# Euroopan unionin C 279/11.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 279 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta11. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 279

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta11. marraskuuta 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2005/C 279/1 | Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen, sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2005/C 279/1

Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen, sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 11.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 279/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 3/2005

maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen, sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2005/C 279/01)

SISÄLLYS

SANASTO

| I—VI | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VI

| 1—18 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—18

| 1—11 | Maatalouden ympäristöpolitiikka |
| --- | --- |

1—11

| 12—18 | Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa |
| --- | --- |

12—18

| 19—27 | SÄÄNTELY |
| --- | --- |

19—27

| 19—22 | Maatalouden ympäristöohjelma |
| --- | --- |

19—22

| 23—27 | Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden tarkastaminen |
| --- | --- |

23—27

| 28—54 | TARKASTUSHAVAINNOT KOMISSION TASOLLA |
| --- | --- |

28—54

| 28—35 | Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuus |
| --- | --- |

28—35

| 29—31 | Maatalouden ympäristöohjelmien täytäntöönpano kaudella 1993—1999 |
| --- | --- |

29—31

| 32—35 | Maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksyminen komissiossa kaudelle 2000—2006 |
| --- | --- |

32—35

| 36—39 | Tarkastusjärjestelmien toiminnan varmentaminen |
| --- | --- |

36—39

| 40—54 | Luonnonmukaisen maatalouden valvonta |
| --- | --- |

40—54

| 41—44 | Luonnonmukaista maataloutta koskeva säännösten mukainen valvontajärjestelmä |
| --- | --- |

41—44

| 45—54 | Luonnonmukaisen maatalouden valvontajärjestelmän täytäntöönpano |
| --- | --- |

45—54

| 55—106 | TARKASTUSHAVAINNOT JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA |
| --- | --- |

55—106

| 55 | Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuus viidessä jäsenvaltiossa |
| --- | --- |

55

| 56—59 | Hallinnolliset tarkastukset |
| --- | --- |

56—59

| 60—106 | Paikalla toimitetut tarkastukset |
| --- | --- |

60—106

| 60—61 | Maatalouden ympäristöohjelman erityisluonne |
| --- | --- |

60—61

| 62—69 | Tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön noudattamisen tarkastus |
| --- | --- |

62—69

| 70—106 | Alatoimenpiteiden tarkastus |
| --- | --- |

70—106

| 107—119 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

107—119

| 107 | Yleiset päätelmät |
| --- | --- |

107

| 108—112 | Komissiossa |
| --- | --- |

108—112

| 113—117 | Jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

113—117

| 118—119 | Suositukset |
| --- | --- |

118—119

LIITE: Esimerkkejä Côte D'Oria koskevan maatalouden ympäristöohjelman sopimusvelvoitteissa esiintyvistä epäselvistä kohdista

Komission vastaukset

Maaseudun ympäristöohjelma

| Maaseudun ympäristöohjelma | : | Asetuksen (EY) No 1257/1999 22—24 artikloissa vahvistettu maaseudun kehittämistoimenpide. |
| --- | --- | --- |
| Edunsaaja | : | EU:n maksujen saaja |
| YMP | : | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| EMOTR | : | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich, Saksan Baden-Württembergin osavaltion suurin maatalouden ympäristöohjelma. |
| Maaseudun kehittämissuunnitelma | : | (ennen komission hyväksyntää). |
| Maaseudun kehittämisohjelma | : | (komission hyväksynnän jälkeen). |
| Sitoumus | : | Vaatimus, joka edunsaajan on täytettävä ollakseen oikeutettu maatalouden ympäristötukiin. |

:

Asetuksen (EY) No 1257/1999 22—24 artikloissa vahvistettu maaseudun kehittämistoimenpide.

Edunsaaja

:

EU:n maksujen saaja

YMP

:

Yhteinen maatalouspolitiikka

EMOTR

:

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich, Saksan Baden-Württembergin osavaltion suurin maatalouden ympäristöohjelma.

Maaseudun kehittämissuunnitelma

:

(ennen komission hyväksyntää).

Maaseudun kehittämisohjelma

:

(komission hyväksynnän jälkeen).

Sitoumus

:

Vaatimus, joka edunsaajan on täytettävä ollakseen oikeutettu maatalouden ympäristötukiin.

TIIVISTELMÄ

| I. | Maatalouden ympäristötukea maksetaan vuosittain viljelijöille, jotka sitoutuvat harjoittamaan maataloustoimintaa, joka ylittää tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön vaatimukset ja jota pidetään ympäristöystävällisenä. Kyseinen ympäristötuki on suurin maaseudun kehittämistoimenpide, ja sille vahvistettu yhteisön rahoitusosuus on 13 480 miljoonaa euroa kaudella 2000—2006 (ks. kohdat 6—7 ja 19—22). |
| --- | --- |

I.

Maatalouden ympäristötukea maksetaan vuosittain viljelijöille, jotka sitoutuvat harjoittamaan maataloustoimintaa, joka ylittää tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön vaatimukset ja jota pidetään ympäristöystävällisenä. Kyseinen ympäristötuki on suurin maaseudun kehittämistoimenpide, ja sille vahvistettu yhteisön rahoitusosuus on 13 480 miljoonaa euroa kaudella 2000—2006 (ks. kohdat 6—7 ja 19—22).

| II. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea maksetaan, ovat todennettavissa ja asianmukaisesti todennettu, ja että maatalouden ympäristötuen saajat noudattavat ympäristöystävällisen maatalouskäytännön velvoitteita (ks. kohdat 12—18). |
| --- | --- |

II.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea maksetaan, ovat todennettavissa ja asianmukaisesti todennettu, ja että maatalouden ympäristötuen saajat noudattavat ympäristöystävällisen maatalouskäytännön velvoitteita (ks. kohdat 12—18).

| III. | Tarkastuksessa todettiin, että komissio






  — | on varmistanut tukien todennettavuuden vain osittain ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä (ks. kohdat 32—35), |
| --- | --- | --- |

III.

Tarkastuksessa todettiin, että komissio

—

on varmistanut tukien todennettavuuden vain osittain ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä (ks. kohdat 32—35),

| — | ei ole varmentanut riittävästi maatalouden ympäristötuen valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa jäsenvaltioissa (ks. kohdat 36—39), |
| --- | --- |

—

ei ole varmentanut riittävästi maatalouden ympäristötuen valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa jäsenvaltioissa (ks. kohdat 36—39),

| — | ei ole hoitanut täysin luonnonmukaiseen maatalouteen — joka on maatalouden ympäristöohjelman merkittävä alatoimenpide — liittyviä velvollisuuksiaan (ks. kohdat 46—54). |
| --- | --- |

—

ei ole hoitanut täysin luonnonmukaiseen maatalouteen — joka on maatalouden ympäristöohjelman merkittävä alatoimenpide — liittyviä velvollisuuksiaan (ks. kohdat 46—54).

Luonnonmukaiseen maatalouteen liittyvät seuraavat keskeiset ongelmat:

| — | Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset, joiden tulisi antaa varmuus tarkastusjärjestelmän objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, ovat puutteellisia ja epäluotettavia. Pyydettyjen tietojen avulla ei voida saada varmuutta toimitettujen tarkastusten objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, vaikka kertomukset olisivatkin kattavat ja tarkat (ks. kohdat 46—49). |
| --- | --- |

—

Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset, joiden tulisi antaa varmuus tarkastusjärjestelmän objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, ovat puutteellisia ja epäluotettavia. Pyydettyjen tietojen avulla ei voida saada varmuutta toimitettujen tarkastusten objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, vaikka kertomukset olisivatkin kattavat ja tarkat (ks. kohdat 46—49).

| — | Komission tarkastuksissa, joita se teki seitsemässä jäsenvaltiossa vuosina 1998—2001, havaittiin merkittäviä tarkastusjärjestelmien valvonnan puutteita, mutta asianmukaisiin jatkotoimenpiteisiin ei ryhdytty eikä yhdessäkään jäsenvaltiossa ole tehty lisätarkastuksia (ks. kohdat 50—54). |
| --- | --- |

—

Komission tarkastuksissa, joita se teki seitsemässä jäsenvaltiossa vuosina 1998—2001, havaittiin merkittäviä tarkastusjärjestelmien valvonnan puutteita, mutta asianmukaisiin jatkotoimenpiteisiin ei ryhdytty eikä yhdessäkään jäsenvaltiossa ole tehty lisätarkastuksia (ks. kohdat 50—54).

| IV. | Jäsenvaltioita koskevat tarkastushavainnot liittyvät paikalla toimitettujen tarkastusten aikatauluihin ja eräiden keskeisten alatoimenpiteiden todennettavuuteen:






  — | alatoimenpiteet tarkastetaan sitoumuksen toteuttamisajankohdan ulkopuolella tai sopimattomana ajankohtana (ks. kohdat 74—85), |
| --- | --- | --- |

IV.

Jäsenvaltioita koskevat tarkastushavainnot liittyvät paikalla toimitettujen tarkastusten aikatauluihin ja eräiden keskeisten alatoimenpiteiden todennettavuuteen:

—

alatoimenpiteet tarkastetaan sitoumuksen toteuttamisajankohdan ulkopuolella tai sopimattomana ajankohtana (ks. kohdat 74—85),

| — | yleisiä alatoimenpiteitä, kuten tuotantonpanosten vähentämistä tai rajoittamista, koskevat tarkastukset ovat suuresti riippuvaisia edunsaajan omista ilmoituksista, joita on vaikea todentaa (ks. kohdat 86—96), |
| --- | --- |

—

yleisiä alatoimenpiteitä, kuten tuotantonpanosten vähentämistä tai rajoittamista, koskevat tarkastukset ovat suuresti riippuvaisia edunsaajan omista ilmoituksista, joita on vaikea todentaa (ks. kohdat 86—96),

| — | tarkastukset perustuvat silmämääräisiin arvioihin, jotka eivät ole vakuuttavia (ks. kohdat 97—101), |
| --- | --- |

—

tarkastukset perustuvat silmämääräisiin arvioihin, jotka eivät ole vakuuttavia (ks. kohdat 97—101),

| — | tarkastajille ei ole aina laadittu yksityiskohtaisia ohjeita; tarkastajat muodostavatkin kantansa usein omien tietojensa tai kokemustensa perusteella. Selkeät vertailukohteet suorituksen arvioimiseksi puuttuvat (ks. kohdat 100—106). |
| --- | --- |

—

tarkastajille ei ole aina laadittu yksityiskohtaisia ohjeita; tarkastajat muodostavatkin kantansa usein omien tietojensa tai kokemustensa perusteella. Selkeät vertailukohteet suorituksen arvioimiseksi puuttuvat (ks. kohdat 100—106).

| V. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että maatalouden ympäristötoimien todentamisessa on erityisiä ongelmia ja se vaatii huomattavasti enemmän resursseja kuin yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin toimien ja toisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden todentaminen. Tällaisella todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes riittävään varmuuteen (ks. kohta 107). |
| --- | --- |

V.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että maatalouden ympäristötoimien todentamisessa on erityisiä ongelmia ja se vaatii huomattavasti enemmän resursseja kuin yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin toimien ja toisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden todentaminen. Tällaisella todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes riittävään varmuuteen (ks. kohta 107).

| VI. | Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava vuonna 2007 alkavan uuden ohjelmakauden osalta sen periaatteen huomioon ottamista, että toimenpiteelle ei myönnetä julkista rahoitusta, ellei sitä voida asianmukaisesti tarkastaa (ks. kohdat 118—119). |
| --- | --- |

VI.

Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava vuonna 2007 alkavan uuden ohjelmakauden osalta sen periaatteen huomioon ottamista, että toimenpiteelle ei myönnetä julkista rahoitusta, ellei sitä voida asianmukaisesti tarkastaa (ks. kohdat 118—119).

JOHDANTO

Maatalouden ympäristöpolitiikka

| 1. | Ympäristönsuojelun kanssa sopusointuisten maatalouden tuotantomenetelmien tuki vahvistettiin neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 (1), joka kattoi vuodet 1993—1999. |
| --- | --- |

1.

Ympäristönsuojelun kanssa sopusointuisten maatalouden tuotantomenetelmien tuki vahvistettiin neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 (1), joka kattoi vuodet 1993—1999.

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä ”Kohti kestävää kehitystä” ympäristöseikkojen sisällyttämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) pidetään ensisijaisena tavoitteena (2). Vastaukseksi tälle tavoitteelle ja Agenda 2000:ssa esitetyille vastaavanlaisille ehdotuksille komissio antoi lausunnon, jonka mukaan vahvistetut maatalouden ympäristötoimet sisältyvät maaseudun kehittämisen ohjelman pakollisena osana kautta 2000—2006 koskevaan komission ohjelmaan (3). Maatalouden ympäristöohjelma on ainoa maaseudun kehittämistoimenpide, joka jäsenvaltioiden on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmiinsa. |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä ”Kohti kestävää kehitystä” ympäristöseikkojen sisällyttämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) pidetään ensisijaisena tavoitteena (2). Vastaukseksi tälle tavoitteelle ja Agenda 2000:ssa esitetyille vastaavanlaisille ehdotuksille komissio antoi lausunnon, jonka mukaan vahvistetut maatalouden ympäristötoimet sisältyvät maaseudun kehittämisen ohjelman pakollisena osana kautta 2000—2006 koskevaan komission ohjelmaan (3). Maatalouden ympäristöohjelma on ainoa maaseudun kehittämistoimenpide, joka jäsenvaltioiden on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmiinsa.

| 3. | Kuudennessa ympäristöä koskevassa Euroopan yhteisön toimintaohjelmassa todetaan, että yhteisön ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi maatalouden ympäristötoimien voimavaroja on lisättävä ja niiden mahdollisuuksia on laajennettava (4). Tämän vuoksi maatalouden ympäristöohjelma asetettiin erittäin tärkeälle sijalle. |
| --- | --- |

3.

Kuudennessa ympäristöä koskevassa Euroopan yhteisön toimintaohjelmassa todetaan, että yhteisön ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi maatalouden ympäristötoimien voimavaroja on lisättävä ja niiden mahdollisuuksia on laajennettava (4). Tämän vuoksi maatalouden ympäristöohjelma asetettiin erittäin tärkeälle sijalle.

| 4. | Asetuksella (EY) N:o 1257/1999 koottiin yhteen useita maaseudun kehittämistoimenpiteitä kaudeksi 2000—2006 (5). |
| --- | --- |

4.

Asetuksella (EY) N:o 1257/1999 koottiin yhteen useita maaseudun kehittämistoimenpiteitä kaudeksi 2000—2006 (5).

| 5. | Maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi komissio hyväksyi maaseudun kehittämissuunnitelmat, joista tuli näin maaseudun kehittämisohjelmia. Ohjelmat kattavat seitsemän vuoden jakson 1. tammikuuta 2000 — 31. joulukuuta 2006. Kehittämisohjelmien laatijoina olivat jäsenvaltioiden nimeämät toimivaltaiset viranomaiset. Tähän mennessä on hyväksytty yhteensä 68 maatalouden ympäristötoimia (ja muita toimenpiteitä) sisältävää maaseudun kehittämisohjelmaa. |
| --- | --- |

5.

Maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi komissio hyväksyi maaseudun kehittämissuunnitelmat, joista tuli näin maaseudun kehittämisohjelmia. Ohjelmat kattavat seitsemän vuoden jakson 1. tammikuuta 2000 — 31. joulukuuta 2006. Kehittämisohjelmien laatijoina olivat jäsenvaltioiden nimeämät toimivaltaiset viranomaiset. Tähän mennessä on hyväksytty yhteensä 68 maatalouden ympäristötoimia (ja muita toimenpiteitä) sisältävää maaseudun kehittämisohjelmaa.

| 6. | Maatalouden ympäristötoimia osarahoitetaan EMOTR:n tukiosastosta koko yhteisössä, osarahoituksen osuus tavoite 1 -alueilla on 75 prosenttia ja muilla alueilla 50 prosenttia (6). Rahoitusosuutta tarkistettiin vuonna 2003 tavoite 1 -alueilla 85 prosenttiin ja muilla alueilla 60 prosenttiin. Tukimäärät vaihtelevat alatoimenpiteittäin ja jäsenvaltioittain, mutta maatalouden ympäristötukien osuus oli unionissa vuonna 2001 keskimäärin 89 euroa hehtaarilta (7). |
| --- | --- |

6.

Maatalouden ympäristötoimia osarahoitetaan EMOTR:n tukiosastosta koko yhteisössä, osarahoituksen osuus tavoite 1 -alueilla on 75 prosenttia ja muilla alueilla 50 prosenttia (6). Rahoitusosuutta tarkistettiin vuonna 2003 tavoite 1 -alueilla 85 prosenttiin ja muilla alueilla 60 prosenttiin. Tukimäärät vaihtelevat alatoimenpiteittäin ja jäsenvaltioittain, mutta maatalouden ympäristötukien osuus oli unionissa vuonna 2001 keskimäärin 89 euroa hehtaarilta (7).

| 7. | Vuonna 2004 jäsenvaltioiden ilmoittamista EMOTR:n tukiosaston 4 749 miljoonan euron menoista 1 739 miljoonaa euroa liittyi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisiin maatalouden ympäristötoimiin (8). Ohjelmakaudelle 2000—2006 15 jäsenvaltion unionille on varattu 13 480 miljoonaa euroa. Luku on 27 prosenttia kaikista maaseudun kehittämismenoista; maatalouden ympäristöohjelma on näin ollen laajin maaseudun kehittämistoimenpide. Vuoden 2004 lopussa kaudelle varatusta kokonaismäärästä oli käytetty 10 201 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

7.

Vuonna 2004 jäsenvaltioiden ilmoittamista EMOTR:n tukiosaston 4 749 miljoonan euron menoista 1 739 miljoonaa euroa liittyi asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisiin maatalouden ympäristötoimiin (8). Ohjelmakaudelle 2000—2006 15 jäsenvaltion unionille on varattu 13 480 miljoonaa euroa. Luku on 27 prosenttia kaikista maaseudun kehittämismenoista; maatalouden ympäristöohjelma on näin ollen laajin maaseudun kehittämistoimenpide. Vuoden 2004 lopussa kaudelle varatusta kokonaismäärästä oli käytetty 10 201 miljoonaa euroa.

| 8. | Kuten kaaviosta käy ilmi, useimmat vuosina 2000—2003 maksetut menot koskevat Itävaltaa, Saksaa ja Suomea. Itävallan ja Suomen suhteellisen suuri osuus selittyy osittain yksittäisten jäsenvaltioiden päätöksillä myöntää merkittävästi varoja maatalouden ympäristötukiin sekä osittain sillä, että suurimmat jäsenvaltiot, kuten Italia, Ranska ja Saksa olivat vasta päättämässä edellisen kauden ohjelmiaan. |
| --- | --- |

8.

