakovostnih penečih vin z ZOP, tiste, ki jih določa veljavna zakonodaja, pa so črtane. Po drugi strani je merilo v zvezi s samokvalifikacijo usklajeno. Končni proizvod ustreza proizvodu, ki ga je treba kvalificirati po degoržiranju in pred dajanjem na trg, zato je kvalifikacija vina v vmesnih fazah črtana.

4.4   Črtanje omejitev

Črtana je prepoved uporabe tehnik predgrevanja grozdja in segrevanja mošta ali vina s tropinami. Ti postopki ob upoštevanju tehnološkega napredka omogočajo hitrejšo ekstrakcijo barvila, ne da bi se zaradi tega zmanjšala kakovost končnega proizvoda.

Po drugi strani je črtan datum začetka obdobja staranja vin. Ta obdobja so jasno razvidna iz registrov in sledljivosti, ki se zahtevajo v okviru postopkov certificiranja, ne da bi morala biti odvisna od referenčnega datuma.

5.   SPREMEMBA BESEDILA TOČKE V ZVEZI Z RAZMEJITVIJO GEOGRAFSKEGA OBMOČJA

Ta sprememba se nanaša na točko 4 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Razmejitev geografskega območja“, in točko 5 enotnega dokumenta, naslovljeno „Razmejeno območje“. Informacije, vključene v to točko, so dopolnjene z navedbo pokrajine in avtonomne skupnosti, v kateri leži geografsko območje.

6.   VKLJUČITEV DVEH BELIH SORT VINSKE TRTE

Ta sprememba se nanaša na točko 6 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Sorte vinske trte, iz katerih je vino proizvedeno“, in točko 6 enotnega dokumenta, naslovljeno „Glavne sorte vinske trte“.

Razvrstitev glavnih in sekundarnih sort vinske trte, določena v enotnem dokumentu, je vključena v točko 6 specifikacije proizvoda.

Dodani sta dve beli sorti vinske trte, in sicer sauvignon blanc in verdejo. Po ugotovitvah iz poročila, ki sta ga marca 2012 pripravila oddelek za tehnologijo in izboljševanje vinogradov ter enološki oddelek aragonske vlade, sta obe prilagojeni posebnim pogojem označbe tako s proizvodnega kot tudi enološkega vidika, sta izrazito aromatični in ohranjata senzorični profil, ki se značilen za bela vina z ZOP „Cariñena“. Ti sorti vinske trte sta opredeljeni kot sekundarni. Sorta vinske trte garnacha blanca zaradi tehnološkega napredka na področju proizvodnje vina ter postopnega razvoja in naraščanja povpraševanja na potrošniških trgih postaja glavna sorta vinske trte.

7.   RAZŠIRITEV VZROČNE POVEZAVE MED GEOGRAFSKIM OBMOČJEM IN LASTNOSTMI PROIZVODA

Ta sprememba se nanaša na točko 7(c) specifikacije proizvoda, naslovljeno „Povezava z geografskim območjem. Vzročna povezava med geografskim območjem in lastnostmi proizvoda“, in točko 7 enotnega dokumenta, naslovljeno „Opis vin“. Povezava z geografskim območjem je izboljšana in razširjena. Natančneje, za vsako kategorijo proizvodov vinske trte iz točke 2 specifikacije proizvoda je dodan opis vzročne povezave med geografskim območjem in lastnostmi proizvoda, da se podrobneje opredelijo posebnosti, ki jih območje zagotavlja posamezni vrsti vina, zaščitenega z ZOP „Cariñena“.

8.   SPREMEMBA ZAHTEV, KI VELJAJO ZA ZOP

Ta sprememba se nanaša na točko 8 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Veljavne zahteve“.

8.1   Sprememba dodatnih zahtev v zvezi s pridelovalno prakso

Črtani so standardi, ki jih regulativni svet za vinsko leto oblikuje v zvezi s trgatvijo, določitvijo datuma začetka trgatve ter upravljanjem in prevozom potrganega grozdja.

Zaradi današnjih pridelovalnih tehnik, stalnega izobraževanja tehnikov na terenu in enologov ter letnih podnebnih nihanj se ne zdi koristno določiti datuma začetka trgatve niti določiti posebne zahteve za prevoz grozdja. Vsaka klet, registrirana za ZOP, v skladu s svojimi tehničnimi in enološkimi merili, ki se uporabljajo za proizvodnjo različnih vin, predvidi trgatev, razporejeno in organizirano glede na stopnjo zrelosti grozdja, in prevoz, ki ne škodi kakovosti grozdja.

Uvedena je letna odobritev kmetijsko-okoljskih pridelovalnih praks za zmanjšanje ali nadomestitev fitosanitarnega tretiranja vinske trte, ki jo izda regulativni svet. Ob upoštevanju meril v zvezi z varstvom okolja ter glede na koristi in izboljšanje kakovosti in zdravja grozdja, ki jih poudarja vinogradniški sektor, se je zdelo ustrezno v okviru ZOP „Cariñena“ spodbujati uporabo sistemov za biološko zatiranje škodljivih organizmov, da bi se čim bolj zmanjšala ali odpravila poraba fitosanitarnih proizvodov, tako da bi se v skladu s sedanjimi smernicami skupne kmetijske politike dajala prednost nekemičnim metodam.

8.2   Črtanje posebnih zahtev v zvezi s prostori, v katerih potekajo postopki donegovanja in staranja

Sedanje zahteve, določene v specifikaciji proizvoda, ki se nanašajo na prostore, namenjene staranju vin, zaščitenih z ZOP, so črtane, ker se nanašajo na splošne pogoje v zvezi s temperaturo, vlažnostjo in prezračevanjem, ne da bi bila navedena konkretna in natančna vrednost. Njihovo črtanje je torej utemeljeno.

8.3   Oblikovna sprememba izraza „primeren“

Izraz „vina, opredeljena kot primerna“ je v točki, ki se nanaša na dodatne pogoje glede pakiranja, nadomeščena z izrazom „vina, opredeljena kot zajeta z ZOP“. Gre za posodobitev izrazja v skladu s standardom „UNE-EN ISO/IEC 17065:2012. Ocenjevanje skladnosti. Zahteve za organe, ki potrjujejo proizvode, postopke in storitve“.

8.4   Sprememba pogojev v zvezi z označevanjem

V skladu z zakonodajo in sodno prakso na področju industrijske lastnine in blagovnih znamk ter ob upoštevanju načel enotnosti trga je edini dodatni pogoj, naložen komercialnim kletem z označbo, obveznost, da posredujejo trgovske etikete za označevanje vin, ki jih dajejo na trg, regulativnemu svetu, da jih ta lahko vpiše v register etiket. Obveznost, da etikete odobri regulativni svet, je črtana.