Kuten kaaviosta käy ilmi, useimmat vuosina 2000—2003 maksetut menot koskevat Itävaltaa, Saksaa ja Suomea. Itävallan ja Suomen suhteellisen suuri osuus selittyy osittain yksittäisten jäsenvaltioiden päätöksillä myöntää merkittävästi varoja maatalouden ympäristötukiin sekä osittain sillä, että suurimmat jäsenvaltiot, kuten Italia, Ranska ja Saksa olivat vasta päättämässä edellisen kauden ohjelmiaan.

Image

| 9. | Maatalouden ja ympäristön välinen yhteys on kansalaisia kiinnostava ja poliittisesti merkittävä aihe, varsinkin nyt kun YMP:n uudistuksen myötä ympäristövaatimusten ja -käytänteiden noudattamatta jättäminen saattaa johtaa suoran tuen vähentämiseen osittain tai kokonaan tai sen takaisinperintään (9). |
| --- | --- |

9.

Maatalouden ja ympäristön välinen yhteys on kansalaisia kiinnostava ja poliittisesti merkittävä aihe, varsinkin nyt kun YMP:n uudistuksen myötä ympäristövaatimusten ja -käytänteiden noudattamatta jättäminen saattaa johtaa suoran tuen vähentämiseen osittain tai kokonaan tai sen takaisinperintään (9).

| 10. | Maatalouden ympäristömenoihin sisältyy maksujen suorittaminen viljelijöille, jotka saamiensa maksujen vastineeksi sitoutuvat harjoittamaan ympäristöystävällistä maataloustoimintaa, jonka taso ylittää hyvän maatalouskäytännön; toisin sanoen yhteisö ostaa viljelijöiltä ympäristöpalveluita (ks. laatikko 1).

  Laatikko 1Viljely on toimintaa, jolla on pelkkää elintarviketuotantoa suurempi merkitys. Tuotantoketjun varrella on prosesseja, joilla saattaa olla luonnonympäristöön ulottuvia vaikutuksia. Esimerkiksi torjunta-aineiden ja lannoitteiden runsas käyttö, epäasianmukaiset kuivaus- ja kastelukäytännöt, pitkälle viety koneistaminen tai epätarkoituksenmukainen maankäyttö voivat heikentää ympäristön tilaa. Myös maataloustoiminnasta luopuminen voi vaarantaa unionin ympäristöperintöä, mikäli puolittain luonnolliset ympäristöt, biologinen monimuotoisuus ja niihin liittyvät maisemat häviävät maataloustoiminnan myötä.Asetuksen (EY) N:o 817/2004 mukaisesti jäsenvaltioiden on määriteltävä hyvän maatalouskäytännön säännöt alueellisesti tai paikallisesti. Hyvien maatalouskäytäntöjen olisi vastattava viljelyä, jota vastuuntuntoinen viljelijä harjoittaisi kyseisellä alueella, ja joka edellyttäisi voimassa olevien säädettyjen ympäristövaatimusten noudattamista. Säännöt toimivat perusvaatimuksina viljelijöille, jotka haluavat osallistua maatalouden ympäristöohjelmaan.Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä on tullut YMP:n ympäristötavoitteiden saavuttamisen keskeinen väline. Tärkeimmät alatoimenpiteet ovat siirtyminen luonnonmukaiseen maatalouskäytäntöön, maaperän eroosion ehkäiseminen, tuotantopanosten vähentäminen ja maisemapiirteiden säilyttäminen.Lähde: Euroopan komissio: Fact sheet ”Agriculture and the environment”. |
| --- | --- |

10.

Maatalouden ympäristömenoihin sisältyy maksujen suorittaminen viljelijöille, jotka saamiensa maksujen vastineeksi sitoutuvat harjoittamaan ympäristöystävällistä maataloustoimintaa, jonka taso ylittää hyvän maatalouskäytännön; toisin sanoen yhteisö ostaa viljelijöiltä ympäristöpalveluita (ks. laatikko 1).

Laatikko 1Viljely on toimintaa, jolla on pelkkää elintarviketuotantoa suurempi merkitys. Tuotantoketjun varrella on prosesseja, joilla saattaa olla luonnonympäristöön ulottuvia vaikutuksia. Esimerkiksi torjunta-aineiden ja lannoitteiden runsas käyttö, epäasianmukaiset kuivaus- ja kastelukäytännöt, pitkälle viety koneistaminen tai epätarkoituksenmukainen maankäyttö voivat heikentää ympäristön tilaa. Myös maataloustoiminnasta luopuminen voi vaarantaa unionin ympäristöperintöä, mikäli puolittain luonnolliset ympäristöt, biologinen monimuotoisuus ja niihin liittyvät maisemat häviävät maataloustoiminnan myötä.Asetuksen (EY) N:o 817/2004 mukaisesti jäsenvaltioiden on määriteltävä hyvän maatalouskäytännön säännöt alueellisesti tai paikallisesti. Hyvien maatalouskäytäntöjen olisi vastattava viljelyä, jota vastuuntuntoinen viljelijä harjoittaisi kyseisellä alueella, ja joka edellyttäisi voimassa olevien säädettyjen ympäristövaatimusten noudattamista. Säännöt toimivat perusvaatimuksina viljelijöille, jotka haluavat osallistua maatalouden ympäristöohjelmaan.Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä on tullut YMP:n ympäristötavoitteiden saavuttamisen keskeinen väline. Tärkeimmät alatoimenpiteet ovat siirtyminen luonnonmukaiseen maatalouskäytäntöön, maaperän eroosion ehkäiseminen, tuotantopanosten vähentäminen ja maisemapiirteiden säilyttäminen.Lähde: Euroopan komissio: Fact sheet ”Agriculture and the environment”.

| 11. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 14/2000 ”ympäristönäkökohtien tuominen yhteiseen maatalouspolitiikkaan” tarkasteltiin asetuksella (ETY) N:o 2078/92 vahvistettuja maatalouden ympäristötoimia ohjelmakaudella 1993—1999 (10). Erityiskertomuksen keskeinen päätelmä maatalouden ympäristötoimien todentamisesta oli, että lannoitteiden käytön vähentämistoimenpiteiden noudattamista ei ollut mahdollista tarkistaa: ”Komission omat tarkastajat ovat tietoisia tästä ongelmasta, mutta silti komissio hyväksyy edelleen kyseisenlaisia toimenpiteitä” (erityiskertomuksen kohta 77). |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 14/2000 ”ympäristönäkökohtien tuominen yhteiseen maatalouspolitiikkaan” tarkasteltiin asetuksella (ETY) N:o 2078/92 vahvistettuja maatalouden ympäristötoimia ohjelmakaudella 1993—1999 (10). Erityiskertomuksen keskeinen päätelmä maatalouden ympäristötoimien todentamisesta oli, että lannoitteiden käytön vähentämistoimenpiteiden noudattamista ei ollut mahdollista tarkistaa: ”Komission omat tarkastajat ovat tietoisia tästä ongelmasta, mutta silti komissio hyväksyy edelleen kyseisenlaisia toimenpiteitä” (erityiskertomuksen kohta 77).

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 12. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että erityiset viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea myönnetään:






  — | ovat todennettavissa, ja |
| --- | --- | --- |

12.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että erityiset viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea myönnetään:

—

ovat todennettavissa, ja

| — | on asianmukaisesti todennettu. |
| --- | --- |

—

on asianmukaisesti todennettu.

| 13. | Komission on saatava mainittu varmuus, jotta se voi vakuuttua kyseisten menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, eli siitä, että jäsenvaltiot hallinnoivat järjestelmää siten, että varmistetaan maatalouden ympäristötukien korvausten saajien noudattavan ympäristöystävällisiä viljelytapoja. |
| --- | --- |

13.

Komission on saatava mainittu varmuus, jotta se voi vakuuttua kyseisten menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, eli siitä, että jäsenvaltiot hallinnoivat järjestelmää siten, että varmistetaan maatalouden ympäristötukien korvausten saajien noudattavan ympäristöystävällisiä viljelytapoja.

| 14. | Tarkastuksella ei pyritty arvioimaan maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteiden ympäristöhyötyjä. |
| --- | --- |

14.

Tarkastuksella ei pyritty arvioimaan maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteiden ympäristöhyötyjä.

| 15. | Tarkastuskäyntejä tehtiin vuoden 2004 maaliskuun ja syyskuun välisenä aikana komissioon ja viiteen jäsenvaltioon: Itävaltaan, Ranskaan, Saksaan, Italiaan ja Luxemburgiin (11). Jäsenvaltiot valittiin niiden maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteisiin käyttämien määrien ja kyseisten alatoimenpiteiden edustavuuden perusteella. |
| --- | --- |

15.

Tarkastuskäyntejä tehtiin vuoden 2004 maaliskuun ja syyskuun välisenä aikana komissioon ja viiteen jäsenvaltioon: Itävaltaan, Ranskaan, Saksaan, Italiaan ja Luxemburgiin (11). Jäsenvaltiot valittiin niiden maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteisiin käyttämien määrien ja kyseisten alatoimenpiteiden edustavuuden perusteella.

| 16. | Komissiossa toimitetussa tarkastuksessa tarkistettiin yksityiskohtaisesti, oliko komissio varmistanut maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteiden todennettavuuden ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä ja oliko komissio varmistanut valvontajärjestelmien toiminnan moitteettomuuden jäsenvaltioissa. Luonnonmukaisen maatalouden valvontajärjestelmään kiinnitettiin erityistä huomiota. |
| --- | --- |

16.

Komissiossa toimitetussa tarkastuksessa tarkistettiin yksityiskohtaisesti, oliko komissio varmistanut maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteiden todennettavuuden ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä ja oliko komissio varmistanut valvontajärjestelmien toiminnan moitteettomuuden jäsenvaltioissa. Luonnonmukaisen maatalouden valvontajärjestelmään kiinnitettiin erityistä huomiota.

| 17. | Jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastuskäyntien tavoitteena oli arvioida:






  — | ovatko yhteisrahoitettujen maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteet mitattavissa ja todennettavissa luotettavasti, |
| --- | --- | --- |

17.

Jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastuskäyntien tavoitteena oli arvioida:

—

ovatko yhteisrahoitettujen maatalouden ympäristötoimien alatoimenpiteet mitattavissa ja todennettavissa luotettavasti,

| — | antavatko jäsenvaltioiden soveltamat valvontamenettelyt niille ja komissiolle riittävän varmuuden maatalouden ympäristötoimien noudattamisesta. |
| --- | --- |

—

antavatko jäsenvaltioiden soveltamat valvontamenettelyt niille ja komissiolle riittävän varmuuden maatalouden ympäristötoimien noudattamisesta.

| 18. | Tarkastajat kiinnittivät erityistä huomiota keskeisimpiin, laatikossa 1 kuvattuihin alatoimenpiteisiin (12). Tarkastetut hankkeet valittiin EMOTR:n tukiosastosta vuonna 2003 suoritettujen maksujen perusteella. |
| --- | --- |

18.

Tarkastajat kiinnittivät erityistä huomiota keskeisimpiin, laatikossa 1 kuvattuihin alatoimenpiteisiin (12). Tarkastetut hankkeet valittiin EMOTR:n tukiosastosta vuonna 2003 suoritettujen maksujen perusteella.

SÄÄNTELY

Maatalouden ympäristöohjelma (13)

| 19. | Tukemalla maatalouden ympäristöohjelmaa edistetään:






  — | maatalousmaan hyödyntämistä, jossa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen, |
| --- | --- | --- |

19.

Tukemalla maatalouden ympäristöohjelmaa edistetään:

—

maatalousmaan hyödyntämistä, jossa otetaan huomioon ympäristön, maiseman ja sen ominaispiirteiden, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden suojelu ja parantaminen,

| — | ympäristölle suotuisaa viljelyn laajaperäistämistä ja laajaperäisten laidunjärjestelmien hoitoa, |
| --- | --- |

—

ympäristölle suotuisaa viljelyn laajaperäistämistä ja laajaperäisten laidunjärjestelmien hoitoa,

| — | luonnonarvoltaan merkittävien uhattujen viljely-ympäristöjen säilyttämistä, |
| --- | --- |

—

luonnonarvoltaan merkittävien uhattujen viljely-ympäristöjen säilyttämistä,

| — | maatalousmaan maiseman ja historiallisten ominaispiirteiden ylläpitoa, |
| --- | --- |

—

maatalousmaan maiseman ja historiallisten ominaispiirteiden ylläpitoa,

| — | maatalouskäytäntöjen ympäristösuunnittelua. |
| --- | --- |

—

maatalouskäytäntöjen ympäristösuunnittelua.

| 20. | Korvausta myönnetään viljelijöille, jotka tekevät vähintään viisi vuotta kestäviä maatalouden ympäristösitoumuksia. Kuten aiemmin mainittiin, sitoumuksiksi eivät riitä pelkät tavanomaiset hyvät maatalouskäytännöt. |
| --- | --- |

20.

Korvausta myönnetään viljelijöille, jotka tekevät vähintään viisi vuotta kestäviä maatalouden ympäristösitoumuksia. Kuten aiemmin mainittiin, sitoumuksiksi eivät riitä pelkät tavanomaiset hyvät maatalouskäytännöt.

| 21. | Korvauksen laskennan perustana ovat tulonmenetys ja sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset sekä tarve kannustimien tarjoamiseen. |
| --- | --- |

21.

Korvauksen laskennan perustana ovat tulonmenetys ja sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset sekä tarve kannustimien tarjoamiseen.

| 22. | Asetuksessa eritellään myös maaseudun kehittämistoimenpiteiden ohjelmointitapoja (14). Jäsenvaltiot laativat maaseudun kehittämissuunnitelmansa erityistarpeidensa ja -strategioidensa mukaisesti. Maaseudun kehittämissuunnitelmat on laadittava sopivimmaksi katsotulla maantieteellisellä tasolla. Sen vuoksi maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden lajit ja niiden painoarvot maaseudun kehittämissuunnitelmissa saattavat vaihdella paljon. |
| --- | --- |

22.

Asetuksessa eritellään myös maaseudun kehittämistoimenpiteiden ohjelmointitapoja (14). Jäsenvaltiot laativat maaseudun kehittämissuunnitelmansa erityistarpeidensa ja -strategioidensa mukaisesti. Maaseudun kehittämissuunnitelmat on laadittava sopivimmaksi katsotulla maantieteellisellä tasolla. Sen vuoksi maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden lajit ja niiden painoarvot maaseudun kehittämissuunnitelmissa saattavat vaihdella paljon.

Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden tarkastaminen

| 23. | Jäsenvaltioiden suorittamien maaseudun kehittämistoimenpiteiden, joihin maaseudun ympäristötoimetkin kuuluvat, tarkastamista koskevissa säännöissä edellytetään, että järjestelmään liittymistä koskevat alkuperäiset hakemukset ja niiden jälkeen esitettävät maksupyynnöt on tarkastettava siten, että varmistetaan tukien myöntämisedellytysten noudattamisen tehokas todentaminen (15). Valvonta toteutetaan hallinnollisilla ja paikalla toimitettavilla tarkastuksilla. |
| --- | --- |

23.

Jäsenvaltioiden suorittamien maaseudun kehittämistoimenpiteiden, joihin maaseudun ympäristötoimetkin kuuluvat, tarkastamista koskevissa säännöissä edellytetään, että järjestelmään liittymistä koskevat alkuperäiset hakemukset ja niiden jälkeen esitettävät maksupyynnöt on tarkastettava siten, että varmistetaan tukien myöntämisedellytysten noudattamisen tehokas todentaminen (15). Valvonta toteutetaan hallinnollisilla ja paikalla toimitettavilla tarkastuksilla.

| 24. | Hallinnollisten tarkastusten on oltava kattavia, toisin sanoen ne on toteutettava jokaisen edunsaajan kohdalla ennen kutakin toimenpidettä koskevan maksun suorittamista. Tarkastuksiin on tarvittaessa sisällyttävä ristiintarkastus yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietojen kanssa. |
| --- | --- |

24.

Hallinnollisten tarkastusten on oltava kattavia, toisin sanoen ne on toteutettava jokaisen edunsaajan kohdalla ennen kutakin toimenpidettä koskevan maksun suorittamista. Tarkastuksiin on tarvittaessa sisällyttävä ristiintarkastus yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietojen kanssa.

| 25. | Paikalla toimitettavien tarkastusten on koskettava vuosittain vähintään viittä prosenttia edunsaajista ja kaikkia ohjelmointiasiakirjoissa määriteltyjen maaseudun kehittämistoimenpiteiden eri lajeja (16). Näitä paikalla toimitettavia tarkastuksia on tehtävä vuoden mittaan kuhunkin maaseudun kehittämistoimenpiteeseen liittyvän riskianalyysin perusteella. Jokaisessa tarkastuksessa on oltava mukana kaikki edunsaajan sitoumukset ja velvollisuudet, jotka voidaan tarkastaa käynnin aikana. |
| --- | --- |

25.

Paikalla toimitettavien tarkastusten on koskettava vuosittain vähintään viittä prosenttia edunsaajista ja kaikkia ohjelmointiasiakirjoissa määriteltyjen maaseudun kehittämistoimenpiteiden eri lajeja (16). Näitä paikalla toimitettavia tarkastuksia on tehtävä vuoden mittaan kuhunkin maaseudun kehittämistoimenpiteeseen liittyvän riskianalyysin perusteella. Jokaisessa tarkastuksessa on oltava mukana kaikki edunsaajan sitoumukset ja velvollisuudet, jotka voidaan tarkastaa käynnin aikana.

| 26. | Yksinomaan maatalouden ympäristöohjelmaa koskevassa tärkeässä säännöksessä säädetään, että maksujen perustana voivat olla lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoitukset ainoastaan, jos tällaiset rajoitukset ovat teknisesti ja taloudellisesti mitattavissa (17). |
| --- | --- |

26.

Yksinomaan maatalouden ympäristöohjelmaa koskevassa tärkeässä säännöksessä säädetään, että maksujen perustana voivat olla lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden tai muiden tuotantopanosten käytön rajoitukset ainoastaan, jos tällaiset rajoitukset ovat teknisesti ja taloudellisesti mitattavissa (17).

| 27. | Viljelijän, joka antaa yhtä tilan osaa koskevan maatalouden ympäristösitoumuksen, on noudatettava vähintään tavanomaista hyvää maatalouskäytäntöä koko tilalla. Jäsenvaltioiden on määriteltävä maaseudun kehittämissuunnitelmissaan hyvän maatalouskäytännön todennettavissa olevat normit (18). |
| --- | --- |

27.

Viljelijän, joka antaa yhtä tilan osaa koskevan maatalouden ympäristösitoumuksen, on noudatettava vähintään tavanomaista hyvää maatalouskäytäntöä koko tilalla. Jäsenvaltioiden on määriteltävä maaseudun kehittämissuunnitelmissaan hyvän maatalouskäytännön todennettavissa olevat normit (18).

TARKASTUSHAVAINNOT KOMISSION TASOLLA

Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuus

| 28. | Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko komissio varmistanut maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuuden ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä. |
| --- | --- |

28.

Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko komissio varmistanut maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuuden ennen maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymistä.