Po drugi strani se za izboljšanje razumevanja in jasnosti za vsako kategorijo proizvodov vinske trte določijo neobvezne navedbe (tradicionalni izrazi in navedbe v zvezi z metodo proizvodnje), ki so lahko navedene na etiketi vin, zaščitenih z ZOP „Cariñena“.

Kar zadeva tradicionalni izraz „Superior“ (vrhunsko), je določeno, da mora vino v vsaj 85 % sestavljati ena od glavnih sort vinske trte za ZOP. Na etikete vin z ZOP sta vključeni dve novi neobvezni navedbi glede na metodo proizvodnje: „Nuevo“ (novo) in „Joven“ (mlado). Glede na sedanji razvoj trendov in navad na potrošniških trgih se ocenjuje, da je zanimivo razlikovati med vini, ustekleničenimi v prvih treh mesecih po trgatvi, za izraz „Nuevo“ in vini, ustekleničenimi v enem letu po trgatvi, za izraz „Joven“, pri čemer se na etiketi v obeh primerih navede leto trgatve.

Poleg tega se je zdelo primerno izpostaviti vina, ki izhajajo iz vinogradov s posebnimi lastnostmi. V tem smislu so v specifikacijo proizvoda za ZOP „Cariñena“ vključene neobvezne navedbe „Viñas viejas“ (stare vinske trte) za vina, proizvedena iz grozdja vinskih trt, starih več kot 20 let, in „Vendimia seleccionada“ (izbrana trgatev) ali „Selección“ (izbor) za vina, pripravljena iz grozdja s parcel, izbranih pred trgatvijo, katerih proizvodni donosi so manjši od 7 000 kilogramov na hektar.

Zaradi lastnosti tal in podnebja na geografskem območju ZOP z agronomskega vidika dosežejo največjo produktivnost in donose vinske trte, starejše od 20 let. Zato lahko vina, pripravljena iz grozdja teh vinskih trt, na etiketi vključujejo izraz „Viñas viejas“.

Vina, pripravljena iz grozdja z vinogradniških parcel, kontroliranih in izbranih pred trgatvijo, katerih proizvodni donosi so manjši od 7 000 kilogramov na hektar, je mogoče razlikovati z izrazoma „Vendimia seleccionada“ ali „Selección“.

9.   DRUGE SPREMEMBE

Ta sprememba se nanaša na točko 9 specifikacije proizvoda, naslovljeno „Nadzor nad upoštevanjem specifikacije proizvoda. Nadzorni organ“, in točko 2, naslovljeno „Kontaktni podatki. Kontaktni podatki vložnika in kontaktni podatki nadzornega organa“, v zvezi z drugimi podatki iz tehnične dokumentacije.

Posodobljena sta naslova elektronske pošte in spletišča regulativnega sveta za zaščiteno označbo porekla „Cariñena“.

10.   POSODOBITEV SKLICEV NA ZAKONODAJO

Posodobljeni so sklici v specifikaciji proizvoda na evropske predpise, mednarodni standard UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 in uredbo avtonomne skupnosti Aragon o ZOP „Cariñena“.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Cariñena

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vin

Bela vina in vina rosé

Videz: bister.

| — | Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve.

| — | Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve.

Vonj: saden, lesni vonj, če je bilo vino v stiku z lesom, brez napak.

Okus: srednja vsebnost kislin, zmerna sladkost, brez napak.

| * | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 240 mg/l, če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

Rdeča vina

Videz: bister, rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče ali češnjevo rdeče barve.

Vonj: saden vonj, vonj rdečega jagodičja, lesni vonj, če je bilo vino v stiku z lesom, brez napak.

Okus: srednja vsebnost kislin, zmerna sladkost, srednji občutek trpkosti, brez napak.

| * | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 180 mg/l, če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

Likersko vino

Videz: bister.

| — | Belo vino: rumene, jantarno rumene ali zlato rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: rumene, jantarno rumene ali zlato rumene barve.

| — | Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče ali češnjevo rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče ali češnjevo rdeče barve.

Vonj: zrelo sadje, lesni vonj, če je bilo vino v stiku z lesom, brez napak.

Okus: alkoholni (toplota) in sladek občutek, brez napak.

| * | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Kakovostno peneče vino

Videz: bister, mehurčki ogljikovega dioksida.

| — | Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve.

| — | Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve.

| — | Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve.

Vonj: saden, brez napak.

Okus: gaziran občutek v ustih (pikanten in osvežilen), rahlo kiselkast okus (svežina), brez napak.

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 160 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

160

Biser vino

Videz: bister, mehurčki ogljikovega dioksida.

| — | Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve.

| — | Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve.

| — | Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve.

Vonj: saden, brez napak.

Okus: gaziran občutek v ustih (pikanten in osvežilen), rahlo kiselkast okus (svežina), brez napak.

| * | Belo vino in vino rosé: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 180 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 240 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Rdeče vino: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 140 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 180 mg/l. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino iz prezrelega grozdja (pozna trgatev)

Videz: bister.

| — | Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve.

| — | Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve.

| — | Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve.

Vonj: zrelo sadje, lesni vonj, če je bilo vino v stiku z lesom, brez napak.

Okus: alkoholni občutek (toplota), sladkost glede na vsebnost sladkorjev, brez napak.

| * | Belo vino in vino rosé: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 180 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 240 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Rdeče vino: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 140 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 180 mg/l. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino iz prezrelega grozdja (naravno sladko)

Videz: bister.

| — | Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve. |
| --- | --- |

—

Belo vino: zelenkasto slamnato rumene, bledo rumene, slamnato rumene ali rumene barve.

| — | Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve. |
| --- | --- |

—

Vino rosé: barve čebulne lupine, lososne, rožnate, jagodno rožnate ali vijolično rožnate barve.

| — | Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino: rdeče-vijolične, vijolično rdeče, granatno rdeče, češnjevo rdeče ali rubinasto rdeče barve.

Vonj: zrelo sadje, lesni vonj, če je bilo vino v stiku z lesom, brez napak.

Okus: srednja sladkost. Brez napak.

| * | Belo vino in vino rosé: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 180 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 240 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Rdeče vino: najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 140 mg/l; če je vsebnost sladkorjev 5 g/l ali več, 180 mg/l. |
| --- | --- |

*

Kadar omejitve niso navedene, se upoštevajo tiste, ki jih določa veljavna evropska zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženo kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pri trgatvi se za proizvodnjo vin, zaščitenih z ZOP, uporabijo le zdravi deli grozdja, ki so dosegli potrebno stopnjo zrelosti in imajo verjetni delež alkohola 9 vol. % ali več.

Za ekstrakcijo mošta ali vina ter njegovo ločevanje od tropin je treba uporabiti ustrezen pritisk, tako da donos (kombinacija maceracije z mešanjem in potapljanjem klobuka ter stiskanja) ne presega 74 litrov vina na 100 kilogramov grozdja.