Maatalouden ympäristöohjelmien täytäntöönpano kaudella 1993—1999

| 29. | Komissio teki kaksi perusteellista arviointia maatalouden ympäristöohjelmien täytäntöönpanosta kaudella 1993—1999 (19). Toinen arvioinneista tehtiin vuonna 1998 ohjelmakauden lopussa, mutta paljon ennen monien ohjelmakaudelle tehtyjen sitoumusten päättymistä. Euroopan parlamentti pyysi ennen Agenda 2000:n ehdotusten hyväksymistä arviointia, joka vahvistaisi maatalouden ympäristöohjelman asemaa yhteisen maatalouspolitiikan keskeisenä osana ja jonka avulla oli tarkoitus yksilöidä jäljellä olevat ongelmat ja puutteet (20). |
| --- | --- |

29.

Komissio teki kaksi perusteellista arviointia maatalouden ympäristöohjelmien täytäntöönpanosta kaudella 1993—1999 (19). Toinen arvioinneista tehtiin vuonna 1998 ohjelmakauden lopussa, mutta paljon ennen monien ohjelmakaudelle tehtyjen sitoumusten päättymistä. Euroopan parlamentti pyysi ennen Agenda 2000:n ehdotusten hyväksymistä arviointia, joka vahvistaisi maatalouden ympäristöohjelman asemaa yhteisen maatalouspolitiikan keskeisenä osana ja jonka avulla oli tarkoitus yksilöidä jäljellä olevat ongelmat ja puutteet (20).

| 30. | Arviointi osoitti, että maatalouden ympäristötoimissa on niiden luonteeseen liittyviä ongelmia ja ettei ole syytä aliarvioida maatalouden ympäristösitoumuksista tarkastusviranomaisille koituvia haasteita. Arvioinnin perusteella havaittiin myös, että alatoimenpiteitä, jotka edellyttävät, että viljelijä vähentää tuotantopanosta tietyllä määrällä tai että viljelijä ei ylitä lannoitteen käytössä tiettyä määrää hehtaaria kohden, on vaikea valvoa, sillä maaperäanalyyseillä ei voitu määritellä luotettavasti tuotantopanosten rajojen noudattamista. Arviointi osoitti myös, että asiakirjatarkastukset — toisin sanoen luottaminen viljelijöiden ilmoituksiin ja ostoasiakirjoihin perustuviin tietoihin -eivät riitä virheiden ja säännönvastaisuuksien havaitsemiseen. Joidenkin toimien, joissa viljelijän on noudatettava useampia yleisiä sitoumuksia (esimerkiksi pensasaidan pitäminen), todelliset vaatimukset eivät olleet niin selkeitä, että edunsaaja olisi ymmärtänyt, mitä häneltä vaaditaan. |
| --- | --- |

30.

Arviointi osoitti, että maatalouden ympäristötoimissa on niiden luonteeseen liittyviä ongelmia ja ettei ole syytä aliarvioida maatalouden ympäristösitoumuksista tarkastusviranomaisille koituvia haasteita. Arvioinnin perusteella havaittiin myös, että alatoimenpiteitä, jotka edellyttävät, että viljelijä vähentää tuotantopanosta tietyllä määrällä tai että viljelijä ei ylitä lannoitteen käytössä tiettyä määrää hehtaaria kohden, on vaikea valvoa, sillä maaperäanalyyseillä ei voitu määritellä luotettavasti tuotantopanosten rajojen noudattamista. Arviointi osoitti myös, että asiakirjatarkastukset — toisin sanoen luottaminen viljelijöiden ilmoituksiin ja ostoasiakirjoihin perustuviin tietoihin -eivät riitä virheiden ja säännönvastaisuuksien havaitsemiseen. Joidenkin toimien, joissa viljelijän on noudatettava useampia yleisiä sitoumuksia (esimerkiksi pensasaidan pitäminen), todelliset vaatimukset eivät olleet niin selkeitä, että edunsaaja olisi ymmärtänyt, mitä häneltä vaaditaan.

| 31. | Arvioinnissa todettiin, että jos toimenpidettä ei voida tarkastaa asianmukaisesti, sille ei voida myöntää avustusta julkisista varoista, ja että palkkioiden todentamisen on kohdistuttava toimenpiteisiin, jotka voidaan todentaa riittävän hyvin. Tämä havainto on otettu huomioon maaseudun kehittämistä koskevassa lainsäädännössä kaudella 2000—2006, erityisesti asetuksessa (EY) N:o 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Arvioinnissa todettiin, että jos toimenpidettä ei voida tarkastaa asianmukaisesti, sille ei voida myöntää avustusta julkisista varoista, ja että palkkioiden todentamisen on kohdistuttava toimenpiteisiin, jotka voidaan todentaa riittävän hyvin. Tämä havainto on otettu huomioon maaseudun kehittämistä koskevassa lainsäädännössä kaudella 2000—2006, erityisesti asetuksessa (EY) N:o 817/2004 (21).

Maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksyminen komissiossa kaudelle 2000—2006

| 32. | Komissio analysoi vuosina 2000 ja 2001 jäsenvaltioiden toimittamia maaseudun kehittämissuunnitelmia kaudelle 2000—2006. Analyysin yhteydessä varmistettiin ainoastaan jonkin verran, oliko ehdotettuja maatalouden ympäristöohjelmien alatoimenpiteitä todennettu tehokkaasti ja vaikuttavasti. |
| --- | --- |

32.

Komissio analysoi vuosina 2000 ja 2001 jäsenvaltioiden toimittamia maaseudun kehittämissuunnitelmia kaudelle 2000—2006. Analyysin yhteydessä varmistettiin ainoastaan jonkin verran, oliko ehdotettuja maatalouden ympäristöohjelmien alatoimenpiteitä todennettu tehokkaasti ja vaikuttavasti.

| 33. | Vuonna 2004 tehty sisäinen riskinarviointi osoitti todeksi, että komissio oli hyväksynyt maaseudun kehittämisuunnitelmia varmistamatta toimenpiteiden todennettavuutta, koska kaikkien 68:ssa maaseudun kehittämissuunnitelmassa esitettyjen alatoimenpiteiden ja toimien todennettavuutta on vaikea arvioida asiakirjojen perusteella. Komissio totesi, että sen roolia todennettavuuden arvioinnissa olisi tarkasteltava uudelleen. |
| --- | --- |

33.

Vuonna 2004 tehty sisäinen riskinarviointi osoitti todeksi, että komissio oli hyväksynyt maaseudun kehittämisuunnitelmia varmistamatta toimenpiteiden todennettavuutta, koska kaikkien 68:ssa maaseudun kehittämissuunnitelmassa esitettyjen alatoimenpiteiden ja toimien todennettavuutta on vaikea arvioida asiakirjojen perusteella. Komissio totesi, että sen roolia todennettavuuden arvioinnissa olisi tarkasteltava uudelleen.

| 34. | Komission maatalouden pääosastossa maaseudun kehittämismenojen tarkastuksesta vastaava yksikkö ilmoitti, että todennettavuutta koskevaa analyysiä ei ollut tehty, koska yksikkö katsoo, että analyysiä ei edellytetä silloin, kun hallinnointi toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (22). |
| --- | --- |

34.

Komission maatalouden pääosastossa maaseudun kehittämismenojen tarkastuksesta vastaava yksikkö ilmoitti, että todennettavuutta koskevaa analyysiä ei ollut tehty, koska yksikkö katsoo, että analyysiä ei edellytetä silloin, kun hallinnointi toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (22).

| 35. | Tehtäviensä täyttämiseksi komission olisi arvioitava alatoimenpiteiden todennettavuus maaseudun kehittämissuunnitelmia hyväksyessään. Jos komissio laiminlyö näitä tehtäviä, se ei saa varmuutta siitä, että jäsenvaltiot pystyvät hallinnoimaan järjestelmää asianmukaisesti, eikä siitä, että maatalouden ympäristöohjelman korvauksia saavat edunsaajat harjoittavat maataloutta sitoutumuksensa edellyttämällä tavalla. Kyseisellä arvioinnilla voitaisiin myös havaita alatoimenpiteet, joihin liittyvä tarkastusriski on suuri. |
| --- | --- |

35.

Tehtäviensä täyttämiseksi komission olisi arvioitava alatoimenpiteiden todennettavuus maaseudun kehittämissuunnitelmia hyväksyessään. Jos komissio laiminlyö näitä tehtäviä, se ei saa varmuutta siitä, että jäsenvaltiot pystyvät hallinnoimaan järjestelmää asianmukaisesti, eikä siitä, että maatalouden ympäristöohjelman korvauksia saavat edunsaajat harjoittavat maataloutta sitoutumuksensa edellyttämällä tavalla. Kyseisellä arvioinnilla voitaisiin myös havaita alatoimenpiteet, joihin liittyvä tarkastusriski on suuri.

Tarkastusjärjestelmien toiminnan varmentaminen

| 36. | Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, onko komissio todentanut vuosien 2000—2006 osalta (asetus (EY) N:o 1257/1999) tarkastusjärjestelmien, varsinkin hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten, moitteettoman toiminnan. |
| --- | --- |

36.

Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, onko komissio todentanut vuosien 2000—2006 osalta (asetus (EY) N:o 1257/1999) tarkastusjärjestelmien, varsinkin hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten, moitteettoman toiminnan.

| 37. | Komissio teki tarkastuksia 12 jäsenvaltiossa syyskuun 2000 ja kesäkuun 2001 välisenä aikana varmistaakseen, että käytössä on järjestelmät, joilla hallinnoidaan ja valvotaan asianmukaisesti kautta 2000—2006 koskevia maaseudun kehittämisen menoja (”ennakoivat tiedustelut”). Komissio laati yhteenvedon tarkastusten tuloksista, ja niiden perusteella jäsenvaltioille annettuihin suuntaviivoihin tehtiin muutoksia (23). |
| --- | --- |

37.

Komissio teki tarkastuksia 12 jäsenvaltiossa syyskuun 2000 ja kesäkuun 2001 välisenä aikana varmistaakseen, että käytössä on järjestelmät, joilla hallinnoidaan ja valvotaan asianmukaisesti kautta 2000—2006 koskevia maaseudun kehittämisen menoja (”ennakoivat tiedustelut”). Komissio laati yhteenvedon tarkastusten tuloksista, ja niiden perusteella jäsenvaltioille annettuihin suuntaviivoihin tehtiin muutoksia (23).

| 38. | Tarkastukset kattoivat maatalouden ympäristötoimien lisäksi kaikki muut maaseudun kehittämistoimenpiteet, mutta tarkastuksissa ei tutkittu menoja eikä tarkasteltu järjestelmien tosiasiallista toimintaa, sillä kyseisiä menoja ei ollut tarkastusajankohtaan mennessä vielä alettu toteuttaa. |
| --- | --- |

38.

Tarkastukset kattoivat maatalouden ympäristötoimien lisäksi kaikki muut maaseudun kehittämistoimenpiteet, mutta tarkastuksissa ei tutkittu menoja eikä tarkasteltu järjestelmien tosiasiallista toimintaa, sillä kyseisiä menoja ei ollut tarkastusajankohtaan mennessä vielä alettu toteuttaa.

| 39. | Maaseudun kehittämisestä vastaava tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yksikkö on tämän jälkeen toimittanut koko yhteisön kattavan epäsuotuisten alueiden maksuja koskevan tarkastuksen, mutta vuoden 2005 alkuun mennessä se ei ollut vielä tarkastanut maatalouden ympäristöohjelman järjestelmiä, vaikka ohjelma on maaseudun kehittämismenojen suurin osa-alue ja sen sisältämää riskiä pidetään suurena (ks. kohta 30) (24). |
| --- | --- |

39.

Maaseudun kehittämisestä vastaava tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yksikkö on tämän jälkeen toimittanut koko yhteisön kattavan epäsuotuisten alueiden maksuja koskevan tarkastuksen, mutta vuoden 2005 alkuun mennessä se ei ollut vielä tarkastanut maatalouden ympäristöohjelman järjestelmiä, vaikka ohjelma on maaseudun kehittämismenojen suurin osa-alue ja sen sisältämää riskiä pidetään suurena (ks. kohta 30) (24).

Luonnonmukaisen maatalouden valvonta

| 40. | Valvontajärjestelmien kannalta luonnonmukaiseen maatalouteen — joka on yksi merkittävimpiä maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteitä — siirtyminen on erityistapaus (25). Maatalouden ympäristötuen saamiseksi on täytettävä tietyt vaatimukset. Näiden vaatimusten noudattamista valvovat useimmissa jäsenvaltioissa tavallisten maaseudun ympäristötukien tarkastajien sijaan asiaan erikoistuneet tarkastuselimet (kolmannet osapuolet). |
| --- | --- |

40.

Valvontajärjestelmien kannalta luonnonmukaiseen maatalouteen — joka on yksi merkittävimpiä maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteitä — siirtyminen on erityistapaus (25). Maatalouden ympäristötuen saamiseksi on täytettävä tietyt vaatimukset. Näiden vaatimusten noudattamista valvovat useimmissa jäsenvaltioissa tavallisten maaseudun ympäristötukien tarkastajien sijaan asiaan erikoistuneet tarkastuselimet (kolmannet osapuolet).

Luonnonmukaista maataloutta koskeva säännösten mukainen valvontajärjestelmä

| 41. | Viljelijöiden, jotka saavat luonnonmukaisen maatalouden alatoimenpiteen mukaista tukea, on noudatettava luonnonmukaisia tuotantomenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka on vahvistettu erityisesti luonnonmukaisesta tuotantotavasta annetussa neuvoston asetuksessa (26). Luonnonmukaisella maataloudella on kaksi piirrettä, jotka poikkeavat muista maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä: esinnäkin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöille on olemassa koko yhteisön kattava vähimmäisvaatimus, ja toiseksi on olemassa vaatimus siitä, että hyväksytty tarkastuslaitos tarkastaa vuosittain sääntöjen ja vaatimusten noudattamisen kunkin tuottajan kohdalla. |
| --- | --- |

41.

Viljelijöiden, jotka saavat luonnonmukaisen maatalouden alatoimenpiteen mukaista tukea, on noudatettava luonnonmukaisia tuotantomenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka on vahvistettu erityisesti luonnonmukaisesta tuotantotavasta annetussa neuvoston asetuksessa (26). Luonnonmukaisella maataloudella on kaksi piirrettä, jotka poikkeavat muista maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä: esinnäkin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöille on olemassa koko yhteisön kattava vähimmäisvaatimus, ja toiseksi on olemassa vaatimus siitä, että hyväksytty tarkastuslaitos tarkastaa vuosittain sääntöjen ja vaatimusten noudattamisen kunkin tuottajan kohdalla.

| 42. | Saadakseen varmuuden siitä, että maatalouden ympäristötuen alatoimenpiteen edunsaaja todellakin noudattaa luonnonmukaisen maataloustuotannon sääntöjä, jäsenvaltiot luottavat erityisesti luonnonmukaista maataloutta varten laadittuun tarkastusjärjestelmään. Järjestelmän mukaan kaikki toimijat, jotka harjoittavat luonnonmukaista maataloustuotantoa ja haluavat pitää luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita kaupan, on tarkastettava vähintään vuosittain. Joko julkisen tarkastuslaitoksen tai hyväksytyn yksityisen tarkastuslaitoksen, joka täyttää tuotteiden varmennusjärjestelmien hallinnoinnista vastaavalle elimelle asetetun kansainvälisen standardin EN 45 011, on suoritettava tarkastus (jälkimmäinen vaihtoehto on yleisempi — 12 jäsenvaltiota 15:stä on valinnut yksityisen tarkastuslaitoksen) (27). Viljelijät voivat itse valita tarkastuslaitoksen, joka vastaa tarkastuksista. |
| --- | --- |

42.

Saadakseen varmuuden siitä, että maatalouden ympäristötuen alatoimenpiteen edunsaaja todellakin noudattaa luonnonmukaisen maataloustuotannon sääntöjä, jäsenvaltiot luottavat erityisesti luonnonmukaista maataloutta varten laadittuun tarkastusjärjestelmään. Järjestelmän mukaan kaikki toimijat, jotka harjoittavat luonnonmukaista maataloustuotantoa ja haluavat pitää luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita kaupan, on tarkastettava vähintään vuosittain. Joko julkisen tarkastuslaitoksen tai hyväksytyn yksityisen tarkastuslaitoksen, joka täyttää tuotteiden varmennusjärjestelmien hallinnoinnista vastaavalle elimelle asetetun kansainvälisen standardin EN 45 011, on suoritettava tarkastus (jälkimmäinen vaihtoehto on yleisempi — 12 jäsenvaltiota 15:stä on valinnut yksityisen tarkastuslaitoksen) (27). Viljelijät voivat itse valita tarkastuslaitoksen, joka vastaa tarkastuksista.

| 43. | Jäsenvaltioiden on suoritettava tarkastusjärjestelmän valvontaa
   (28). Niiden on nimettävä viranomainen (toimivaltainen viranomainen), jonka vastuulla on yksityisten tarkastuslaitosten hyväksyminen ja valvonta. Kun tarkastuslaitos on hyväksytty, toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että tarkastuslaitoksen tekemät tarkastukset ovat objektiivisia, ja tarkastettava sen tekemien tarkastusten tehokkuus (29). |
| --- | --- |

43.

Jäsenvaltioiden on suoritettava tarkastusjärjestelmän valvontaa
   (28). Niiden on nimettävä viranomainen (toimivaltainen viranomainen), jonka vastuulla on yksityisten tarkastuslaitosten hyväksyminen ja valvonta. Kun tarkastuslaitos on hyväksytty, toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että tarkastuslaitoksen tekemät tarkastukset ovat objektiivisia, ja tarkastettava sen tekemien tarkastusten tehokkuus (29).

| 44. | Jäsenvaltioiden on vuosittain (ennen 1. heinäkuuta) ilmoitettava komissiolle luonnonmukaisesta maataloudesta annetun asetuksen täytäntöönpanemiseksi edellisenä vuonna toteutetut toimenpiteet ja toimitettava (erityisesti) kertomus yksityisten tarkastuslaitosten valvonnasta (30). Komissio julkaisi kesäkuussa 2004 luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, jossa todetaan, että nykyinen tarkastusjärjestelmä toimii useimmissa tapauksissa hyvin tehokkaasti (31). |
| --- | --- |

44.

Jäsenvaltioiden on vuosittain (ennen 1. heinäkuuta) ilmoitettava komissiolle luonnonmukaisesta maataloudesta annetun asetuksen täytäntöönpanemiseksi edellisenä vuonna toteutetut toimenpiteet ja toimitettava (erityisesti) kertomus yksityisten tarkastuslaitosten valvonnasta (30). Komissio julkaisi kesäkuussa 2004 luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, jossa todetaan, että nykyinen tarkastusjärjestelmä toimii useimmissa tapauksissa hyvin tehokkaasti (31).