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve je 1 500 trsov na hektar, enakomerno porazdeljenih po celotni površini nasada.

(b)   Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte

62,9 hektolitra na hektar

Rdeče sorte vinske trte

8 500 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte

66,6 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno območje

Občine: Aguarón, Aladrén, Alfamén, Almonacid de la Sierra, Alpartir, Cariñena, Cosuenda, Encinacorba, Longares, Mezalocha, Muel, Paniza, Tosos in Villanueva de Huerva.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | GARNACHA BLANCA |
| --- | --- |

GARNACHA BLANCA

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | MAZUELA – CARIÑENA |
| --- | --- |

MAZUELA – CARIÑENA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Opis povezave

„Opis povezave“

Aragonska vina izvirajo iz regije, znane pod imenom Keltiberija, v kateri je ležalo rimsko mesto Carae (danes Cariñena), katerega prebivalci so že v tretjem stoletju pred našim štetjem pili vino, pomešano z medom. Že leta 1696 so bili nasadi po kakovosti razmejeni na območju, ki ustreza občinam, danes vključenim v ZOP.

Lastnosti različnih vrst tal na geografskem območju, skupaj z malo padavinami, ekstremnimi temperaturami in severovzhodnim vetrom, znanim kot „cierzo“, oblikujejo selektiven ekosistem, v katerem se že stoletja ukvarjajo z vinogradništvom, s čimer je nastal poseben in edinstven končni proizvod, prilagojen svojemu okolju.

Prisotne sorte so prilagojene obstoječim talnim in podnebnim razmeram ter jih dobro prenašajo. Dajejo nabor vin, ki so posebna s fizikalno-kemijskega in senzoričnega vidika ter imajo lastnosti vin, proizvedenih iz dovoljenih sort vinske trte.

VINO

Razvoj različnih vrst tal na geografskem območju glede na posebnosti terena, podnebje in različne sorte vinske trte dajejo vina z intenzivnimi aromami, bistra in sveža, uravnotežena, z dobro strukturo in obstojnim pookusom.

LIKERSKO VINO

Proizvodnja likerskih vin je del zgodovine tega geografskega območja. Omogočajo jo podnebne razmere, za katere so značilne visoke dnevne temperature in omejena količina padavin, ki omogočajo pridelavo grozdja, zelo bogatega s sladkorji, zlasti pri pozni trgatvi.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA

Ta enološki postopek, pri katerem se uporabljajo tradicionalne metode, se v kleteh na območju izvaja od začetka 20. stoletja. Ekstremne temperature in tla, bogata z apnencem, omogočajo gojenje sort vinske trte, ki vinu dajejo polnost in uravnoteženost. Grozdje ima zaradi majhne količine padavin in veliko ur sonca naravni delež alkohola, ki omogoča pripravo kakovostnih penečih vin v skladu s specifikacijami.

BISER VINO

Naravni delež alkohola, majhna vsebnost kislin in intenzivnost sadnih arom pri biser vinih so rezultat dolge izpostavljenosti soncu, ki omogoča optimalno stopnjo osončenosti, ter izrazitih temperaturnih razlik zaradi celinskega podnebja na območju in majhne nevarnosti padavin v obdobju dozorevanja grozdja.

VINO IZ PREZRELEGA GROZDJA

Praksa pozne trgatve na geografskem območju zaščitene označbe porekla „Cariñena“, da se pridela grozdje z višjo vsebnostjo sladkorjev, temu proizvodu daje značilne arome po zrelem sadju in poudarja njegov sladek okus ali občutek toplote zaradi vsebnosti alkohola, uravnoteženost, ki je rezultat dolge izpostavljenosti grozdja soncu v celotnem obdobju dozorevanja.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Trgovske etikete vseh registriranih kleti je treba posredovati regulativnemu svetu, kar zadeva zahteve, določene v specifikaciji proizvoda, da se vključijo v register etiket.

Na etiketi mora biti nujno naveden eden od dveh spodnjih izrazov:

Denominación de Origen „Cariñena“ (označba porekla, tradicionalni izraz iz Uredbe (ES) št. 1308/2013) ali Denominación de Origen Protegida „Cariñena“ (zaščitena označba porekla). Proizvod, namenjen potrošnji, se opremi z oznakami jamstva, ki jih oštevilči in izda regulativni organ ter ki se namestijo v registrirani kleti na način, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Prevoz in stekleničenje zunaj območja proizvodnje pomenita tveganje za kakovost vina. Stekleničenje na območju porekla zagotavlja ohranitev lastnosti in kakovosti proizvoda.

Stekleničenje je pomemben postopek, pri katerem je treba upoštevati stroge zahteve. Zato je potrebno stekleničenje na območju, razmejenem s specifikacijo proizvoda, da se ohranijo vse fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.aragon.es/documents/20127/20408990/Pliego+de+condiciones+modificado+de+la+DOP+Cari%C3%B1ena-consolidado.pdf/dc4ccddf-a3e2-9cdf-d0a5-1aab3df97c1e?t=1575285821697

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/17

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 254/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„RUCOLA DELLA PIANA DEL SELE“

EU št: PGI-IT-02436 – 20.9.2018

ZOP () ZGO (X)

1.   Ime

„Rucola della Piana del Sele“

2.   Država članica ali Tretja Država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

ZGO „Rucola della Piana del Sele“ označuje liste rukole, pridelane na območju, opredeljenem v točki 4 spodaj, rastlinske vrste Diplotaxis tenuifolia (L.) DC. (družina Brassicaceae), splošno znane kot „divja rukola“.

Proizvod se daje na trg svež ali že pripravljen za zaužitje (razred IV – proizvodi, namenjeni takojšnjemu zaužitju).

Proizvod z ZGO „Rucola della Piana del Sele“ mora ob pobiranju imeti naslednje lastnosti:

listi: od 2 do 5 cm široki ter od 8 do 25 cm dolgi, pernato nacepljeni, pernato razrezani ali pernato krpati, z ozkimi krpami, dolgimi do 4 cm in nazobčanimi (včasih je nazobčanost tako majhna, da je list cel). Listi so poleg tega gladki (skoraj brez dlačic), motni in prekriti z modrikastim poprhom. Vrhnji del je podolgovat in tridelen, zgornji listi, če so prisotni, pa imajo ozke členke.

Listi rukole morajo biti nepoškodovani, svežega videza, čisti in brez vidnih tujih snovi ter brez tujega vonja in/ali okusa. Poleg tega morajo biti povsem brez škodljivcev, ki jih napadajo. Škoda zaradi prejšnjih napadov škodljivcev ne sme presegati zgornje meje 10 %.

Bistvene lastnosti:

začimbna in pikantna aroma, še posebno intenzivna in ostra;

izrazito hrustljava konsistenca listov;

močan okus, zaradi katerega pri začinjanju morda ne bo treba uporabiti soli.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje (od gojenja do pobiranja) morajo potekati na območju, opredeljenem v točki 4 spodaj.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Rukola z ZGO „Rucola della Piana del Sele“ mora biti pakirana v mrežastih vrečkah ali vsebnikih, kot so pladnji, vrečke, posodice, zabojniki, v zaščitni atmosferi ali ne. Navedeni vsebniki so lahko plastični, leseni, kartonski ali iz katerega koli drugega materiala, ki se v skladu z zakonodajo lahko uporablja za živila.

Vse embalaže morajo biti zapečatene tako, da proizvoda ni mogoče odstraniti brez poškodovanja embalaže. Proizvoda ni dovoljeno prodajati v razsutem stanju.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Etiketa, s katero mora biti opremljena embalaža, mora poleg zakonsko predpisanih informacij vključevati naslednje:

| — | evropski simbol ZGO, |
| --- | --- |

—

evropski simbol ZGO,

| — | logotip ZGO „Rucola della Piana del Sele“, katerega velikost je najmanj enaka velikosti morebitnih drugih navedb na isti embalaži, |
| --- | --- |

—

logotip ZGO „Rucola della Piana del Sele“, katerega velikost je najmanj enaka velikosti morebitnih drugih navedb na isti embalaži,

| — | ime ali naziv podjetja in naslov ali sedež posameznega proizvajalca in/ali združenja proizvajalcev in/ali pakirnice, |
| --- | --- |

—

ime ali naziv podjetja in naslov ali sedež posameznega proizvajalca in/ali združenja proizvajalcev in/ali pakirnice,

| — | prvotno neto težo. |
| --- | --- |

—

prvotno neto težo.

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli oznak, ki niso izrecno določene. Vendar pa je dovoljeno uporabiti navedbe, ki se nanašajo na imena, nazive podjetij ali zasebne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda ali ne zavajajo potrošnikov, ter druge resnične in preverljive navedbe, dovoljene z veljavno zakonodajo Skupnosti ali nacionalno ali regionalno zakonodajo, če niso v nasprotju s cilji in vsebino specifikacije proizvoda.

Logotip

Logotip imena, prikazan spodaj:

Image 1

je sestavljen iz okroglega emblema, ki predstavlja stiliziran zeleni list rukole (pantone 7730 C), delno obrobljen z modro barvo (pantone 3005 C), ki simbolizira reko Sele in Sredozemsko morje, v spodnjem delu pa je v modrem krogu (pantone 3005 C) oznaka za ZGO „IGP“.

Na sredini logotipa je navedba „RUCOLA della Piana del Sele“. Uporabljene pisave so: Alice Regular, Info Text Book in Info Text Semibolid Tf Roman.

Logotip se lahko prilagodi različnim uporabam, pri čemer se upošteva razmerje 1 : 1 z najmanj 1 cm na stranico.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ZGO „Rucola della Piana del Sele“ obsega upravno ozemlje občin Battipaglia, Bellizzi, Eboli, Pontecagnano-Faiano, Giffoni Valle Piana, Montecorvino Pugliano, Montecorvino Rovella in Capaccio-Paestum v pokrajini Salerno.

5.   Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za registracijo ZGO „Rucola della Piana del Sele“ temelji na močni, specifični, začimbni in pikantni aromi proizvoda, značilni hrustljavi konsistenci listov in njihovem izrazitem okusu, zaradi katerega pri začinjanju morda ne bo treba uporabiti soli, pa tudi na pridobljenem ugledu proizvoda, ki se je razširil po trgih.

Te posebne lastnosti ZGO „Rucola della Piana del Sele“ so neposredna posledica okolja, v katerem se goji, ki je povsem značilno tako z vidika lastnosti tal kot tudi z vidika podnebja.

Kmetijska tla, namenjena gojenju rukole z ZGO „Rucola della Piana del Sele“, so namreč sestavljena iz debele plasti vulkanske in aluvialne prsti, nastale zaradi delovanja Vezuva ob njegovih preteklih izbruhih ter reke Sele in drugih površinskih vodotokov v regiji.

Tako nastala tla so zelo bogata z mikro- in makrohranili, zlasti s kalijem, kalcijem in železom, ki sodelujejo v bioloških procesih, s katerimi proizvod pridobi značilne lastnosti arome, konsistence in okusa.

Tudi podnebje na območju gojenja ZGO „Rucola della Piana del Sele“ v sinergiji z navedenimi posebnimi lastnostmi tal znatno prispeva k razvoju značilnosti proizvoda, saj pridelkom zagotavlja najboljše pogoje za rast ter zmanjšuje tveganje za vodni in toplotni stres, katerih učniki so škodljivi.

Ta pomembna podnebna posebnost območja je posledica skupnega termoregulacijskega delovanja Tirenskega morja vzdolž zahodne obale in gorske verige Alburni na severovzhodu, ki regijo ne samo varuje pred mrazom z Balkana, ampak tudi omogoča, da se v naravnih podzemnih rezervoarjih zbira deževnica z zahoda, ki se nato uporabi za pridelek.

Gojenje rukole na ravnici Piana del Sele je bilo razširjeno že v srednjem veku, o čemer priča delo Opere mediche (Medicinska dela) Salernske šole zdravstva, ki se pripisuje Konstantinu Afriškemu (1025–1087), kartažanskemu zdravniku in avtorju dela Particulares Dietae, ki je v Salerno prišel leta 1077. Vendar so kmetijski proizvajalci na tem območju, zavedajoč se velikih gospodarskih priložnosti, ki jih je v Italiji ustvarjal nastajajoči sektor proizvodnje kmetijskih proizvodov, namenjenih takojšnjemu zaužitju (razred IV), šele od konca 80. let prejšnjega stoletja začeli postopno in z vse večjim zanimanjem gojiti male solatnice in zlasti rukolo za trg svežih proizvodov in proizvodov, namenjenih takojšnjemu zaužitju (razred IV), ter v to vlagati vse več strokovnega znanja in skrbnosti.

Kot je razvidno iz številnih ustnih in pisnih pričevanj lokalnih kmetov in trgovcev, se je torej gojenje rukole uveljavilo kot kakovostna pridelava, značilna za ozemlje, hkrati pa je omogočilo utrditev imena „Rucola della Piana del Sele“ za označevanje proizvoda s posebno aromo in okusom, ki ga je zaradi značilne konsistence najprimerneje pripraviti kot proizvod, namenjen takojšnjemu zaužitju (razred IV).

Glede na te posebne lastnosti proizvoda so pomembni proizvajalci v severni Italiji menili in še vedno menijo, da je primerno, da vse večji del svojih oskrbnih površin preselijo na ravnico Piana del Sele, lokalni kmetje pa so se vse bolj usmerili v gojenje rukole, za katero so se zelo specializirali.