Luonnonmukaisen maatalouden valvontajärjestelmän täytäntöönpano

| 45. | Useimmat jäsenvaltiot luottavat luonnonmukaisen maatalouden tarkastusjärjestelmään tehdessään viiden prosentin vähimmäismäärän paikalla toimitettavia tarkastuksia, jotka liittyvät luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä koskevan maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteeseen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin halusi varmistua tarkastusjärjestelmän tarkoituksenmukaisesta toiminnasta. |
| --- | --- |

45.

Useimmat jäsenvaltiot luottavat luonnonmukaisen maatalouden tarkastusjärjestelmään tehdessään viiden prosentin vähimmäismäärän paikalla toimitettavia tarkastuksia, jotka liittyvät luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä koskevan maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteeseen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin halusi varmistua tarkastusjärjestelmän tarkoituksenmukaisesta toiminnasta.

Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset

| 46. | Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa olisi kuvailtava valvonta, joka käsittää kaksi keskeistä näkökohtaa: velvoitteen varmistaa tarkastuslaitosten toimittamien tarkastusten objektiivisuus ja velvoitteen varmistaa tarkastusten vaikuttavuus. |
| --- | --- |

46.

Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa olisi kuvailtava valvonta, joka käsittää kaksi keskeistä näkökohtaa: velvoitteen varmistaa tarkastuslaitosten toimittamien tarkastusten objektiivisuus ja velvoitteen varmistaa tarkastusten vaikuttavuus.

| 47. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että:






  a) | Kaikki jäsenvaltiot eivät lähetä kyseisiä valvontakertomuksia, esimerkiksi Itävallan kertomukset puuttuivat. Tarkastuksen lopussa (marraskuussa 2004) kautta 2000—2003 koskevista 48:sta kertomuksesta, jotka 12 jäsenvaltion oli määrä lähettää, 15 oli edelleen lähettämättä. Itävallan, Ranskan, Irlannin, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kertomukset on sittemmin toimitettu (tarkempia tietoja on esitetty taulukossa). |
| --- | --- | --- |

47.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että:

a)

Kaikki jäsenvaltiot eivät lähetä kyseisiä valvontakertomuksia, esimerkiksi Itävallan kertomukset puuttuivat. Tarkastuksen lopussa (marraskuussa 2004) kautta 2000—2003 koskevista 48:sta kertomuksesta, jotka 12 jäsenvaltion oli määrä lähettää, 15 oli edelleen lähettämättä. Itävallan, Ranskan, Irlannin, Portugalin, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kertomukset on sittemmin toimitettu (tarkempia tietoja on esitetty taulukossa).

| b) | Kertomukset koostuvat taulukosta, joka sisältää tiedot yksityisten tarkastuslaitosten tekemien tarkastuskäyntien, analyysiä varten poimittujen otosten sekä havaittujen säännönvastaisuuksien ja sovellettujen seuraamusten määristä. Järjestelmän toiminnasta ei ole tehty yhteenvetoa. Komission jäsenvaltioille antamissa kertomusten laadintaohjeissa kehotettiin käyttämään vakiomuotoista taulukkoa ja niissä todettiin lisäksi, että taulukon täyttäminen tarvittavien, kohdassa 46 mainittujen tietojen osalta riittää (32). |
| --- | --- |

b)

Kertomukset koostuvat taulukosta, joka sisältää tiedot yksityisten tarkastuslaitosten tekemien tarkastuskäyntien, analyysiä varten poimittujen otosten sekä havaittujen säännönvastaisuuksien ja sovellettujen seuraamusten määristä. Järjestelmän toiminnasta ei ole tehty yhteenvetoa. Komission jäsenvaltioille antamissa kertomusten laadintaohjeissa kehotettiin käyttämään vakiomuotoista taulukkoa ja niissä todettiin lisäksi, että taulukon täyttäminen tarvittavien, kohdassa 46 mainittujen tietojen osalta riittää (32).

| c) | Komissio hyödyntää kertomuksia niukasti. |
| --- | --- |

c)

Komissio hyödyntää kertomuksia niukasti.

| d) | Kertomusten laatu ei ole aina tyydyttävä, ja ne sisältävät virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia. Komission ohjeissa todetaan, että komissiolle toimitetut kertomukset ovat tähän asti olleet hyvin sekalaisia, mikä vaikeuttaa komissiota saamaan yleiskäsitystä täytäntöönpanosta. Tilanne oli tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana edelleen sama. |
| --- | --- |

d)

Kertomusten laatu ei ole aina tyydyttävä, ja ne sisältävät virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia. Komission ohjeissa todetaan, että komissiolle toimitetut kertomukset ovat tähän asti olleet hyvin sekalaisia, mikä vaikeuttaa komissiota saamaan yleiskäsitystä täytäntöönpanosta. Tilanne oli tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana edelleen sama.

| e) | Toimivaltaisille viranomaisille ei ole annettu selkeitä suuntaviivoja tarkastusjärjestelmien valvonnasta. |
| --- | --- |

e)

Toimivaltaisille viranomaisille ei ole annettu selkeitä suuntaviivoja tarkastusjärjestelmien valvonnasta.

Taulukko

Vuosien 2000—2003 valvontakertomusten toimittaminen (tilanne marraskuussa 2004, tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymishetkellä)

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | | | | |
| Belgia | | | | |
| Tanska | e.s. | e.s. | e.s. | e.s. |
| Suomi | e.s. | e.s. | e.s. | e.s. |
| Ranska | | | | |
| Saksa | | | | |
| Kreikka | | | | |
| Irlanti | | | | |
| Italia | | | | |
| Luxemburg | | | | |
| Alankomaat | e.s. | e.s. | e.s. | e.s. |
| Portugali | | | | |
| Espanja | e.s. | * | | |
| Ruotsi | | | * | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | | |
| | = | valvontakertomus lähetetty |
| | = | valvontakertomus lähettämättä |
| * | = | osittain lähetetty |
| e.s. | = | ei sovelleta, koska valvonta ei ole tarpeen, jos viranomainen toimittaa tarkastukset |

2000

2001

2002

2003

Itävalta

Image

Image

Image

Image

Belgia

Image

Image

Image

Image

Tanska

e.s.

e.s.

e.s.

e.s.

Suomi

e.s.

e.s.

e.s.

e.s.

Ranska

Image

Image

Image

Image

Saksa

Image

Image

Image

Image

Kreikka

Image

Image

Image

Image

Irlanti

Image

Image

Image

Image

Italia

Image

Image

Image

Image

Luxemburg

Image

Image

Image

Image

Alankomaat

e.s.

e.s.

e.s.

e.s.

Portugali

Image

Image

Image

Image

Espanja

e.s.

Image

Image

Image

Ruotsi

Image

Image

Image

Image

Yhdistynyt kuningaskunta

Image

Image

Image

Image

Image

=

valvontakertomus lähetetty

Image

=

valvontakertomus lähettämättä

*

=

osittain lähetetty

e.s.

=

ei sovelleta, koska valvonta ei ole tarpeen, jos viranomainen toimittaa tarkastukset

Huom. Itävaltaa, Ranskaa, Irlantia, Portugalia, Espanjaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat puuttuneet kertomukset saatiin vuoden 2005 kesäkuuhun mennessä.

Lähde: komissio.

| 48. | Lisäksi jäsenvaltioiden on vuosittain ennen 31. maaliskuuta ilmoitettava komissiolle luettelo viimeistään 31. joulukuuta edeltävänä vuonna hyväksytyistä tarkastuslaitoksista, josta ilmenee niiden oikeudellinen ja toiminnallinen rakenne, vakiotarkastussuunnitelma ja seuraamusjärjestelmä (...) (33). Vaikka jäsenvaltiot ilmoittavatkin luettelon tarkastuslaitoksista, kaikki eivät lähetä vuosittain yksityiskohtaisia tietoja vakiotarkastussuunnitelmistaan. |
| --- | --- |

48.

Lisäksi jäsenvaltioiden on vuosittain ennen 31. maaliskuuta ilmoitettava komissiolle luettelo viimeistään 31. joulukuuta edeltävänä vuonna hyväksytyistä tarkastuslaitoksista, josta ilmenee niiden oikeudellinen ja toiminnallinen rakenne, vakiotarkastussuunnitelma ja seuraamusjärjestelmä (...) (33). Vaikka jäsenvaltiot ilmoittavatkin luettelon tarkastuslaitoksista, kaikki eivät lähetä vuosittain yksityiskohtaisia tietoja vakiotarkastussuunnitelmistaan.

| 49. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että vaikka kertomukset olisivatkin kattavat ja tarkat, ne eivät anna varmuutta toimitettujen tarkastusten objektiivisuudesta ja tehokkuudesta. |
| --- | --- |

49.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että vaikka kertomukset olisivatkin kattavat ja tarkat, ne eivät anna varmuutta toimitettujen tarkastusten objektiivisuudesta ja tehokkuudesta.

Tarkastukset, joilla komissio varmistaa järjestelmän toimivuuden

| 50. | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto vastaa elintarvikkeiden turvallisuudesta, ja tämän vuoksi kyseisen pääosaston elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki käyntejä seitsemään jäsenvaltioon vuosina 1998—2001 (34). Eräs näiden käyntien tavoitteista oli tarkastaa luonnonmukaisen maatalouden valvonta- ja tarkastusjärjestelmien moitteeton toimivuus. |
| --- | --- |

50.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto vastaa elintarvikkeiden turvallisuudesta, ja tämän vuoksi kyseisen pääosaston elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki käyntejä seitsemään jäsenvaltioon vuosina 1998—2001 (34). Eräs näiden käyntien tavoitteista oli tarkastaa luonnonmukaisen maatalouden valvonta- ja tarkastusjärjestelmien moitteeton toimivuus.

| 51. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ei ole yksimielinen siitä, että luonnonmukaisen maatalouden tarkastaminen olisi ensisijaisen tärkeätä. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on korostanut terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimittamien tarkastusten merkitystä, kun taas terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on todennut, että luonnonmukaisen maatalouden tarkastusten merkitys on vähäinen. Vuonna 2001 tehdyn viimeisimmän käynnin jälkeen ei ole tehty muita järjestelmiin liittyviä käyntejä tai arviointeja. Näin ollen komissio ei voi varmistua siitä, että tarkastusjärjestelmien valvonnan keskeiset menettelyt toimivat asianmukaisesti. |
| --- | --- |

51.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ei ole yksimielinen siitä, että luonnonmukaisen maatalouden tarkastaminen olisi ensisijaisen tärkeätä. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on korostanut terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston toimittamien tarkastusten merkitystä, kun taas terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on todennut, että luonnonmukaisen maatalouden tarkastusten merkitys on vähäinen. Vuonna 2001 tehdyn viimeisimmän käynnin jälkeen ei ole tehty muita järjestelmiin liittyviä käyntejä tai arviointeja. Näin ollen komissio ei voi varmistua siitä, että tarkastusjärjestelmien valvonnan keskeiset menettelyt toimivat asianmukaisesti.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kertomusten seuranta

| 52. | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston jäsenvaltioihin tekemien seitsemän käynnin perusteella tarkastusjärjestelmien valvonnassa havaittiin merkittäviä puutteita, joiden perusteella sekä jäsenvaltioille että kyseisille komission yksiköille annettiin suosituksia. |
| --- | --- |

52.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston jäsenvaltioihin tekemien seitsemän käynnin perusteella tarkastusjärjestelmien valvonnassa havaittiin merkittäviä puutteita, joiden perusteella sekä jäsenvaltioille että kyseisille komission yksiköille annettiin suosituksia.

| 53. | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto pyysi jokaista jäsenvaltiota lähettämään toimintasuunnitelman, jossa selvitetään, mitä maa aikoo tehdä vastatakseen esitettyihin huomautuksiin. Ainoastaan Itävalta toimitti kyseisen suunnitelman. Muut kuusi jäsenvaltiota esittivät kommenttinsa niille osoitettuihin kertomusluonnoksiin. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto päätti seurannan pyytämällä maatalouden pääosastoa toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta jäljellä olevat asiat saataisiin ratkaistua. |
| --- | --- |

53.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto pyysi jokaista jäsenvaltiota lähettämään toimintasuunnitelman, jossa selvitetään, mitä maa aikoo tehdä vastatakseen esitettyihin huomautuksiin. Ainoastaan Itävalta toimitti kyseisen suunnitelman. Muut kuusi jäsenvaltiota esittivät kommenttinsa niille osoitettuihin kertomusluonnoksiin. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto päätti seurannan pyytämällä maatalouden pääosastoa toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta jäljellä olevat asiat saataisiin ratkaistua.

| 54. | Tilintarkastustuomioistuin tutki kaikki seitsemän terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kertomusta, tarkastuksiin liittyvän taustatyön ja maatalouden pääosaston suorittaman seurannan. Maatalouden pääosasto teki yhteenvedon seurannasta, jota oli toteutettu niiden seitsemän jäsenvaltion kohdalla, joihin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto oli tehnyt käynnin. Yhteenvedossa on luettelo terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston suosituksista ja niistä seuranneista toimista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston havaitsemien merkittävien puutteiden seuranta oli riittämätöntä (ks. laatikossa 2 esitetyt esimerkit), ja totesi, että komissiolla on vain rajallinen varmuus valvonta- ja tarkastusjärjestelmien moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa.

  Laatikko 2Luonnonmukainen maatalous: terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston jäsenvaltioihin suuntautuneisiin tarkastuksiin perustuvat huomautukset ja huomautusten seurantaItävalta: Terveys- ja kuluttaja-asioiden sekä maatalouden pääosastojen mukaan kaikki kysymykset on ratkaistu, koska Itävallan toimintasuunnitelmassa käsiteltiin kaikkia esille otettuja asioita. Komissio ei ole kuitenkaan ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että toimintasuunnitelma on pantu täytäntöön tai että se vastaa riittävässä määrin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kertomuksessa esitettyyn kritiikkiin:





  — | toimivaltainen viranomainen ei ole tehnyt teknistä arviointia tarkastuslaitosten työstä, |
| --- | --- | --- |

54.

Tilintarkastustuomioistuin tutki kaikki seitsemän terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kertomusta, tarkastuksiin liittyvän taustatyön ja maatalouden pääosaston suorittaman seurannan. Maatalouden pääosasto teki yhteenvedon seurannasta, jota oli toteutettu niiden seitsemän jäsenvaltion kohdalla, joihin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto oli tehnyt käynnin. Yhteenvedossa on luettelo terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston suosituksista ja niistä seuranneista toimista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston havaitsemien merkittävien puutteiden seuranta oli riittämätöntä (ks. laatikossa 2 esitetyt esimerkit), ja totesi, että komissiolla on vain rajallinen varmuus valvonta- ja tarkastusjärjestelmien moitteettomasta toiminnasta jäsenvaltioissa.

Laatikko 2Luonnonmukainen maatalous: terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston jäsenvaltioihin suuntautuneisiin tarkastuksiin perustuvat huomautukset ja huomautusten seurantaItävalta: Terveys- ja kuluttaja-asioiden sekä maatalouden pääosastojen mukaan kaikki kysymykset on ratkaistu, koska Itävallan toimintasuunnitelmassa käsiteltiin kaikkia esille otettuja asioita. Komissio ei ole kuitenkaan ryhtynyt toimiin varmistaakseen, että toimintasuunnitelma on pantu täytäntöön tai että se vastaa riittävässä määrin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kertomuksessa esitettyyn kritiikkiin:





  —

toimivaltainen viranomainen ei ole tehnyt teknistä arviointia tarkastuslaitosten työstä,

| — | tehdyistä töistä ei ole laadittu rekisteriä, |
| --- | --- |

—

tehdyistä töistä ei ole laadittu rekisteriä,

| — | todisteet tarkastajien paikalla tekemistä tarkastuksista puuttuvat, |
| --- | --- |

—

todisteet tarkastajien paikalla tekemistä tarkastuksista puuttuvat,

| — | tarkastajien kanssa käydyt keskustelut olivat vähäisiä, |
| --- | --- |

—

tarkastajien kanssa käydyt keskustelut olivat vähäisiä,

| — | toimivaltaisen viranomaisen yleinen luottava asenne tarkastuslaitosten työhön, joka liittyy sen varmistamiseen, että toimijat noudattavat luonnonmukaisen maataloustuotannon sääntöjä. |
| --- | --- |

—

toimivaltaisen viranomaisen yleinen luottava asenne tarkastuslaitosten työhön, joka liittyy sen varmistamiseen, että toimijat noudattavat luonnonmukaisen maataloustuotannon sääntöjä.

| — | käytössä ei ole järjestelmää, jolla arvioidaan autonomisten alueiden tarkastusjärjestelmien toiminnan tyydyttävyyttä, |
| --- | --- |

—

käytössä ei ole järjestelmää, jolla arvioidaan autonomisten alueiden tarkastusjärjestelmien toiminnan tyydyttävyyttä,

| — | ainoan hyväksytyn tarkastuslaitoksen kohdalla oli epäselvää, oliko sitä valvottu ja täyttikö laitos tarkastuslaitoksille asetetut pakolliset kansainväliset standardit, |
| --- | --- |

—

ainoan hyväksytyn tarkastuslaitoksen kohdalla oli epäselvää, oliko sitä valvottu ja täyttikö laitos tarkastuslaitoksille asetetut pakolliset kansainväliset standardit,

| — | kaikkia toimijoita ei tarkastettu vuosittain, |
| --- | --- |

—

kaikkia toimijoita ei tarkastettu vuosittain,

| — | tarkastuskertomusten laatu vaihteli. |
| --- | --- |

—

tarkastuskertomusten laatu vaihteli.

TARKASTUSHAVAINNOT JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA

Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuus viidessä jäsenvaltiossa

| 55. | Jäsenvaltioita koskeva tarkastus kattoi sekä hallinnolliset että paikalla toimitettavat tarkastukset; jälkimmäisiä tarkastuksia korostettiin, koska tukikelpoisuuden varmistaminen tapahtuu pääasiassa niiden avulla. Tilintarkastustuomioistuin valitsi mahdollisimman moninaisia alatoimenpiteitä, ja tarkastajat olivat kansallisten tai alueellisten tarkastajien mukana näiden toimittamissa tarkastuksissa. Tarkastuksiin sisältyi hyvän maatalouskäytännön noudattamisen todentaminen. |
| --- | --- |

55.

Jäsenvaltioita koskeva tarkastus kattoi sekä hallinnolliset että paikalla toimitettavat tarkastukset; jälkimmäisiä tarkastuksia korostettiin, koska tukikelpoisuuden varmistaminen tapahtuu pääasiassa niiden avulla. Tilintarkastustuomioistuin valitsi mahdollisimman moninaisia alatoimenpiteitä, ja tarkastajat olivat kansallisten tai alueellisten tarkastajien mukana näiden toimittamissa tarkastuksissa. Tarkastuksiin sisältyi hyvän maatalouskäytännön noudattamisen todentaminen.

Hallinnolliset tarkastukset

| 56. | Viidessä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa jäsenvaltiossa hallinnolliset tarkastukset on toteutettu yleensä hyvin ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaiset ristiintarkastukset auttavat varmistamaan, että ilmoitetut pinta-alat ja eläinten lukumäärät ovat oikein (35). |
| --- | --- |

56.