Ime „Rucola della Piana del Sele“, ki se zdaj uporablja v trgovskih dokumentih številnih kmetijskih proizvajalcev in trgovcev na tem območju, se je uporabljalo že na računih iz leta 1993, ki so jih shranili nekateri nekdanji lokalni proizvajalci.

Od takrat se je ime „Rucola della Piana del Sele“ močno razširilo, tudi po zaslugi številnih lokalnih dogodkov, kot je Sagra della pizza con la Rucola della Piana del Sele (ki je prvič potekal od 5. do 14. avgusta 1994, trinajstič pa je bil organiziran od 2. do 4. avgusta 2007), in konferenc (Presente e futuro nella coltivazione della Rucola nelle Piana del Sele (Gojenje rukole na ravnici Piana del Sele: sedanjost in prihodnost) – 17. september 2001; La Rucola della Piana del Sele verso l’IGP (Rucola della Piana del Sele na poti, da postane ZGO) – 1. marec 2013), ki so bile organizirane v regiji, da bi se poudarila vse večja razširjenost pridelave, opredelila izpopolnitev kmetijskih tehnik in izpostavila visoka kakovost vse bolj znanega proizvoda.

Opozoriti je treba še na naslednje publikacije, namenjene rukoli „Rucola della Piana del Sele“:

| — | Eruca/Rucola nella piana del Sele (Eruca/rukola na ravnici Piana del Sele) (Belinda Villanova, založba Consorzio di Bonifica in Destra del fiume Sele, 2018), |
| --- | --- |

—

Eruca/Rucola nella piana del Sele (Eruca/rukola na ravnici Piana del Sele) (Belinda Villanova, založba Consorzio di Bonifica in Destra del fiume Sele, 2018),

| — | La Piana del Sele – La Terra e i Contadini
  (La Piana del Sele – Zemlja in kmetje), celotno poglavje z naslovom „Leta gospodarskega razcveta in ponovnega odkritja rukole na ravnici Piana del Sele“, namenjeno gojenju rukole „Rucola della Piana del Sele“ (Belinda Villanova, založba Federazione Coltivatori Diretti di Salerno, 2003), |
| --- | --- |

—

La Piana del Sele – La Terra e i Contadini
  (La Piana del Sele – Zemlja in kmetje), celotno poglavje z naslovom „Leta gospodarskega razcveta in ponovnega odkritja rukole na ravnici Piana del Sele“, namenjeno gojenju rukole „Rucola della Piana del Sele“ (Belinda Villanova, založba Federazione Coltivatori Diretti di Salerno, 2003),

| — | Ricette con la Rucola della Piana del Sele (Recepti z rukolo z ravnice Piana del Sele) (Belinda Villanova, založba Federazione Coltivatori Diretti di Salerno). |
| --- | --- |

—

Ricette con la Rucola della Piana del Sele (Recepti z rukolo z ravnice Piana del Sele) (Belinda Villanova, založba Federazione Coltivatori Diretti di Salerno).

„Rucola della Piana del Sele“ je omenjena tudi v znanstvenih člankih, in sicer:

| — | v članku z naslovom Nutrizione razionale, un „comandamento“ per la rucola
  (Premišljena prehrana, „zapovedana“ rukola), objavljenem v reviji „Informatore agrario“ št. 24-25/2019, je ravnica Piana del Sele navedena kot glavno območje gojenja rukole, |
| --- | --- |

—

v članku z naslovom Nutrizione razionale, un „comandamento“ per la rucola
  (Premišljena prehrana, „zapovedana“ rukola), objavljenem v reviji „Informatore agrario“ št. 24-25/2019, je ravnica Piana del Sele navedena kot glavno območje gojenja rukole,

| — | članek z naslovom Rucola per IV gamma: aspetti produttivi e nutrizionali (Rukola kot proizvod, namenjen takojšnjemu zaužitju (razred IV): proizvodnja in prehranski vidiki), objavljen v reviji „Informatore Agrario“ št. 37/2016, vsebuje informacije o primerjalni študiji divje in gojene rukole. „Rucola della Piana del Sele“ je med vzorci, uporabljenimi za študijo gojene rukole, |
| --- | --- |

—

članek z naslovom Rucola per IV gamma: aspetti produttivi e nutrizionali (Rukola kot proizvod, namenjen takojšnjemu zaužitju (razred IV): proizvodnja in prehranski vidiki), objavljen v reviji „Informatore Agrario“ št. 37/2016, vsebuje informacije o primerjalni študiji divje in gojene rukole. „Rucola della Piana del Sele“ je med vzorci, uporabljenimi za študijo gojene rukole,

| — | članek z naslovom Quarta gamma e Baby leaf nella piana del Sele - Torzella, rucola e crescione sempre più richiesti in Europa
  (Proizvodi, namenjeni takojšnjemu zaužitju (razred IV), in mladi listi na ravnici Piana del Sele – vse večje povpraševanje po „torzelli“, rukoli in kreši v Evropi) je bil objavljen v 54. številki revije ARPA Campania Ambiente z dne 15. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

članek z naslovom Quarta gamma e Baby leaf nella piana del Sele - Torzella, rucola e crescione sempre più richiesti in Europa
  (Proizvodi, namenjeni takojšnjemu zaužitju (razred IV), in mladi listi na ravnici Piana del Sele – vse večje povpraševanje po „torzelli“, rukoli in kreši v Evropi) je bil objavljen v 54. številki revije ARPA Campania Ambiente z dne 15. oktobra 2012,

| — | v članku z naslovom Interventi di ricerca per l’innovazione della filiera della Rucola nella Piana del Sele
  (Raziskovalni ukrepi za inovacije v sektorju rukole z ravnice Piana del Sele), objavljenem v reviji Dal seme (CREA, letnik IX – junij 2016, št. 2, str. 11), je navedeno, da „gojenje divje rukole (Diplotaxis tenuifolia (L.) DC.) v Italiji predstavlja hitro rastoči sektor; zlasti ravnica Piana del Sele (pokrajina Salerno) predstavlja glavno središče nacionalne proizvodnje in eno glavnih referenčnih točk na evropskem trgu“. |
| --- | --- |

—

v članku z naslovom Interventi di ricerca per l’innovazione della filiera della Rucola nella Piana del Sele
  (Raziskovalni ukrepi za inovacije v sektorju rukole z ravnice Piana del Sele), objavljenem v reviji Dal seme (CREA, letnik IX – junij 2016, št. 2, str. 11), je navedeno, da „gojenje divje rukole (Diplotaxis tenuifolia (L.) DC.) v Italiji predstavlja hitro rastoči sektor; zlasti ravnica Piana del Sele (pokrajina Salerno) predstavlja glavno središče nacionalne proizvodnje in eno glavnih referenčnih točk na evropskem trgu“.