Viidessä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa jäsenvaltiossa hallinnolliset tarkastukset on toteutettu yleensä hyvin ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaiset ristiintarkastukset auttavat varmistamaan, että ilmoitetut pinta-alat ja eläinten lukumäärät ovat oikein (35).

| 57. | Luxemburgissa maatalouden ympäristöohjelman keskeisessä alatoimenpiteessä edellytetään, että maatalouden ympäristösitoumus kattaa koko maatilan (100 prosenttia) (36). Vaatimus helpottaa hallinnollisten tarkastusten toimittamista, sillä tukea maksetaan koko alalle, joka on mainittu yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevassa ilmoituksessa. Viljelijä vahvistaa vuosittaisessa pinta-alailmoituksessa noudattaneensa vaatimuksia, ja ristiintarkastukset suoritetaan YMP:n ensimmäisen pilarin mukaisesti. |
| --- | --- |

57.

Luxemburgissa maatalouden ympäristöohjelman keskeisessä alatoimenpiteessä edellytetään, että maatalouden ympäristösitoumus kattaa koko maatilan (100 prosenttia) (36). Vaatimus helpottaa hallinnollisten tarkastusten toimittamista, sillä tukea maksetaan koko alalle, joka on mainittu yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevassa ilmoituksessa. Viljelijä vahvistaa vuosittaisessa pinta-alailmoituksessa noudattaneensa vaatimuksia, ja ristiintarkastukset suoritetaan YMP:n ensimmäisen pilarin mukaisesti.

| 58. | Muiden maiden tavoin Ranskassa edunsaajan ei edellytetä tekevän koko tilaa koskevia maatalouden ympäristösitoumuksia. Myös pinta-alat, joille ympäristösitoumukset on tehty, voivat vaihdella vuosittain. Edunsaajan on osoitettava yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän pinta-alailmoituksessa viljelylohkot, joiden osalta hän on tehnyt sitoumuksen kyseisenä vuonna. Tätä varten hänen on valittava toinen kahdesta koodista, vaikka mahdollisia alatoimenpiteitä on yli sata. Jos viljelylohkolle on mahdollista tehdä useiden alatoimenpiteiden mukaisia sitoumuksia, valittua alatoimenpidettä tai -toimenpiteitä on usein mahdotonta varmistaa. |
| --- | --- |

58.

Muiden maiden tavoin Ranskassa edunsaajan ei edellytetä tekevän koko tilaa koskevia maatalouden ympäristösitoumuksia. Myös pinta-alat, joille ympäristösitoumukset on tehty, voivat vaihdella vuosittain. Edunsaajan on osoitettava yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän pinta-alailmoituksessa viljelylohkot, joiden osalta hän on tehnyt sitoumuksen kyseisenä vuonna. Tätä varten hänen on valittava toinen kahdesta koodista, vaikka mahdollisia alatoimenpiteitä on yli sata. Jos viljelylohkolle on mahdollista tehdä useiden alatoimenpiteiden mukaisia sitoumuksia, valittua alatoimenpidettä tai -toimenpiteitä on usein mahdotonta varmistaa.

| 59. | Mainittujen menettelyiden vuoksi on mahdotonta soveltaa automaattisia yhdenmukaisuutta koskevia tarkastuksia vuosittaiseen ilmoitukseen sisältyvien tietojen ja edunsaajan tekemien sitoumusten vertailemiseksi. Näin ollen hallinnollisten tarkastusten merkitys on vähäinen. |
| --- | --- |

59.

Mainittujen menettelyiden vuoksi on mahdotonta soveltaa automaattisia yhdenmukaisuutta koskevia tarkastuksia vuosittaiseen ilmoitukseen sisältyvien tietojen ja edunsaajan tekemien sitoumusten vertailemiseksi. Näin ollen hallinnollisten tarkastusten merkitys on vähäinen.

Paikalla toimitetut tarkastukset

Maatalouden ympäristöohjelman erityisluonne

| 60. | Yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin sääntöjen mukaisesti kaukokartoitusta voidaan pitää luotettavana menetelmänä tukihakemusten todenperäisyyttä varmistettaessa, toisin sanoen tarkastettaessa viljelylohkojen pinta-aloja (kuinka suurta osaa maasta viljellään). Kaukokartoitus ei ole useimmiten tehokas tapa tarkastaa ympäristösitoumusten noudattamista (mitä viljelymenetelmiä käytetään), joten sitä varten on tarpeen tehdä fyysisiä tarkastuksia paikalla. Tämän vuoksi maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden tarkastaminen vaatii enemmän työvoimaa ja on kalliimpaa kuin muiden maataloustukien tarkastaminen. |
| --- | --- |

60.

Yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin sääntöjen mukaisesti kaukokartoitusta voidaan pitää luotettavana menetelmänä tukihakemusten todenperäisyyttä varmistettaessa, toisin sanoen tarkastettaessa viljelylohkojen pinta-aloja (kuinka suurta osaa maasta viljellään). Kaukokartoitus ei ole useimmiten tehokas tapa tarkastaa ympäristösitoumusten noudattamista (mitä viljelymenetelmiä käytetään), joten sitä varten on tarpeen tehdä fyysisiä tarkastuksia paikalla. Tämän vuoksi maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden tarkastaminen vaatii enemmän työvoimaa ja on kalliimpaa kuin muiden maataloustukien tarkastaminen.

| 61. | Tarkastajilla on oltava erityistä osaamista, sillä monet maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteet ovat luonteeltaan teknisiä. Esimerkiksi kaikille tarkastuskäynnin kohteena olleille jäsenvaltioille yhteinen alatoimenpiteen laji on tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden rajoittaminen. Tällaisten sitoumusten noudattamisen arviointi on vaikeampaa kuin sen varmistaminen, että lohkolla viljellään tiettyä kasvia. Samalla tavoin hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisen varmistaminen edellyttää erityistä osaamista. |
| --- | --- |

61.

Tarkastajilla on oltava erityistä osaamista, sillä monet maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteet ovat luonteeltaan teknisiä. Esimerkiksi kaikille tarkastuskäynnin kohteena olleille jäsenvaltioille yhteinen alatoimenpiteen laji on tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden rajoittaminen. Tällaisten sitoumusten noudattamisen arviointi on vaikeampaa kuin sen varmistaminen, että lohkolla viljellään tiettyä kasvia. Samalla tavoin hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisen varmistaminen edellyttää erityistä osaamista.

Tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön noudattamisen tarkastus

| 62. | Maatalouden ympäristötukien saamisen edellytyksenä on määritellyn hyvän maatalouskäytännön sääntöjen noudattaminen edunsaajan koko tilalla. Nämä säännöt otettiin maaseudun kehittämissuunnitelmiin kaudelle 2000—2006. Maaseudun kehittämissuunnitelmissa on oltava todennettavissa olevat normit, joihin kuuluu yleisten pakollisten ympäristövaatimusten noudattaminen (37). |
| --- | --- |

62.

Maatalouden ympäristötukien saamisen edellytyksenä on määritellyn hyvän maatalouskäytännön sääntöjen noudattaminen edunsaajan koko tilalla. Nämä säännöt otettiin maaseudun kehittämissuunnitelmiin kaudelle 2000—2006. Maaseudun kehittämissuunnitelmissa on oltava todennettavissa olevat normit, joihin kuuluu yleisten pakollisten ympäristövaatimusten noudattaminen (37).

| 63. | Hyvän maatalouskäytännön tarkastusvaatimus on maatalouden ympäristöohjelman tarkastajille hyvin haastava tehtävä, koska useimmiten he eivät ole kasvinsuojelun tai lannoitteiden asiantuntijoita. Asiaa koskevissa komission suuntaviivoissa jäsenvaltioita kehotetaan ohjelmatasolla määrittelemään kohtuullinen määrä olennaisia käytäntöjä, jotka tarkastetaan paikalla (38). |
| --- | --- |

63.

Hyvän maatalouskäytännön tarkastusvaatimus on maatalouden ympäristöohjelman tarkastajille hyvin haastava tehtävä, koska useimmiten he eivät ole kasvinsuojelun tai lannoitteiden asiantuntijoita. Asiaa koskevissa komission suuntaviivoissa jäsenvaltioita kehotetaan ohjelmatasolla määrittelemään kohtuullinen määrä olennaisia käytäntöjä, jotka tarkastetaan paikalla (38).

| 64. | Olennaiset hyvät maatalouskäytännöt, jotka on Saksassa poimittu kansallisen tason viiden prosentin paikalla toimitettaviin tarkastuksiin, liittyvät helposti todennettaviin kysymyksiin. Saksan liittovaltion maataloustutkimuskeskuksen tutkimus (39) osoittaa, että kaikissa Saksan osavaltioissa todennettaviksi tarkoitettujen hyvän maatalouskäytännön indikaattoreiden valintaa ohjaa tarkastajien pätevyys, ja koska kyseiset tarkastajat eivät ole kasvinsuojeluun tai lannoitukseen, vaan suoraan tukeen (YMP:n ensimmäiseen pilariin) erikoistuneita tarkastajia, kyseiset indikaattorit voivat liittyä vain sellaisiin seikkoihin, jotka asiaan erikoistumaton henkilö pystyy todentamaan. Lisäksi tarkastajien on pystyttävä todentamaan kyseiset indikaattorit kaikkina vuodenaikoina. Näin ollen tarkastetut käytännöt koskevat erityisten asiakirjojen (kuten maaperäanalyysin tulosten ja ravinneselvitysten) hallussapitoa, mikä antaa vain vähäisen varmuuden hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisesta. Tilanne on samanlainen myös Luxemburgissa. |
| --- | --- |

64.

Olennaiset hyvät maatalouskäytännöt, jotka on Saksassa poimittu kansallisen tason viiden prosentin paikalla toimitettaviin tarkastuksiin, liittyvät helposti todennettaviin kysymyksiin. Saksan liittovaltion maataloustutkimuskeskuksen tutkimus (39) osoittaa, että kaikissa Saksan osavaltioissa todennettaviksi tarkoitettujen hyvän maatalouskäytännön indikaattoreiden valintaa ohjaa tarkastajien pätevyys, ja koska kyseiset tarkastajat eivät ole kasvinsuojeluun tai lannoitukseen, vaan suoraan tukeen (YMP:n ensimmäiseen pilariin) erikoistuneita tarkastajia, kyseiset indikaattorit voivat liittyä vain sellaisiin seikkoihin, jotka asiaan erikoistumaton henkilö pystyy todentamaan. Lisäksi tarkastajien on pystyttävä todentamaan kyseiset indikaattorit kaikkina vuodenaikoina. Näin ollen tarkastetut käytännöt koskevat erityisten asiakirjojen (kuten maaperäanalyysin tulosten ja ravinneselvitysten) hallussapitoa, mikä antaa vain vähäisen varmuuden hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisesta. Tilanne on samanlainen myös Luxemburgissa.

| 65. | Saksassa havaittiin hyväksi tavaksi varmentaa hyvät maatalouskäytännöt siten, että erikoistuneet viranomaiset toimittavat yksityiskohtaisemman lisätarkastuksen yhdelle prosentille viljelijöistä; sen jälkeen kaikki hyvien maatalouskäytäntöjen rikkomukset ilmoitetaan maksajavirastolle ja tarvittaessa asetetaan asianmukaiset seuraamukset ja vähennetään maatalouden ympäristötukia. |
| --- | --- |

65.

Saksassa havaittiin hyväksi tavaksi varmentaa hyvät maatalouskäytännöt siten, että erikoistuneet viranomaiset toimittavat yksityiskohtaisemman lisätarkastuksen yhdelle prosentille viljelijöistä; sen jälkeen kaikki hyvien maatalouskäytäntöjen rikkomukset ilmoitetaan maksajavirastolle ja tarvittaessa asetetaan asianmukaiset seuraamukset ja vähennetään maatalouden ympäristötukia.

| 66. | Saksan liittovaltion maataloustutkimuskeskuksen raportissa todetaan, että erikoistuneiden viranomaisten toimittamissa tarkastuksissa noudatetaan ympäristöseikkoihin suuntautunutta riskianalyysiä siten, että tarkastukseen pyritään valitsemaan tiloja vaatimusten noudattamatta jättämisen todennäköisyyden perusteella (40). Näillä erityisillä tarkastuksilla havaitaan enemmän rikkomuksia ja niiden korjaava vaikutus on suurempi kuin tarkastusten, jotka tehdään viiden prosentin mukaisesti maksun suuruuteen tai vastaaviin valintakriteereihin perustuen. |
| --- | --- |

66.

Saksan liittovaltion maataloustutkimuskeskuksen raportissa todetaan, että erikoistuneiden viranomaisten toimittamissa tarkastuksissa noudatetaan ympäristöseikkoihin suuntautunutta riskianalyysiä siten, että tarkastukseen pyritään valitsemaan tiloja vaatimusten noudattamatta jättämisen todennäköisyyden perusteella (40). Näillä erityisillä tarkastuksilla havaitaan enemmän rikkomuksia ja niiden korjaava vaikutus on suurempi kuin tarkastusten, jotka tehdään viiden prosentin mukaisesti maksun suuruuteen tai vastaaviin valintakriteereihin perustuen.

| 67. | Ranskan viranomaiset ovat laatineet kansalliset ohjeet viiden prosentin mukaisten tarkastusten yhteydessä sovellettavista menettelyistä; näillä tarkastuksilla varmistetaan kansallisessa maaseudun kehittämisuunnitelmassa vahvistettujen seitsemän hyvän maatalouskäytännön noudattaminen. Komissio on hyväksynyt nämä ohjeet. Todellisuudessa mainitut seitsemän kriteeriä ja niihin liittyvät tarkastukset eivät ole kuitenkaan vaativia. |
| --- | --- |

67.

Ranskan viranomaiset ovat laatineet kansalliset ohjeet viiden prosentin mukaisten tarkastusten yhteydessä sovellettavista menettelyistä; näillä tarkastuksilla varmistetaan kansallisessa maaseudun kehittämisuunnitelmassa vahvistettujen seitsemän hyvän maatalouskäytännön noudattaminen. Komissio on hyväksynyt nämä ohjeet. Todellisuudessa mainitut seitsemän kriteeriä ja niihin liittyvät tarkastukset eivät ole kuitenkaan vaativia.

| 68. | Esimerkiksi lannoitteiden käyttöä koskevissa tarkastuksissa tarkastaja varmistaa, että lannoitteiden käytöstä on olemassa todentavaa aineistoa; näin menetellään kuitenkin ainoastaan, jos tila sijaitsee nitraatille herkällä alueella tai jos jokin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä edellyttää päiväkirjan pitoa. Tarkastajia on nimenomaisesti neuvottu olemaan tarkastamatta laskuja tai muita tositteita. Toisena esimerkkinä mainittakoon nitraattilannoitteiden tarkastus, jonka osalta tarkastajalle annetut, hyviä maatalouskäytäntöjä koskevat ohjeet ovat yhtä poikkeusta lukuun ottamatta samat kuin edellisessä tapauksessa; tässä tarkastuksessa on varmistettava mahdollisimman perusteellisesti ja päiväkirjan tietojen perusteella, että näitä lannoitteita ei ole käytetty riskikausien aikana (esimerkiksi kun maa on jäässä tai vettynyt). |
| --- | --- |

68.

Esimerkiksi lannoitteiden käyttöä koskevissa tarkastuksissa tarkastaja varmistaa, että lannoitteiden käytöstä on olemassa todentavaa aineistoa; näin menetellään kuitenkin ainoastaan, jos tila sijaitsee nitraatille herkällä alueella tai jos jokin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä edellyttää päiväkirjan pitoa. Tarkastajia on nimenomaisesti neuvottu olemaan tarkastamatta laskuja tai muita tositteita. Toisena esimerkkinä mainittakoon nitraattilannoitteiden tarkastus, jonka osalta tarkastajalle annetut, hyviä maatalouskäytäntöjä koskevat ohjeet ovat yhtä poikkeusta lukuun ottamatta samat kuin edellisessä tapauksessa; tässä tarkastuksessa on varmistettava mahdollisimman perusteellisesti ja päiväkirjan tietojen perusteella, että näitä lannoitteita ei ole käytetty riskikausien aikana (esimerkiksi kun maa on jäässä tai vettynyt).

| 69. | Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan hyvät maatalouskäytännöt on usein määritelty epätarkasti ja tarkastukset rajoittuvat käytännössä muutamiin helposti täytettäviin ja varmennettaviin vaatimuksiin. Sen vuoksi on vaikea arvioida, missä määrin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden taso ylittää hyvät maatalouskäytännöt. Tilintarkastustuomioistuin toistaa epäsuotuisten alueiden tukea koskevassa erityiskertomuksessa esittämänsä huomautukset ja suositukset, varsinkin ne, jotka koskevat sitä, että vaatimusten noudattamista on mahdotonta varmistaa epätyydyttävästi (41). Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan komission olisi varmistuttava siitä, että jäsenvaltiot määrittelevät hyvien maatalouskäytäntöjen käsitteen, joka on selkeä ja helposti tarkistettavissa, ja jos tämä osoittautuu mahdottomaksi, komission olisi ehdotettava tukijärjestelmää, joka perustuu hyviä maatalouskäytäntöjä helpommin valvottavissa olevaan käsitteeseen. |
| --- | --- |

69.

Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan hyvät maatalouskäytännöt on usein määritelty epätarkasti ja tarkastukset rajoittuvat käytännössä muutamiin helposti täytettäviin ja varmennettaviin vaatimuksiin. Sen vuoksi on vaikea arvioida, missä määrin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden taso ylittää hyvät maatalouskäytännöt. Tilintarkastustuomioistuin toistaa epäsuotuisten alueiden tukea koskevassa erityiskertomuksessa esittämänsä huomautukset ja suositukset, varsinkin ne, jotka koskevat sitä, että vaatimusten noudattamista on mahdotonta varmistaa epätyydyttävästi (41). Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan komission olisi varmistuttava siitä, että jäsenvaltiot määrittelevät hyvien maatalouskäytäntöjen käsitteen, joka on selkeä ja helposti tarkistettavissa, ja jos tämä osoittautuu mahdottomaksi, komission olisi ehdotettava tukijärjestelmää, joka perustuu hyviä maatalouskäytäntöjä helpommin valvottavissa olevaan käsitteeseen.

Alatoimenpiteiden tarkastus

Paikalla toimitettavien tarkastusten valinta

| 70. | Ranskassa sovellettu menettely on kokonaisuudessaan yhdenmukainen voimassa olevien sääntöjen kanssa (42). Riskianalyyseihin ei ole kuitenkaan sisällytetty teknisiä maatalouden ympäristökriteereitä. Komission asiaa koskevissa suuntaviivoissa kuitenkin sanotaan, että huomioon olisi otettava kullekin toimenpiteelle ominaisia riskitekijöitä (43). Lisäksi paikalla toimitettavat tarkastukset on hajautettava tehtäviksi ympäri vuotta kutakin maaseudun kehittämisen toimenpidettä koskevan riskianalyysin mukaisesti (44). |
| --- | --- |

70.