V televizijski oddaji „La Linea Verde Orizzonti“, ki je bila v soboto, 8. februarja 2014, predvajana na kanalu Rai Uno, je bila rukola „La Rucola della Piana del Sele“ označena za „zeleno zlato ravnice Piana del Sele“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano, gozdarstvo in turizem (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (zgoraj na desni strani zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/21

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

(2020/C 254/07)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO TEHNIČNE DOKUMENTACIJE ZA GEOGRAFSKO OZNAČBO

„Münchener Kümmel“/„Münchner Kümmel“

EU št.: PGI-DE-01992-AM01 – 28.9.2017

Jezik, v katerem se predloži zahtevek: nemščina

Posrednik

Zvezna republika Nemčija

Ime posrednika:

Bundesverband der Deutschen Spirituosen-Industrie und -Importeure e. V. (Zvezno združenje nemške industrije in uvoznikov žganih pijač)

| Urstadtstraße 2 |
| --- |
| 53129 Bonn |
| NEMČIJA |
| Tel. +49 228539940 |
| E-naslov: info@bsi-bonn.de |

Urstadtstraße 2

53129 Bonn

NEMČIJA

Tel. +49 228539940

E-naslov: info@bsi-bonn.de

Südostbayerischer Verband der Obst- und Kleinbrenner e. V. (Jugovzhodnobavarsko združenje za žganje iz sadja in majhne destilarne)

| Werkstraße 16 |
| --- |
| 84513 Töging am Inn |
| NEMČIJA |
| Tel. +49 8631185861 |
| E-naslov: info@obstbraende-bayern.de |

Werkstraße 16

84513 Töging am Inn

NEMČIJA

Tel. +49 8631185861

E-naslov: info@obstbraende-bayern.de

Ime geografske označbe

„Münchener Kümmel“/„Münchner Kümmel“

Postavke specifikacije, na katere vpliva sprememba

| Zaščiteno ime | : | 1. sinonim za zapis označbe |
| --- | --- | --- |
| Drugo | : | 2. sprememba kategorije |

Zaščiteno ime

:

1. sinonim za zapis označbe

Drugo

:

2. sprememba kategorije

Imena in naslovi nadzornih organov: 3. izbris osebnih podatkov

Sprememba

Sprememba specifikacije proizvoda, ki povzroča spremembo glavnih specifikacij

Obrazložitev spremembe

1.   Sinonim za zapis označbe

Poleg geografske označbe „Münchener Kümmel“, registrirane v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 110/2008, sprememba zadeva označbo „Münchner Kümmel“ (brez prve črke „e“) kot neobvezen sinonim geografske označbe. Dovoliti bi bilo treba oba zapisa. Zapis brez prve črke „e“ izhaja iz običajne izgovarjave imena.

2.   Sprememba kategorije

Najpomembnejša sprememba se nanaša na oddelek 1.1.2 tehnične dokumentacije (kategorija), in sicer bi morala biti pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ iz kategorije 32 („Liker“) v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 110/2008 (osnovna uredba o žganih pijačah) premeščena v kategorijo 23 („Žgane pijače z aromo kumine“).

V oddelku 1.1.2 je bila kategorija „32. Liker“ preprosto spremenjena v kategorijo „23. Žgane pijače z aromo kumine“. Ker se bodo vsi proizvodi še naprej zaokrožali s sladkorjem, vendar bo v ponudbi širši razpon različno slajenih proizvodov, ni določena najmanjša vsebnost sladkorja. Poleg tega je načrt za ponudbo proizvodov z vsebnostjo sladkorja, manjšo od 100 g na liter končnega proizvoda, v skladu s strategijo nemške vlade, da se v prihodnosti zmanjša vsebnost sladkorja v končnih živilih. Seveda bo mogoče proizvode z vsebnostjo sladkorja vsaj 100 g na liter končnega proizvoda tržiti še naprej. Predlagana sprememba kategorije zato ne bo povzročila dodatnih sprememb tehnične dokumentacije.

Registrirana geografska označba „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ je trenutno uvrščena v kategorijo 32 („Liker“) v Prilogi III k osnovni uredbi o žganih pijačah. To je predvsem posledica Uredbe (EGS) št. 1576/89 (prva osnovna uredba o žganih pijačah), v kateri je bilo treba geografsko označbo „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ iz pravnih razlogov v tedanjo Prilogo II uvrstiti kot „liker“.

Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ se je tradicionalno tržila z razmeroma visoko vsebnostjo sladkorja, v nekaterih primerih več kot 100 g na liter končnega proizvoda. Na podlagi sistema klasifikacije iz prve osnovne uredbe o žganih pijačah so se vse žgane pijače z vsebnostjo sladkorja najmanj 100 g na liter končnega proizvoda v pravnem smislu avtomatično štele za „liker“, vključno s tistimi, ki so bile proizvedene z metodo pridobivanja za „žgane pijače z aromo kumine“. Kategorija proizvodov „žgana pijača z aromo kumine“ je bila določena v členu 1(4)(n) Uredbe (EGS) št. 1576/89 in je zdaj navedena kot kategorija 23 v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 110/2008.

Z Uredbo (ES) št. 110/2008 je bilo dobaviteljem žganih pijač prvič omogočeno, da pod enim ali več prodajnimi imeni prodaja proizvode, ki so bili dani na trg pod generičnim prodajnim poimenovanjem in ki izpolnjujejo zahteve več kot ene kategorije proizvodov (glej člen 9(3) navedene uredbe).

Da bi nemška vlada preprečila, da bi bil z začetkom uporabe Uredbe (EGS) št. 1576/89 15. decembra 1989 proizvod, ki se je tedaj tržil kot „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“, izključen, se je odločila proizvod uvrstiti v kategorijo „Liker“. Med razpravami o spremembi uredbe o žganih pijačah, ki so potekale v letih 2006 in 2007, nemška vlada ni uporabila nove možnosti iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 110/2008, da bi proizvod „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ uvrstila v kategorijo 23 iz Priloge II k navedeni uredbi.

Kuminovi likerji se običajno proizvajajo s preprostim mešanjem alkohola, večinoma etilnega alkohola kmetijskega porekla, s sladkorjem in aromatičnimi snovmi ali pripravki. Nasprotno pa se „žgana pijača z aromo kumine“ proizvaja z aromatiziranjem etilnega alkohola kmetijskega porekla z naravnimi semeni kumine z različnimi metodami aromatiziranja. V primeru „žgane pijače z aromo kumine“ najpomembnejše metode aromatiziranja vključujejo maceracijo semen kumine v določenem obdobju ali maceracijo s poznejšo destilacijo.

Poleg tega tradicionalno ime „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ že samo po sebi kaže na to, da je proizvod „žgana pijača z aromo kumine“, tj. proizvod kategorije 23 iz Priloge II, in ne „kuminov liker“ v smislu kategorije 32 iz navedene priloge.

3.   Izbris osebnih podatkov

Ta sprememba se nanaša na oddelek 12 glavnih specifikacij: Osebni podatki najvišjega deželnega organa, odgovornega za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda (v skladu s členom 38 Uredbe (EU) 2019/787), so bili izbrisani iz tega oddelka.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

„MÜNCHENER KÜMMEL/MÜNCHNER KÜMMEL“

EU št.: PGI-DE-01992-AM01 – 28.9.2017

1.   Ime

„Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“

2.   Kategorija žganih pijač

Kategorija 23. Žgane pijače z aromo kumine

3.   Opis žgane pijače

„Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ se proizvaja v Münchnu in podeželskih okrožjih Münchna, Freisingu, Erdingu in Ebersbergu, z aromatiziranjem etilnega alkohola kmetijskega porekla s semeni kumine (Carum carvi L.) in po potrebi z drugimi aromatizirajočimi sestavinami.

Posebne značilnosti (v primerjavi z žganimi pijačami iz iste kategorije)

Najmanjši delež alkohola 32 vol. %, višji od deleža, določenega za kategorijo proizvodov. Posledično je aroma kumine pri vonju in okusu izrazitejša.

Poleg kumine (semen) se lahko uporabljajo samo druge naravne aromatizirajoče sestavine, kot so zelišča ali začimbe, vključno z naravnimi aromatičnimi snovmi in pripravki.

Aditivi za živila, npr. barvila, se ne uporabljajo.

Fizikalne, kemijske in/ali organoleptične lastnosti

Kar zadeva fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti, mora „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ izpolnjevati naslednje zahteve:

Fizikalne in kemijske zahteve

| Delež alkohola | : | najmanj 32 vol. %. |
| --- | --- | --- |

Delež alkohola

:

najmanj 32 vol. %.

Organoleptične zahteve

| Videz: | : | bister. |
| --- | --- | --- |
| Barva: | : | brezbarvna ali rahlo rumenkasta. |
| Vonj (aroma): | : | nevpadljiv, tj. nežen in blag, do močnega vonja po kumini. |
| Okus: | : | blag, uravnotežen, s prikritim do močnim okusom po kumini. |

Videz:

:

bister.

Barva:

:

brezbarvna ali rahlo rumenkasta.

Vonj (aroma):

:

nevpadljiv, tj. nežen in blag, do močnega vonja po kumini.

Okus:

:

blag, uravnotežen, s prikritim do močnim okusom po kumini.

4.   Zadevno geografsko območje

Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ se proizvaja v Münchnu in podeželskih okrožjih Münchna, Freisingu, Erdingu in Ebersbergu.

Za uporabljena semena kumine in druge sestavine, na primer etilni alkohol kmetijskega porekla in sladkor, ni več nujno, da izvirajo iz Münchna ali okolice.

5.   Metoda pridobivanja žgane pijače

Proizvodnja pijače „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ vključuje več korakov.

Prvi korak v proizvodnji je mešanje semen kumine in po potrebi drugih aromatizirajočih sestavin, vključno z naravnimi aromatičnimi snovmi in pripravki, z etilnim alkoholom kmetijskega porekla in, odvisno od recepta, z vodo.

Postopku ekstrakcije arome običajno sledi shranjevanje in/ali zorenje v primernih posodah.

Po shranjevanju ali zorenju se postopek proizvodnje dokonča. To vključuje:

| — | mešanje shranjenih ali zorjenih zeliščnih ekstraktov z etilnim alkoholom kmetijskega porekla, |
| --- | --- |

—

mešanje shranjenih ali zorjenih zeliščnih ekstraktov z etilnim alkoholom kmetijskega porekla,

| — | slajenje s sladkorjem ali drugimi sladili v raznih količinah, odvisno od tega, ali naj bo okus tržene različice proizvoda slajši ali manj sladek, |
| --- | --- |

—

slajenje s sladkorjem ali drugimi sladili v raznih količinah, odvisno od tega, ali naj bo okus tržene različice proizvoda slajši ali manj sladek,

| — | razredčenje sladkane mešanice do vsebnosti alkohola za pitje z dodajanjem vode, |
| --- | --- |

—

razredčenje sladkane mešanice do vsebnosti alkohola za pitje z dodajanjem vode,

| — | filtriranje (po potrebi) ter |
| --- | --- |

—

filtriranje (po potrebi) ter

| — | označevanje in pakiranje. |
| --- | --- |

—

označevanje in pakiranje.

6.   Povezava z geografskim okoljem ali poreklom

Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ se na širšem območju Münchna preverjeno proizvaja že od začetka 19. stoletja.

Travniki na širšem območju Münchna so bili nekoč porasli z divjo belocvetno kumino (Carum carvi L.) Danes se kumina goji kot kmetijska rastlina v celotni Nemčiji in v sosednjih državah članicah EU, od koder se pridobiva za proizvodnjo pijače „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“.

Kumina je kot začimba pomembna tudi v bavarski in zlasti v münchenski kuhinji, ki vključuje nekatere krepke jedi, kot sta Schweinshaxen (pečena svinjska krača) in Schweinsbraten (Münchener Kümmelbraten) (pečena svinjina s kumino). Pomaga pri prebavi in preprečuje napenjanje po zaužitju obroka s kislim zeljem sauerkraut in drugimi vrstami zelja. Alkohol je znan po tem, da je topilo, ki se lahko uporablja za ekstrahiranje sestavin iz rastlin na zelo intenziven način. Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ se je tako razvila v digestiv.

Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ je navedena tudi v podatkovni zbirki o specialitetah, ki jo vodi bavarsko ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in gozdarstvo, na spletnem naslovu: www.spezialitaetenland-bayern.de. Podatkovna zbirka vsebuje samo proizvode, ki se v regiji proizvajajo že vsaj 50 let, imajo zgodovino, ki kaže na tesno povezavo med proizvodom in regijo, ter jih potrošniki dojemajo kot značilne za Bavarsko ali značilne za regijo na Bavarskem.

V skladu z več dvostranskimi sporazumi med Zvezno republiko Nemčijo in nekaterimi državami o medsebojni zaščiti geografskih označb je pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ od šestdesetih let prejšnjega stoletja zaščitena kot označba geografskega porekla v državah, med katerimi so Francija, Španija, Grčija in Švica.

Svet je s sprejetjem Uredbe (EGS) št. 1576/89, tj. prve evropske uredbe o žganih pijačah, v sodelovanju z Evropskim parlamentom pijačo „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ priznal za geografsko označbo. Svet in Evropski parlament sta ta zaščiteni status potrdila s sprejetjem Uredbe (ES) št. 110/2008, tj. druge evropske uredbe o žganih pijačah.

7.   Določbe Evropske unije ali nacionalne/regionalne določbe

Pijača „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ je registrirana v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 110/2008 (uredba o žganih pijačah) in je zato zaščitena kot geografska označba. Proizvod mora izpolnjevati tudi zahteve horizontalne zakonodaje EU o živilih, zakonodaje EU o žganih pijačah za posamezne proizvode in dopolnilne nacionalne zakonodaje (npr. zahteva po navedbi številke serije iz uredbe o označevanju serij).