Ranskassa sovellettu menettely on kokonaisuudessaan yhdenmukainen voimassa olevien sääntöjen kanssa (42). Riskianalyyseihin ei ole kuitenkaan sisällytetty teknisiä maatalouden ympäristökriteereitä. Komission asiaa koskevissa suuntaviivoissa kuitenkin sanotaan, että huomioon olisi otettava kullekin toimenpiteelle ominaisia riskitekijöitä (43). Lisäksi paikalla toimitettavat tarkastukset on hajautettava tehtäviksi ympäri vuotta kutakin maaseudun kehittämisen toimenpidettä koskevan riskianalyysin mukaisesti (44).

| 71. | Italiassa aikaisempien vuosien tarkastusten yhteydessä tehtyjä havaintoja ei ole hyödynnetty riskianalyysin tekemisessä eikä niitä ole myöskään otettu huomioon seuraavan vuoden otantaa suunniteltaessa (45). |
| --- | --- |

71.

Italiassa aikaisempien vuosien tarkastusten yhteydessä tehtyjä havaintoja ei ole hyödynnetty riskianalyysin tekemisessä eikä niitä ole myöskään otettu huomioon seuraavan vuoden otantaa suunniteltaessa (45).

| 72. | Luxemburgissa riskianalyysi — ja otantamenettely kokonaisuudessaan — perustuu YMP:n ensimmäisen pilarin suoraan tukeen, koska maatalouden ympäristötoimi kuuluu olennaisena osana samaan hallinnolliseen järjestelmään. Näin ollen tälle maatalouden ympäristötoimelle ei tehdä erityistä riskianalyysiä. |
| --- | --- |

72.

Luxemburgissa riskianalyysi — ja otantamenettely kokonaisuudessaan — perustuu YMP:n ensimmäisen pilarin suoraan tukeen, koska maatalouden ympäristötoimi kuuluu olennaisena osana samaan hallinnolliseen järjestelmään. Näin ollen tälle maatalouden ympäristötoimelle ei tehdä erityistä riskianalyysiä.

| 73. | Itävallassa otannan valinta on asetuksen (EY) N:o 2419/2001 mukaista. Tämän lisäksi suoritetaan erillinen valinta (jossa noudatetaan viiden prosentin vaatimusta) talvi/syyskasvuston alatoimenpidettä varten, koska sen sitoumusjakso sijoittuu pääasiallisen tarkastusjakson ulkopuolelle. Otannan suorittaa paikalla tarkastuksia toimittavista tarkastajista riippumaton yksikkö. |
| --- | --- |

73.

Itävallassa otannan valinta on asetuksen (EY) N:o 2419/2001 mukaista. Tämän lisäksi suoritetaan erillinen valinta (jossa noudatetaan viiden prosentin vaatimusta) talvi/syyskasvuston alatoimenpidettä varten, koska sen sitoumusjakso sijoittuu pääasiallisen tarkastusjakson ulkopuolelle. Otannan suorittaa paikalla tarkastuksia toimittavista tarkastajista riippumaton yksikkö.

Tarkastusten aikataulu

| 74. | Komission suuntaviivojen mukaan paras ajankohta vuodessa paikalla toimitettaville tarkastuksille on määriteltävä siten, että se kattaa tarkastettavan toimenpiteen sitoumuksista ja velvoitteista edustavimman otoksen ja että paikalla toimitettavat tarkastukset on toteutettava kyseisenä ajankohtana (46). Tämä on asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artiklan mukaista (ks. kohta 25). |
| --- | --- |

74.

Komission suuntaviivojen mukaan paras ajankohta vuodessa paikalla toimitettaville tarkastuksille on määriteltävä siten, että se kattaa tarkastettavan toimenpiteen sitoumuksista ja velvoitteista edustavimman otoksen ja että paikalla toimitettavat tarkastukset on toteutettava kyseisenä ajankohtana (46). Tämä on asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artiklan mukaista (ks. kohta 25).

| 75. | Luxemburgissa paikalla toimitettavat tarkastukset toteutetaan kesä-elokuun välisenä aikana — eli peltokasvien sadonkorjuun aikaan — ja rehualojen osalta niitä toteutetaan vielä syyskuussa. Ajanjakso on asianmukainen peltokasvien ja rehualojen paikalla toimitettaviin tarkastuksiin, muttei välttämättä maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteille tai hyville maatalouskäytännöille, joiden osalta tietyt vaatimukset on täytettävä ja tarkastettava mainitun jakson ulkopuolella (47). Erityyppisten maatalouden ympäristösitoumusten tarkastusten parhaita ajankohtia ei ole määritelty. |
| --- | --- |

75.

Luxemburgissa paikalla toimitettavat tarkastukset toteutetaan kesä-elokuun välisenä aikana — eli peltokasvien sadonkorjuun aikaan — ja rehualojen osalta niitä toteutetaan vielä syyskuussa. Ajanjakso on asianmukainen peltokasvien ja rehualojen paikalla toimitettaviin tarkastuksiin, muttei välttämättä maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteille tai hyville maatalouskäytännöille, joiden osalta tietyt vaatimukset on täytettävä ja tarkastettava mainitun jakson ulkopuolella (47). Erityyppisten maatalouden ympäristösitoumusten tarkastusten parhaita ajankohtia ei ole määritelty.

| 76. | Vaikka tarkastukset tehdään Itävallassa yleensä asianmukaisella ajanjaksolla, viiniviljelmien eroosion ehkäisyn alatoimen sitoumusjakso on 1. marraskuuta ja 30. huhtikuuta välinen ajanjakso ja tarkastukset suoritetaan 15. toukokuuta alkaen ja syyskuun loppuun mennessä. Näin ollen eroosion ehkäisyn toimenpide tarkastetaan sitoumusjakson ulkopuolella. Itävallan viranomaiset ovat vahvistaneet asian todeksi ja sitoutuneet toteuttamaan toimia tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

76.

Vaikka tarkastukset tehdään Itävallassa yleensä asianmukaisella ajanjaksolla, viiniviljelmien eroosion ehkäisyn alatoimen sitoumusjakso on 1. marraskuuta ja 30. huhtikuuta välinen ajanjakso ja tarkastukset suoritetaan 15. toukokuuta alkaen ja syyskuun loppuun mennessä. Näin ollen eroosion ehkäisyn toimenpide tarkastetaan sitoumusjakson ulkopuolella. Itävallan viranomaiset ovat vahvistaneet asian todeksi ja sitoutuneet toteuttamaan toimia tilanteen korjaamiseksi.

| 77. | Baden-Württembergin osavaltiossa maatalouden ympäristöohjelman ja muiden pinta-alaperusteisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden paikalla tarkastettava otanta on jaettu neljään toukokuusta joulukuun puoliväliin ulottuvaan tarkastusjaksoon siten, että alatoimenpiteiden eri sitoumukset voidaan tarkastaa. Tarkastukset on jaettu asianmukaisesti pitkin vuotta maatalouden ympäristötoimiin liittyvien riskien analyysin perusteella. Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden luonteen vuoksi, ja siitä huolimatta, että vähintään viisi prosenttia edunsaajista tarkastetaan vuosittain, monet alatoimenpiteet ja sitoumukset jäävät tarkastamatta perusteellisesti, koska kunkin otantaan kuuluvan edunsaajan luokse voidaan tehdä vain yksi tarkastuskäynti vuodessa. |
| --- | --- |

77.

Baden-Württembergin osavaltiossa maatalouden ympäristöohjelman ja muiden pinta-alaperusteisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden paikalla tarkastettava otanta on jaettu neljään toukokuusta joulukuun puoliväliin ulottuvaan tarkastusjaksoon siten, että alatoimenpiteiden eri sitoumukset voidaan tarkastaa. Tarkastukset on jaettu asianmukaisesti pitkin vuotta maatalouden ympäristötoimiin liittyvien riskien analyysin perusteella. Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden luonteen vuoksi, ja siitä huolimatta, että vähintään viisi prosenttia edunsaajista tarkastetaan vuosittain, monet alatoimenpiteet ja sitoumukset jäävät tarkastamatta perusteellisesti, koska kunkin otantaan kuuluvan edunsaajan luokse voidaan tehdä vain yksi tarkastuskäynti vuodessa.

| 78. | Kaikissa yhdessätoista tapauksessa, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti Saksassa kesäkuussa 2004 (tärkein valvontajakso, jonka aikana olisi tehtävä vähintään puolet tarkastuksista), ilmeni alatoimenpiteitä, joita ei voitu tarkastaa käynnin aikana. |
| --- | --- |

78.

Kaikissa yhdessätoista tapauksessa, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti Saksassa kesäkuussa 2004 (tärkein valvontajakso, jonka aikana olisi tehtävä vähintään puolet tarkastuksista), ilmeni alatoimenpiteitä, joita ei voitu tarkastaa käynnin aikana.

| 79. | Kyseisessä maatalouden ympäristöohjelmassa on lisäksi alatoimenpiteitä, jotka sisältävät useampia sitoumuksia, jotka voidaan tarkastaa eri aikoina vuodesta. Esimerkiksi hyvin laajalti käytössä olevan peltokasvialojen talvi/syyskasvustoa koskevan alatoimenpiteen osalta kasvuston on oltava ensinnäkin kylvetty syyskuun puoliväliin mennessä ja toiseksi pidettävä korjaamattomana marraskuun tai helmikuun loppuun asti. Tällöin sitoumuksen noudattaminen varmennetaan enintään kerran, eli toista näistä sitoumuksista ei tarkasteta. |
| --- | --- |

79.

Kyseisessä maatalouden ympäristöohjelmassa on lisäksi alatoimenpiteitä, jotka sisältävät useampia sitoumuksia, jotka voidaan tarkastaa eri aikoina vuodesta. Esimerkiksi hyvin laajalti käytössä olevan peltokasvialojen talvi/syyskasvustoa koskevan alatoimenpiteen osalta kasvuston on oltava ensinnäkin kylvetty syyskuun puoliväliin mennessä ja toiseksi pidettävä korjaamattomana marraskuun tai helmikuun loppuun asti. Tällöin sitoumuksen noudattaminen varmennetaan enintään kerran, eli toista näistä sitoumuksista ei tarkasteta.

| 80. | Alatoimenpidettä ei voida täysin tarkastaa, mikäli sillä on enemmän kuin yksi sitoumus. Näin on myös alatoimenpiteen kohdalla, joka koskee satokasvien rivien välisen etäisyyden kasvattamista 17 senttimetriin, tällöin viljarivien välisen etäisyyden kasvattaminen voidaan tarkastaa pääasiallisella tarkastusjaksolla, kun taas alatoimenpiteen muut sitoumukset (sienitautien torjunta-aineiden suihkutuksen kieltäminen ennen kuin vilja on tietyssä kasvuvaiheessa, yleensä toukokuun alussa) pystytään tarkastamaan ainoastaan aikaisemmassa vaiheessa. |
| --- | --- |

80.

Alatoimenpidettä ei voida täysin tarkastaa, mikäli sillä on enemmän kuin yksi sitoumus. Näin on myös alatoimenpiteen kohdalla, joka koskee satokasvien rivien välisen etäisyyden kasvattamista 17 senttimetriin, tällöin viljarivien välisen etäisyyden kasvattaminen voidaan tarkastaa pääasiallisella tarkastusjaksolla, kun taas alatoimenpiteen muut sitoumukset (sienitautien torjunta-aineiden suihkutuksen kieltäminen ennen kuin vilja on tietyssä kasvuvaiheessa, yleensä toukokuun alussa) pystytään tarkastamaan ainoastaan aikaisemmassa vaiheessa.

| 81. | Ranskassa paikalla toimitettavan tarkastuksen ajankohta riippuu otannan ilmoitusajankohdasta. Paikalla toimitettavat tarkastukset tehdään mahdollisimman pian ilmoituksen saapumisesta, jotta maksut eivät viivästyisi (maksut suoritetaan käytännössä heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana). Sen vuoksi tarkastuksia ei välttämättä suoriteta oikealla hetkellä tarkastettavan toimenpiteen riskit osoittavan analyysin perusteella. Lisäksi, jos edunsaajan on sopimusvelvoitteiden mukaisesti noudatettava tai oltava noudattamatta käytäntöä, joka edellyttää useampia kuin yhtä määräpäivää, uutta käyntiä ei edellytetä. |
| --- | --- |

81.

Ranskassa paikalla toimitettavan tarkastuksen ajankohta riippuu otannan ilmoitusajankohdasta. Paikalla toimitettavat tarkastukset tehdään mahdollisimman pian ilmoituksen saapumisesta, jotta maksut eivät viivästyisi (maksut suoritetaan käytännössä heinäkuun ja lokakuun välisenä aikana). Sen vuoksi tarkastuksia ei välttämättä suoriteta oikealla hetkellä tarkastettavan toimenpiteen riskit osoittavan analyysin perusteella. Lisäksi, jos edunsaajan on sopimusvelvoitteiden mukaisesti noudatettava tai oltava noudattamatta käytäntöä, joka edellyttää useampia kuin yhtä määräpäivää, uutta käyntiä ei edellytetä.

| 82. | Komission kertomuksessa (48), joka on laadittu budjettivallan käyttäjälle aikaisemman jakson kokemusten perusteella, on tuotu esiin ongelmat, jotka aiheutuvat tarkastuksen tekemisestä hyvin rajallisen ajan kuluessa tai tarkastuskäynnin suorittamisesta useammin kuin kerran. |
| --- | --- |

82.

Komission kertomuksessa (48), joka on laadittu budjettivallan käyttäjälle aikaisemman jakson kokemusten perusteella, on tuotu esiin ongelmat, jotka aiheutuvat tarkastuksen tekemisestä hyvin rajallisen ajan kuluessa tai tarkastuskäynnin suorittamisesta useammin kuin kerran.

| 83. | Useamman kuin yhden paikalla toimitettavan tarkastuksen tekemisestä säädettiin asetuksen (EY) N:o 746/96 19 artiklan 4 kohdassa, jossa edellytetään, että ”sikäli kuin se on mahdollista, yhtä edunsaajaa koskevan tarkastuksen on katettava kaikki kyseisen edunsaajan sitoumukset (49). Erityistä sitoumusta koskevat tarkastukset on tarvittaessa tehtävä vuoden eri aikoina.” Tällöin viranomaisten oli palattava uudelleen tarkastamaan maatalouden ympäristöhanke, mikäli se oli tarpeen kaikkien sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

83.

Useamman kuin yhden paikalla toimitettavan tarkastuksen tekemisestä säädettiin asetuksen (EY) N:o 746/96 19 artiklan 4 kohdassa, jossa edellytetään, että ”sikäli kuin se on mahdollista, yhtä edunsaajaa koskevan tarkastuksen on katettava kaikki kyseisen edunsaajan sitoumukset (49). Erityistä sitoumusta koskevat tarkastukset on tarvittaessa tehtävä vuoden eri aikoina.” Tällöin viranomaisten oli palattava uudelleen tarkastamaan maatalouden ympäristöhanke, mikäli se oli tarpeen kaikkien sitoumusten noudattamisen varmistamiseksi.

| 84. | Asetuksen (EY) N:o 817/2004 67—69 artikloissa on annettu vastaavat vaatimukset jaksolle 2000—2006. Asetuksesta on poistettu vaatimus tarkastaa kaikki maatalouden ympäristösitoumukset, joihin edunsaaja on sitoutunut, samoin on poistettu vaatimus palata edunsaajan luo eri aikoina vuodesta. Komission jäsenvaltioille nykyistä kautta varten antamissa suuntaviivoissa edellytetään ainoastaan kaikkein edustavimpien sitoumusten ja velvoitteiden tarkastamista ja rohkaistaan jäsenvaltioita laatimaan tarkastusjärjestelmänsä siten, että yksittäisen edunsaajan luo tehtäviä käyntejä vähennetään; teoriassa tämä tarkoittaa käyntien rajoittamista yhteen (50). |
| --- | --- |

84.

Asetuksen (EY) N:o 817/2004 67—69 artikloissa on annettu vastaavat vaatimukset jaksolle 2000—2006. Asetuksesta on poistettu vaatimus tarkastaa kaikki maatalouden ympäristösitoumukset, joihin edunsaaja on sitoutunut, samoin on poistettu vaatimus palata edunsaajan luo eri aikoina vuodesta. Komission jäsenvaltioille nykyistä kautta varten antamissa suuntaviivoissa edellytetään ainoastaan kaikkein edustavimpien sitoumusten ja velvoitteiden tarkastamista ja rohkaistaan jäsenvaltioita laatimaan tarkastusjärjestelmänsä siten, että yksittäisen edunsaajan luo tehtäviä käyntejä vähennetään; teoriassa tämä tarkoittaa käyntien rajoittamista yhteen (50).

| 85. | Nykyinen lainsäädäntöjärjestelmä siis sallii, että monet sitoumukset jäävät tarkastamatta, vaikka edunsaajat kuuluisivat viiden prosentin otokseen, joka on poimittu paikalla toimitettaviin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

85.

Nykyinen lainsäädäntöjärjestelmä siis sallii, että monet sitoumukset jäävät tarkastamatta, vaikka edunsaajat kuuluisivat viiden prosentin otokseen, joka on poimittu paikalla toimitettaviin tarkastuksiin.

Luottaminen edunsaajien laatimiin ilmoituksiin

| 86. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa luotettiin pitkälti edunsaajien itse tekemiin ilmoituksiin. |
| --- | --- |

86.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa luotettiin pitkälti edunsaajien itse tekemiin ilmoituksiin.

| 87. | Esimerkiksi Ranskassa tutkittujen alatoimenpiteiden tarkastuksissa luotettiin pitkälti edunsaajien antamien ilmoitusten todenperäisyyteen ja erityisesti lohkokirjanpidon ja hoitopäiväkirjojen paikkansapitävyyteen. Viljelijä kirjaa näihin asiakirjoihin itse lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käytön, kylvö-, niitto- ja sadonkorjuutoimet sekä laidunkaudet. Tarkastajien tarvitsee ainoastaan varmistaa, että tiedot on viety näihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

87.

Esimerkiksi Ranskassa tutkittujen alatoimenpiteiden tarkastuksissa luotettiin pitkälti edunsaajien antamien ilmoitusten todenperäisyyteen ja erityisesti lohkokirjanpidon ja hoitopäiväkirjojen paikkansapitävyyteen. Viljelijä kirjaa näihin asiakirjoihin itse lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käytön, kylvö-, niitto- ja sadonkorjuutoimet sekä laidunkaudet. Tarkastajien tarvitsee ainoastaan varmistaa, että tiedot on viety näihin asiakirjoihin.

| 88. | Komission tarkastuskertomuksessa (ks. kohta 37) todetaan, että tällaista tarkastusta ei voida pitää riittävänä ja että sitä on täydennettävä muunlaisilla tarkastuksilla (51). Komission suuntaviivoissa suositeltiinkin tarkastusten täydentämistä siten, että edunsaajan kirjaamat tiedot varmistetaan muilla tarkastuksilla, joissa keskitytään esimerkiksi sadon, laskujen tai maaperä- ja kasvianalyysien tarkastamiseen (52). |
| --- | --- |

88.