8.   Dopolnilo h geografski označbi

| (a) | Osnovno pravilo o dopolnilih h geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“
  V skladu z veljavno zakonodajo Unije o žganih pijačah se lahko ime „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dopolni samo z:






  — | izrazi, navedenimi pod točko (b), ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Osnovno pravilo o dopolnilih h geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“

V skladu z veljavno zakonodajo Unije o žganih pijačah se lahko ime „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dopolni samo z:

—

izrazi, navedenimi pod točko (b), ali

| — | izrazi, ki niso navedeni pod točko (b), za katere je mogoče dokazati, da so se 20. februarja 2008 običajno uporabljali. |
| --- | --- |

—

izrazi, ki niso navedeni pod točko (b), za katere je mogoče dokazati, da so se 20. februarja 2008 običajno uporabljali.

| (b) | Dopolnila z drugimi izrazi






  — | Če se geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dodajo navedbe glede zorenja, staranja ali shranjevanja (npr. „alt“ ali „alter“ (star)), morajo biti proizvodi zorjeni ali shranjeni v primernih posodah vsaj šest mesecev. |
| --- | --- | --- |

(b)

Dopolnila z drugimi izrazi

—

Če se geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dodajo navedbe glede zorenja, staranja ali shranjevanja (npr. „alt“ ali „alter“ (star)), morajo biti proizvodi zorjeni ali shranjeni v primernih posodah vsaj šest mesecev.

| — | Če se geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dodajo izrazi kakovosti (npr. „feiner“ (fin) ali „Tafel-“ (namizni)), morajo biti proizvodi bistveno višje kakovosti od standardnih proizvodov. To je lahko na primer posledica zelo visokega deleža semen kumine v mešanici z etilnim alkoholom kmetijskega porekla ali uporabe ekološko pridelanih semen kumine ali uporabe izredno fino filtriranega etilnega alkohola kmetijskega porekla ali posebne sorte žganja ali deleža alkohola, ki je veliko večji od najmanjšega deleža alkohola, določenega za kategorijo proizvodov. |
| --- | --- |

—

Če se geografski označbi „Münchener Kümmel/Münchner Kümmel“ dodajo izrazi kakovosti (npr. „feiner“ (fin) ali „Tafel-“ (namizni)), morajo biti proizvodi bistveno višje kakovosti od standardnih proizvodov. To je lahko na primer posledica zelo visokega deleža semen kumine v mešanici z etilnim alkoholom kmetijskega porekla ali uporabe ekološko pridelanih semen kumine ali uporabe izredno fino filtriranega etilnega alkohola kmetijskega porekla ali posebne sorte žganja ali deleža alkohola, ki je veliko večji od najmanjšega deleža alkohola, določenega za kategorijo proizvodov.

9.   Vložnik

| Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (BMEL) (Zvezno ministrstvo za prehrano in kmetijstvo) Referat 414 (Wein, Bier, Getränkewirtschaft) (Enota 414 (vino, pivo, sektor pijač)) |
| --- |
| Rochusstraße 1 |
| 53123 Bonn |
| NEMČIJA |

Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (BMEL) (Zvezno ministrstvo za prehrano in kmetijstvo) Referat 414 (Wein, Bier, Getränkewirtschaft) (Enota 414 (vino, pivo, sektor pijač))

Rochusstraße 1

53123 Bonn

NEMČIJA

10.   Posredniki

| Bundesverband der Deutschen Spirituosen-Industrie und -Importeure e. V. (Zvezno združenje nemške industrije in uvoznikov žganih pijač) |
| --- |
| Urstadtstraße 2 |
| 53129 Bonn |
| NEMČIJA |

Bundesverband der Deutschen Spirituosen-Industrie und -Importeure e. V. (Zvezno združenje nemške industrije in uvoznikov žganih pijač)

Urstadtstraße 2

53129 Bonn

NEMČIJA

| Südostbayerischer Verband der Obst- und Kleinbrenner e. V. (Jugovzhodnobavarsko združenje za žganje iz sadja in majhne destilarne) |
| --- |
| Werkstraße 16 |
| 84513 Töging am Inn |
| NEMČIJA |

Südostbayerischer Verband der Obst- und Kleinbrenner e. V. (Jugovzhodnobavarsko združenje za žganje iz sadja in majhne destilarne)

Werkstraße 16

84513 Töging am Inn

NEMČIJA

11.   Nadzorni organi

Najvišji deželni organ, odgovoren za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda (v skladu s členom 38 Uredbe (EU) 2019/787):

| Bayerisches Staatsministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Referat M1 (Bavarsko ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in gozdarstvo, enota M1) |
| --- |
| Ludwigstraße 2 |
| 80539 München |
| NEMČIJA |

Bayerisches Staatsministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Referat M1 (Bavarsko ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in gozdarstvo, enota M1)

Ludwigstraße 2

80539 München

NEMČIJA

Tel. +49 (0)8921820

E-naslov: poststelle@stmelf.bayern.de; Ref-M1@stmelf.bayern.de

Najvišji deželni organ, odgovoren za nadzor uporabe imen na trgu (v skladu s členom 39 Uredbe (EU) 2019/787):

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Verbraucherschutz (STMUV) (Bavarsko ministrstvo za okolje in varstvo potrošnikov) |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| 81925 München |
| NEMČIJA |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Verbraucherschutz (STMUV) (Bavarsko ministrstvo za okolje in varstvo potrošnikov)

Rosenkavalierplatz 2

81925 München

NEMČIJA

Tel. +49 (89)921400

E-naslov: poststelle@stmuv.bayern.de

---

(1)  UL L 130, 17.5.2019, str. 1.

---

Popravki

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/26

---

Popravek Obvestila o zahtevku glede uporabe člena 34 Direktive 2014/25/EU – Podaljšanje roka za sprejetje izvedbenih aktov

(
  Uradni list Evropske unije C 193 z dne 9. junija 2020
  )

(2020/C 254/08)

Objava 2020/C 193/12 na strani 49 se šteje za nično.

---

| 3.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 254/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 254/27

---

Popravek Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande *** –

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))

(
  Uradni list Evropske unije C 162 z dne 10. maja 2019
  )

(2020/C 254/09)

Naslovnica, kazalo vsebine, in stran 128, naslov:

besedilo:

„Accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande ***

Résolution législative du Parlement européen du 13 mars 2018 sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion, au nom de l’Union européenne, de l’accord de coopération et d’assistance administrative mutuelle en matière douanière entre l’Union européenne et la Nouvelle-Zélande (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))“

se glasi:

„Sporazum med EU in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2018 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, v imenu Evropske unije (07712/2016 – C8-0237/2017 – 2016/0006(NLE))“.

---