Komission tarkastuskertomuksessa (ks. kohta 37) todetaan, että tällaista tarkastusta ei voida pitää riittävänä ja että sitä on täydennettävä muunlaisilla tarkastuksilla (51). Komission suuntaviivoissa suositeltiinkin tarkastusten täydentämistä siten, että edunsaajan kirjaamat tiedot varmistetaan muilla tarkastuksilla, joissa keskitytään esimerkiksi sadon, laskujen tai maaperä- ja kasvianalyysien tarkastamiseen (52).

| 89. | Alatoimenpide ”nitraattilannoitteen vähentäminen 20 prosentilla” kuvastaa hyvin tätä ongelmaa:






  i) | viitearvo, jonka perusteella 20 prosentin vähennys on laskettu, riippuu edunsaajan ilmoittamasta odotetusta sadosta; |
| --- | --- | --- |

89.

Alatoimenpide ”nitraattilannoitteen vähentäminen 20 prosentilla” kuvastaa hyvin tätä ongelmaa:

i)

viitearvo, jonka perusteella 20 prosentin vähennys on laskettu, riippuu edunsaajan ilmoittamasta odotetusta sadosta;

| ii) | 20 prosentin vähennyksen tosiasiallinen noudattaminen varmennetaan edunsaajien kirjausten perusteella. |
| --- | --- |

ii)

20 prosentin vähennyksen tosiasiallinen noudattaminen varmennetaan edunsaajien kirjausten perusteella.

| 90. | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut, että sopimusvaatimusten noudattamisen todisteina käytettyjen asiakirjojen tarkastuksissa olisi sovellettu vakiomuotoista menettelyä. Yksi tarkastaja voi tehdä matemaattisia laskelmia varmistaakseen, että rajoja on noudatettu, kun taas toinen saattaa pelkästään tarkastaa, että asiaankuuluvat asiakirjat on täytetty. Vastaavasti eräät tarkastajat tekevät hallinnollisia tarkastuksia kaikille sopimukseen kuuluville lohkoille, kun taas toiset tarkastavat ainoastaan otoksen. |
| --- | --- |

90.

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut, että sopimusvaatimusten noudattamisen todisteina käytettyjen asiakirjojen tarkastuksissa olisi sovellettu vakiomuotoista menettelyä. Yksi tarkastaja voi tehdä matemaattisia laskelmia varmistaakseen, että rajoja on noudatettu, kun taas toinen saattaa pelkästään tarkastaa, että asiaankuuluvat asiakirjat on täytetty. Vastaavasti eräät tarkastajat tekevät hallinnollisia tarkastuksia kaikille sopimukseen kuuluville lohkoille, kun taas toiset tarkastavat ainoastaan otoksen.

| 91. | Tämä alatoimenpide, jonka velvoittamana edunsaaja vähentää nitraattilannoitteiden käyttöä 20 prosenttia suositeltua enimmäismäärää pienemmäksi, on myös yksi tärkeimmistä Baden-Württembergin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä. Tähän alatoimenpiteeseen liittyvää paikalla toimitettavaa tarkastusta varten laaditun tarkistusluettelon mukaan tarkastajan on arvioitava, ovatko käytettyä lannoitetta koskevat tiedot todennäköiset ja kattavat. |
| --- | --- |

91.

Tämä alatoimenpide, jonka velvoittamana edunsaaja vähentää nitraattilannoitteiden käyttöä 20 prosenttia suositeltua enimmäismäärää pienemmäksi, on myös yksi tärkeimmistä Baden-Württembergin maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä. Tähän alatoimenpiteeseen liittyvää paikalla toimitettavaa tarkastusta varten laaditun tarkistusluettelon mukaan tarkastajan on arvioitava, ovatko käytettyä lannoitetta koskevat tiedot todennäköiset ja kattavat.

| 92. | Tarkastajan on lisäksi tarkastettava nitraatin enimmäismäärän laskennassa käytettyjen tietojen täsmällisyys. Laskelman (ja siihen tehtävän 20 prosentin vähennyksen) perustana on oletettu sato. Luvun ilmoittaa edunsaaja. Oletetulle sadolle ei ole vakioarvoa, joten oletetun sadon vaihtelua 15 prosenttia pienempänä tai suurempana pidetään mahdollisena. Tarkastajan on tutkittava asia ainoastaan silloin, kun sadon ilmoittaminen selvästi liian suurena on ilmeistä. Näin ollen nitraattilannoitteen optimaalisen tason laskentamenetelmä on herkkä oletetun sadon pienille muutoksille. |
| --- | --- |

92.

Tarkastajan on lisäksi tarkastettava nitraatin enimmäismäärän laskennassa käytettyjen tietojen täsmällisyys. Laskelman (ja siihen tehtävän 20 prosentin vähennyksen) perustana on oletettu sato. Luvun ilmoittaa edunsaaja. Oletetulle sadolle ei ole vakioarvoa, joten oletetun sadon vaihtelua 15 prosenttia pienempänä tai suurempana pidetään mahdollisena. Tarkastajan on tutkittava asia ainoastaan silloin, kun sadon ilmoittaminen selvästi liian suurena on ilmeistä. Näin ollen nitraattilannoitteen optimaalisen tason laskentamenetelmä on herkkä oletetun sadon pienille muutoksille.

| 93. | Laatikon 3 esimerkki osoittaa, että ilmoittamalla odotetun sadon sen verran liian suureksi, että se mahtuu vielä mahdolliseen vaihteluväliin (esimerkiksi 14 prosenttia), edunsaaja saattaa käyttää 100 prosenttia suositellusta nitraattilannoitteen määrästä (64 kg N/ha) ja hakea silti alatoimenpiteen mukaista korvausta nitraattilannoitteiden käytön vähentämisestä 20 prosenttia suositeltua enimmäismäärää pienemmäksi.

  Laatikko 3Baden-Württemberg: nitraattilannoitteen vähentäminen 20 prosentillaJos edunsaaja lisäisi odotetun sadon määrää 14 prosentilla (eli hyväksytyn 15 prosentin vaihteluvälin rajoissa), vähennetyn nitraattilannoitteen taso (N – 20 prosenttia) olisi sama kuin hyvän maatalouskäytännön mukainen nitraattilannoitteen suositeltu taso (64 kg/ha, ks. allaoleva esimerkki). | Todellinen tilanne | Mahdollinen tapaus — oletettu sato ilmoitettu 14 % liian suureksi |
| --- | --- | --- | --- |
| oletettu sato | 50 | | 57 | |
| satotyyppiä koskeva kerroin × | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N korjuukelvottomilla osilla | | 20 | | 20 |
| N:n kokonaistarve | | 135 | | 151 |
| – maaperän N, aikaisemmat sadot | | – 71 | | – 71 |
| hyvän maatalouskäytännön mukainen N:n lannoitus | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Laatikon 3 esimerkki osoittaa, että ilmoittamalla odotetun sadon sen verran liian suureksi, että se mahtuu vielä mahdolliseen vaihteluväliin (esimerkiksi 14 prosenttia), edunsaaja saattaa käyttää 100 prosenttia suositellusta nitraattilannoitteen määrästä (64 kg N/ha) ja hakea silti alatoimenpiteen mukaista korvausta nitraattilannoitteiden käytön vähentämisestä 20 prosenttia suositeltua enimmäismäärää pienemmäksi.

Laatikko 3Baden-Württemberg: nitraattilannoitteen vähentäminen 20 prosentillaJos edunsaaja lisäisi odotetun sadon määrää 14 prosentilla (eli hyväksytyn 15 prosentin vaihteluvälin rajoissa), vähennetyn nitraattilannoitteen taso (N – 20 prosenttia) olisi sama kuin hyvän maatalouskäytännön mukainen nitraattilannoitteen suositeltu taso (64 kg/ha, ks. allaoleva esimerkki).

Todellinen tilanne

Mahdollinen tapaus — oletettu sato ilmoitettu 14 % liian suureksi

oletettu sato

50

57

satotyyppiä koskeva kerroin ×

2,3

2,3

115

131

- N korjuukelvottomilla osilla

20

20

N:n kokonaistarve

135

151

– maaperän N, aikaisemmat sadot

– 71

– 71

hyvän maatalouskäytännön mukainen N:n lannoitus

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Toinen edunsaajan ilmoittama keskeinen tieto on levitettyjen ja lohkokirjanpitoon merkittyjen kivennäisaineiden ja eloperäisten lannoitteiden todellinen määrä. Tiedot riippuvat siitä, kuinka täsmällisesti edunsaaja on kirjannut levittämänsä lannoitteen määrän. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että todellisuudessa levitetyn lannoitteen täsmällisen kirjaamisen varmistaminen on käytännössä vaikeata ja tarkastajan on pelkästään varmistettava, että kirjaukset ovat ajan tasalla ja todennäköiset. |
| --- | --- |

94.

Toinen edunsaajan ilmoittama keskeinen tieto on levitettyjen ja lohkokirjanpitoon merkittyjen kivennäisaineiden ja eloperäisten lannoitteiden todellinen määrä. Tiedot riippuvat siitä, kuinka täsmällisesti edunsaaja on kirjannut levittämänsä lannoitteen määrän. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että todellisuudessa levitetyn lannoitteen täsmällisen kirjaamisen varmistaminen on käytännössä vaikeata ja tarkastajan on pelkästään varmistettava, että kirjaukset ovat ajan tasalla ja todennäköiset.

| 95. | Sadolle levitetyn määrän ilmoittaminen liian pienenä saattaisi aiheuttaa tätä alatoimenpidettä koskevan korvauksen myöntämisen aiheettomasti. Tulos olisi sama, jos lannoitteen määrä ilmoitettaisiin vain hieman liian pienenä ja samalla odotetun sadon määrä vain hieman liian suurena, ja sitä olisi vielä vaikeampi havaita. |
| --- | --- |

95.

Sadolle levitetyn määrän ilmoittaminen liian pienenä saattaisi aiheuttaa tätä alatoimenpidettä koskevan korvauksen myöntämisen aiheettomasti. Tulos olisi sama, jos lannoitteen määrä ilmoitettaisiin vain hieman liian pienenä ja samalla odotetun sadon määrä vain hieman liian suurena, ja sitä olisi vielä vaikeampi havaita.

| 96. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tämäntyyppisen alatoimenpiteen voi todentaa vain luottamalla edunsaajan toimittamiin tietoihin. Näin ollen se ei täytä asetuksen (EY) N:o 817/2004 vaatimuksia, joiden mukaan maksujen perustana voivat olla tuotantopanosten käytön rajoitukset ainoastaan, jos tällaiset rajoitukset ovat teknisesti ja taloudellisesti mitattavissa. |
| --- | --- |

96.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tämäntyyppisen alatoimenpiteen voi todentaa vain luottamalla edunsaajan toimittamiin tietoihin. Näin ollen se ei täytä asetuksen (EY) N:o 817/2004 vaatimuksia, joiden mukaan maksujen perustana voivat olla tuotantopanosten käytön rajoitukset ainoastaan, jos tällaiset rajoitukset ovat teknisesti ja taloudellisesti mitattavissa.

Silmämääräisistä tarkastuksista riippuvainen todentaminen

| 97. | Paikalla toimitettavien tarkastusten tekijät tekevät silmämääräisiä tarkastuksia varmistaakseen esimerkiksi tuotantopanosten käytön vähentämistä koskevien sitoumusten noudattamisen. Nämä tarkastukset ovat tärkeitä, sillä niiden avulla asiasta saadaan lisävarmuus. Niillä on kuitenkin rajoituksensa, varsinkin silloin kun sitoumuksia on vaikea todentaa. |
| --- | --- |

97.

Paikalla toimitettavien tarkastusten tekijät tekevät silmämääräisiä tarkastuksia varmistaakseen esimerkiksi tuotantopanosten käytön vähentämistä koskevien sitoumusten noudattamisen. Nämä tarkastukset ovat tärkeitä, sillä niiden avulla asiasta saadaan lisävarmuus. Niillä on kuitenkin rajoituksensa, varsinkin silloin kun sitoumuksia on vaikea todentaa.

| 98. | Baden-Württembergin maatalouden ympäristöohjelmaan kuuluu alatoimenpide, jossa viljelijä sitoutuu olemaan käyttämättä kasvunsäätelyaineita. Tätä alatoimenpidettä koskevat paikalla toimitettavat tarkastukset perustuvat silmämääräiseen havainnointiin. Erikorkuisia viljoja ja pellon pinnan epätasaista vaikutelmaa pidetään riittävänä osoituksena siitä, että kasvunsäätelyaineita ei ole käytetty. |
| --- | --- |

98.

Baden-Württembergin maatalouden ympäristöohjelmaan kuuluu alatoimenpide, jossa viljelijä sitoutuu olemaan käyttämättä kasvunsäätelyaineita. Tätä alatoimenpidettä koskevat paikalla toimitettavat tarkastukset perustuvat silmämääräiseen havainnointiin. Erikorkuisia viljoja ja pellon pinnan epätasaista vaikutelmaa pidetään riittävänä osoituksena siitä, että kasvunsäätelyaineita ei ole käytetty.

| 99. | Tilanne ei ole kuitenkaan aina selvä. Kasvunsäätelyaineiden käyttämisestä tai käyttämättömyydestä aiheutuvat korkeuden erot ovat melko pieniä (rukiin osalta 20 senttimetriä, mutta vehnän osalta ainoastaan 4 senttimetriä). Korkeuden erot riippuvat myös ilmastosta, kylvöpäivästä, maaperän laadusta ja käytetyn viljan lajikkeesta (ks. laatikko 4, jossa on annettu esimerkki).

  Laatikko 4Tarkastuksen kohteena oli kaksi samanlaisella vehnällä kylvettyä vierekkäistä lohkoa, joista toisella on käytetty kasvunsäätelyainetta ja toisella ei. Näiden kahden pellon kesken oli mahdotonta havaita merkittäviä eroja. Kaikenlaiset havaitut pienet kasvien korkeuden erot saattoivat johtua myös erilaisesta maaperän muokkauksesta, aikaisemmasta satokasvista ja/tai kylvöpäivästä.Paikallisten ohjeiden mukaan laboratorioanalyysejä olisi käytettävä ainoastaan silloin, jos kasvunsäätelyaineiden vaikutusta ei voida arvioida silmämääräisesti. Näitä analyysejä pidetään liian kalliina, paitsi kun on kyse ilmeisistä rikkomuksista. |
| --- | --- |

99.

Tilanne ei ole kuitenkaan aina selvä. Kasvunsäätelyaineiden käyttämisestä tai käyttämättömyydestä aiheutuvat korkeuden erot ovat melko pieniä (rukiin osalta 20 senttimetriä, mutta vehnän osalta ainoastaan 4 senttimetriä). Korkeuden erot riippuvat myös ilmastosta, kylvöpäivästä, maaperän laadusta ja käytetyn viljan lajikkeesta (ks. laatikko 4, jossa on annettu esimerkki).

Laatikko 4Tarkastuksen kohteena oli kaksi samanlaisella vehnällä kylvettyä vierekkäistä lohkoa, joista toisella on käytetty kasvunsäätelyainetta ja toisella ei. Näiden kahden pellon kesken oli mahdotonta havaita merkittäviä eroja. Kaikenlaiset havaitut pienet kasvien korkeuden erot saattoivat johtua myös erilaisesta maaperän muokkauksesta, aikaisemmasta satokasvista ja/tai kylvöpäivästä.Paikallisten ohjeiden mukaan laboratorioanalyysejä olisi käytettävä ainoastaan silloin, jos kasvunsäätelyaineiden vaikutusta ei voida arvioida silmämääräisesti. Näitä analyysejä pidetään liian kalliina, paitsi kun on kyse ilmeisistä rikkomuksista.

| 100. | Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa jäsenvaltioissa tarkastajien paikalla suorittamat tarkastukset perustuvat heidän henkilökohtaiseen pätevyyteensä ja (joidenkin sitoumusten kohdalla) jonkin verran yksityiskohtaisiin ohjeisiin, joita paikalla toimitettavista tarkastuksista on annettu. Käsikirjoissa on harvoin annettu indikaattoreita, joita olisi tarkastettava. Paikalla ollessaan tarkastajat kuitenkin käyttävät monia indikaattoreita, jotka perustuvat heidän tekniseen asiantuntemukseensa ja kokemukseensa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että monet indikaattoreista ovat hyvin käyttökelpoisia ja keskeisiä määriteltäessä tärkeitä alatoimenpiteitä, kuten tuotantopanosten vähentämistä, koskevien tarkastusten tuloksia. Indikaattoreita ovat muun muassa satokasvin väri ja korkeus sekä rikkakasvien esiintyminen. |
| --- | --- |

100.

Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa jäsenvaltioissa tarkastajien paikalla suorittamat tarkastukset perustuvat heidän henkilökohtaiseen pätevyyteensä ja (joidenkin sitoumusten kohdalla) jonkin verran yksityiskohtaisiin ohjeisiin, joita paikalla toimitettavista tarkastuksista on annettu. Käsikirjoissa on harvoin annettu indikaattoreita, joita olisi tarkastettava. Paikalla ollessaan tarkastajat kuitenkin käyttävät monia indikaattoreita, jotka perustuvat heidän tekniseen asiantuntemukseensa ja kokemukseensa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että monet indikaattoreista ovat hyvin käyttökelpoisia ja keskeisiä määriteltäessä tärkeitä alatoimenpiteitä, kuten tuotantopanosten vähentämistä, koskevien tarkastusten tuloksia. Indikaattoreita ovat muun muassa satokasvin väri ja korkeus sekä rikkakasvien esiintyminen.

| 101. | Kaikkien yksityiskohtaisesti kuvailtujen vaatimusten, indikaattoreiden tai parametrien sisällyttäminen tarkastajien käsikirjaan ei ole välttämättä tarpeen. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että sitoumusten paikan päällä tapahtuvaa tarkastamista koskevien yleisten vähimmäissäännösten lisääminen käsikirjaan saattaisi olla hyödyllistä. Se varmistaisi sitoumusten tarkastettavuutta ja tarkastusten yhdenmukaista suorittamista. Kirjallisten ohjeiden laatiminen antaisi tarkastajille todennettavat kriteerit, joiden perusteella tarkastukset tehdään. Lisäksi se parantaisi tarkastusten dokumentointia ja tarkastusraporttien käyttökelpoisuutta seuraavia tarkastuskäyntejä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

101.

Kaikkien yksityiskohtaisesti kuvailtujen vaatimusten, indikaattoreiden tai parametrien sisällyttäminen tarkastajien käsikirjaan ei ole välttämättä tarpeen. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että sitoumusten paikan päällä tapahtuvaa tarkastamista koskevien yleisten vähimmäissäännösten lisääminen käsikirjaan saattaisi olla hyödyllistä. Se varmistaisi sitoumusten tarkastettavuutta ja tarkastusten yhdenmukaista suorittamista. Kirjallisten ohjeiden laatiminen antaisi tarkastajille todennettavat kriteerit, joiden perusteella tarkastukset tehdään. Lisäksi se parantaisi tarkastusten dokumentointia ja tarkastusraporttien käyttökelpoisuutta seuraavia tarkastuskäyntejä silmällä pitäen.

Perusvaatimusten puuttuminen

| 102. | Ranskassa prefektin ja edunsaajan allekirjoittamat sopimukset sisältävät perusvaatimuksia, joita edunsaajan on noudatettava maatalouden ympäristösitoumustensa yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia, joissa vaatimusten tarkka merkitys oli epäselvä eikä edes tarkastaja tai edunsaaja ymmärtänyt, mitä edellytettiin. Tiettyjen vaatimusten kohdalla tarkastajien kesken oli lisäksi tulkintaeroja. |
| --- | --- |

102.

Ranskassa prefektin ja edunsaajan allekirjoittamat sopimukset sisältävät perusvaatimuksia, joita edunsaajan on noudatettava maatalouden ympäristösitoumustensa yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia, joissa vaatimusten tarkka merkitys oli epäselvä eikä edes tarkastaja tai edunsaaja ymmärtänyt, mitä edellytettiin. Tiettyjen vaatimusten kohdalla tarkastajien kesken oli lisäksi tulkintaeroja.

| 103. | Tämän kertomuksen liite sisältää neljä esimerkkiä, joissa havainnollistetaan kyseistä seikkaa. Vaatimusten epäselvyys vaikeuttaa paikalla tarkastuksia toimittavien tarkastajien työtä, varsinkin siitä syystä, että he toimittavat tarkastuksia paikalla myös seitsemässä muussa departementissa. Koska jokaisella departementilla on omat vaatimuksensa, mitä tahansa tointa koskevat säännökset saattavat vaihdella departementtikohtaisesti. |
| --- | --- |

103.

Tämän kertomuksen liite sisältää neljä esimerkkiä, joissa havainnollistetaan kyseistä seikkaa. Vaatimusten epäselvyys vaikeuttaa paikalla tarkastuksia toimittavien tarkastajien työtä, varsinkin siitä syystä, että he toimittavat tarkastuksia paikalla myös seitsemässä muussa departementissa. Koska jokaisella departementilla on omat vaatimuksensa, mitä tahansa tointa koskevat säännökset saattavat vaihdella departementtikohtaisesti.

| 104. | Maisemapiirteiden säilyttämistä ja hoitoa koskeva alatoimenpide edellyttää muun muassa puiden ja ojien hoitoa, mutta viljelijän on lisäksi taattava, ettei kyseessä olevaa kohdetta muuteta tai hävitetä. |
| --- | --- |

104.

Maisemapiirteiden säilyttämistä ja hoitoa koskeva alatoimenpide edellyttää muun muassa puiden ja ojien hoitoa, mutta viljelijän on lisäksi taattava, ettei kyseessä olevaa kohdetta muuteta tai hävitetä.

| 105. | Sitoumusten luonteen vuoksi niiden olemassaoloa ja noudattamista ei ole aina mahdollista varmistaa. Tämä johtuu siitä, että tarkastusten aikana käytetyt vertailukriteerit ovat yleisluontoisia tai niitä ei voida aina jäljittää. Useimpien edunsaajien luokse tehtyjen tarkastuskäyntien ja tarkastajilta saatujen tietojen perusteella voidaan selvyydellä sanoa, että velvoitteen täytäntöönpano ja myös sen varmentaminen on hyvin joustavaa. |
| --- | --- |

105.

Sitoumusten luonteen vuoksi niiden olemassaoloa ja noudattamista ei ole aina mahdollista varmistaa. Tämä johtuu siitä, että tarkastusten aikana käytetyt vertailukriteerit ovat yleisluontoisia tai niitä ei voida aina jäljittää. Useimpien edunsaajien luokse tehtyjen tarkastuskäyntien ja tarkastajilta saatujen tietojen perusteella voidaan selvyydellä sanoa, että velvoitteen täytäntöönpano ja myös sen varmentaminen on hyvin joustavaa.

| 106. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hallinnollisista ja taloudellisista syistä on käytännössä lähes mahdotonta täyttää maisemapiirteiden valvonnan dokumentointia koskevat vaatimukset, koska tällöin olisi tehtävä koko maan kattava maisemapiirteiden luettelointi. Itävallassa tarkastusten laatua tullaan parantamaan vuodesta 2005, jolloin maisemapiirteiden tarkastuksessa ryhdytään käyttämään ilmakuvia ja aletaan soveltaa jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia. |
| --- | --- |

106.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hallinnollisista ja taloudellisista syistä on käytännössä lähes mahdotonta täyttää maisemapiirteiden valvonnan dokumentointia koskevat vaatimukset, koska tällöin olisi tehtävä koko maan kattava maisemapiirteiden luettelointi. Itävallassa tarkastusten laatua tullaan parantamaan vuodesta 2005, jolloin maisemapiirteiden tarkastuksessa ryhdytään käyttämään ilmakuvia ja aletaan soveltaa jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Yleiset päätelmät

| 107. | Toisin kuin yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin menojen osalta, tuen saamisen edellytyksenä olevasta kaikkien maatalouden ympäristösitoumusten noudattamisesta ei ole mahdollista saada varmuutta kohtuullisin kustannuksin. Riittävän varmuuden saaminen edes viidestä prosentista edunsaajista, jotka on valittu vuosittain kaikkien velvoitteiden noudattamista koskevaan vähimmäisotokseen, aiheuttaa jäsenvaltioille merkittävät kustannukset joko paikalla toimitettavien tarkastusten tai kalliiden laboratorioanalyysien vuoksi. Kaukokartoitusta käytetään maatalouden ympäristösitoumusten (ja hyvien maatalouskäytäntöjen) noudattamisen tarkastamisessa rajoitetusti, ja näin ollen maatalouden ympäristösitoumusten tarkastaminen vaatii enemmän henkilöstöresursseja kuin ensimmäiseen pilariin kuuluvien toimien tarkastaminen. Lisäksi tarkastukset ovat teknisesti vaativampia (kohdat 60 ja 61). |
| --- | --- |

107.

Toisin kuin yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin menojen osalta, tuen saamisen edellytyksenä olevasta kaikkien maatalouden ympäristösitoumusten noudattamisesta ei ole mahdollista saada varmuutta kohtuullisin kustannuksin. Riittävän varmuuden saaminen edes viidestä prosentista edunsaajista, jotka on valittu vuosittain kaikkien velvoitteiden noudattamista koskevaan vähimmäisotokseen, aiheuttaa jäsenvaltioille merkittävät kustannukset joko paikalla toimitettavien tarkastusten tai kalliiden laboratorioanalyysien vuoksi. Kaukokartoitusta käytetään maatalouden ympäristösitoumusten (ja hyvien maatalouskäytäntöjen) noudattamisen tarkastamisessa rajoitetusti, ja näin ollen maatalouden ympäristösitoumusten tarkastaminen vaatii enemmän henkilöstöresursseja kuin ensimmäiseen pilariin kuuluvien toimien tarkastaminen. Lisäksi tarkastukset ovat teknisesti vaativampia (kohdat 60 ja 61).

Komissiossa

| 108. | Komissio antoi ainoastaan rajallisen varmuuden maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuudesta maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymisvaiheessa, eikä se näin ollen ole myöskään eritellyt alatoimenpiteitä, joiden valvontariski on korkea (kohdat 32—35). |
| --- | --- |

108.

Komissio antoi ainoastaan rajallisen varmuuden maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden todennettavuudesta maaseudun kehittämissuunnitelmien hyväksymisvaiheessa, eikä se näin ollen ole myöskään eritellyt alatoimenpiteitä, joiden valvontariski on korkea (kohdat 32—35).

| 109. | Komissio ei käynyt seitsenvuotisen jakson viiden ensimmäisen vuoden aikana yhdessäkään jäsenvaltiossa testatakseen maatalouden ympäristötoimien tarkastusjärjestelmiä, vaikka tämän kaikkein tärkeimmän maatalouden kehittämistoimen riskin tiedetään olevan korkea (kohdat 36—39). |
| --- | --- |

109.

Komissio ei käynyt seitsenvuotisen jakson viiden ensimmäisen vuoden aikana yhdessäkään jäsenvaltiossa testatakseen maatalouden ympäristötoimien tarkastusjärjestelmiä, vaikka tämän kaikkein tärkeimmän maatalouden kehittämistoimen riskin tiedetään olevan korkea (kohdat 36—39).

| 110. | Luonnonmukaista maataloutta koskevat jäsenvaltioiden kertomukset, joiden on tarkoitus antaa varmuus tarkastusjärjestelmän objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, ovat puutteellisia, epätarkkoja ja ne on toimitettu myöhässä. Havainto on maatalouden ympäristötoimien kannalta olennainen, koska jäsenvaltiot luottavat tarkastusjärjestelmään, jolla voidaan korvata niiden omat tarkastustoimet tämän alatoimenpiteen osalta (kohdat 46—49). |
| --- | --- |

110.

Luonnonmukaista maataloutta koskevat jäsenvaltioiden kertomukset, joiden on tarkoitus antaa varmuus tarkastusjärjestelmän objektiivisuudesta ja vaikuttavuudesta, ovat puutteellisia, epätarkkoja ja ne on toimitettu myöhässä. Havainto on maatalouden ympäristötoimien kannalta olennainen, koska jäsenvaltiot luottavat tarkastusjärjestelmään, jolla voidaan korvata niiden omat tarkastustoimet tämän alatoimenpiteen osalta (kohdat 46—49).

| 111. | Komission seitsemässä jäsenvaltiossa vuosina 1998—2001 tekemien tarkastusten yhteydessä tarkastusjärjestelmien valvonnassa havaittiin merkittäviä puutteita, mutta havaintojen perusteella ei ryhdytty asianmukaisiin jatkotoimiin. Missään jäsenvaltiossa ei ole tehty lisätarkastuksia, vaikka komissio on todennut niiden olevan tarpeen. Näin ollen komissio ei ole varmistanut, että tarkastusjärjestelmän keskeiset valvontamenettelyt toimivat asianmukaisesti (kohdat 50—54). |
| --- | --- |

111.

Komission seitsemässä jäsenvaltiossa vuosina 1998—2001 tekemien tarkastusten yhteydessä tarkastusjärjestelmien valvonnassa havaittiin merkittäviä puutteita, mutta havaintojen perusteella ei ryhdytty asianmukaisiin jatkotoimiin. Missään jäsenvaltiossa ei ole tehty lisätarkastuksia, vaikka komissio on todennut niiden olevan tarpeen. Näin ollen komissio ei ole varmistanut, että tarkastusjärjestelmän keskeiset valvontamenettelyt toimivat asianmukaisesti (kohdat 50—54).

| 112. | Komission laatimassa luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan, että ”nykyinen tarkastusjärjestelmä toimii useimmissa tapauksissa hyvin tehokkaasti”. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu, että komissiolla olisi riittävä varmuus esittää tällainen väittämä (kohdat 44 ja 46—54). |
| --- | --- |

112.

Komission laatimassa luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan, että ”nykyinen tarkastusjärjestelmä toimii useimmissa tapauksissa hyvin tehokkaasti”. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu, että komissiolla olisi riittävä varmuus esittää tällainen väittämä (kohdat 44 ja 46—54).

Jäsenvaltioissa

| 113. | Paikalla toimitettujen tarkastusten aikana testatut hyvän maatalouskäytännön elementit ovat vaatimattomia ja helposti todennettavia kriteereitä (kohdat 62—69). |
| --- | --- |

113.

Paikalla toimitettujen tarkastusten aikana testatut hyvän maatalouskäytännön elementit ovat vaatimattomia ja helposti todennettavia kriteereitä (kohdat 62—69).

| 114. | Valittavien otosten määrittelyä varten laaditut riskianalyysit käsittävät harvoin maatalouden ympäristöohjelmalle ominaisia huomioonotettavia seikkoja ja tarkastusten tuloksia analysoidaan harvoin seuraavan vuoden analyysiä silmällä pitäen (kohdat 70—73). |
| --- | --- |

114.

Valittavien otosten määrittelyä varten laaditut riskianalyysit käsittävät harvoin maatalouden ympäristöohjelmalle ominaisia huomioonotettavia seikkoja ja tarkastusten tuloksia analysoidaan harvoin seuraavan vuoden analyysiä silmällä pitäen (kohdat 70—73).

| 115. | Tarkastuksen kohteena olleiden jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat laajalti asetusten (EY) N:o 817/2004 ja (EY) N:o 2419/2001 säännöksiä paikalla toimitettavista tarkastuksista sekä komission suuntaviivoja. Viranomaiset eivät kuitenkaan voi useinkaan saada edes riittävää varmuutta sitoumusten noudattamisesta, koska sitoumuksia (ja hyviä maatalouskäytäntöjä) olisi noudatettava koko ajan tai useammin kuin kerran vuodessa. Hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten menettelyt liittyvät tiiviisti YMP:n ensimmäisen pilarin menettelyihin ja tarkastukset paikalla toimitetaan usein samanaikaisesti suorien tukien tarkastusten kanssa — korjuuaikana — joten ajankohta ei aina sovellu maatalouden ympäristösitoumusten ja hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisen varmentamiseen (kohdat 74—85). |
| --- | --- |

115.

Tarkastuksen kohteena olleiden jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat laajalti asetusten (EY) N:o 817/2004 ja (EY) N:o 2419/2001 säännöksiä paikalla toimitettavista tarkastuksista sekä komission suuntaviivoja. Viranomaiset eivät kuitenkaan voi useinkaan saada edes riittävää varmuutta sitoumusten noudattamisesta, koska sitoumuksia (ja hyviä maatalouskäytäntöjä) olisi noudatettava koko ajan tai useammin kuin kerran vuodessa. Hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten menettelyt liittyvät tiiviisti YMP:n ensimmäisen pilarin menettelyihin ja tarkastukset paikalla toimitetaan usein samanaikaisesti suorien tukien tarkastusten kanssa — korjuuaikana — joten ajankohta ei aina sovellu maatalouden ympäristösitoumusten ja hyvien maatalouskäytäntöjen noudattamisen varmentamiseen (kohdat 74—85).

| 116. | Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden valvonta tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa perustuu pitkälti edunsaajien itsensä antamiin ilmoituksiin (kohdat 86—96). |
| --- | --- |

116.

Maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden valvonta tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa perustuu pitkälti edunsaajien itsensä antamiin ilmoituksiin (kohdat 86—96).

| 117. | Eräitä paikalla toimitettaviin tarkastuksiin poimittujen otosten sitoumuksia ei ole tarkastettu luotettavasti, sillä objektiiviset parametrit silmämääräisten tarkastusten tekemiseksi puuttuvat (kohdat 97—106). |
| --- | --- |

117.

Eräitä paikalla toimitettaviin tarkastuksiin poimittujen otosten sitoumuksia ei ole tarkastettu luotettavasti, sillä objektiiviset parametrit silmämääräisten tarkastusten tekemiseksi puuttuvat (kohdat 97—106).

Suositukset

| 118. | Tilintarkastustuomioistuin on havainnut useita erityisiä seikkoja, joiden osalta maaseudun ympäristöohjelman menojen varmentamista koskevia säännöksiä voitaisiin parantaa:






  — | Luonnonmukaisen maatalouden vastuujakoa komission sekä maatalouden ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastojen kesken olisi selvennettävä. |
| --- | --- | --- |

118.

Tilintarkastustuomioistuin on havainnut useita erityisiä seikkoja, joiden osalta maaseudun ympäristöohjelman menojen varmentamista koskevia säännöksiä voitaisiin parantaa:

—

Luonnonmukaisen maatalouden vastuujakoa komission sekä maatalouden ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastojen kesken olisi selvennettävä.

| — | Komission olisi varmistettava maatalouden ympäristötoimien nykyisen valvontajärjestelmän toiminta. Saatuja kokemuksia voitaisiin tällöin hyödyntää seuraavalla ohjelmakaudella. Komission olisi suunniteltava lisäksi maatalouden ympäristötoimien valvontajärjestelmän seuraavan kauden toiminnan analysointi suoritettavaksi riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

—

Komission olisi varmistettava maatalouden ympäristötoimien nykyisen valvontajärjestelmän toiminta. Saatuja kokemuksia voitaisiin tällöin hyödyntää seuraavalla ohjelmakaudella. Komission olisi suunniteltava lisäksi maatalouden ympäristötoimien valvontajärjestelmän seuraavan kauden toiminnan analysointi suoritettavaksi riittävän ajoissa.

| — | Komission olisi ryhdyttävä toimiin varmistuakseen siitä, että luonnonmukaista maataloutta koskevien tarkastusten valvontakertomukset sisältävät tarvittavat tiedot, että ne toimitetaan ajoissa ja että niitä seurataan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

Komission olisi ryhdyttävä toimiin varmistuakseen siitä, että luonnonmukaista maataloutta koskevien tarkastusten valvontakertomukset sisältävät tarvittavat tiedot, että ne toimitetaan ajoissa ja että niitä seurataan asianmukaisesti.

| — | Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava ja järjestettävä maatalouden ympäristömenojen valvontansa maatalouden ympäristötoimille ominaisiin riskeihin perustuen siten, että kaikki olennaiset alatoimenpiteet voitaisiin tarkastaa tarkoituksenmukaisella jaksolla ja että tarkastajilla on selkeät kriteerit, joihin he voivat tarkastuksensa perustaa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava ja järjestettävä maatalouden ympäristömenojen valvontansa maatalouden ympäristötoimille ominaisiin riskeihin perustuen siten, että kaikki olennaiset alatoimenpiteet voitaisiin tarkastaa tarkoituksenmukaisella jaksolla ja että tarkastajilla on selkeät kriteerit, joihin he voivat tarkastuksensa perustaa.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että maatalouden ympäristömenojen keskeisten osa-alueiden tarkastamisessa on suuria vaikeuksia. Yksityiskohtaisista maatalouskäytännöistä saatavien näyttöjen vaikuttava varmentaminen on usein:

| — | suhteettoman kallista ja/tai |
| --- | --- |

—

suhteettoman kallista ja/tai

| — | teknisesti äärimmäisen vaativaa. |
| --- | --- |

—

teknisesti äärimmäisen vaativaa.

| 119. | Komissio totesi arvioinnissaan, että ”jos toimenpidettä ei voida tarkastaa asianmukaisesti, sille ei voida myöntää avustusta julkisista varoista” (ks. kohta 31). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että tätä on noudatettu ainoastaan rajallisesti. Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava, kuinka tämä periaate voitaisiin ottaa käyttöön suunnittelukauden 2007—2013 maaseudun ympäristömenoja koskevissa ehdotuksissa. Toisaalta olisi otettava huomioon, että on olemassa riski, ettei sitoumuksia noudateta, ja toisaalta tämän kaltaisten menojen mahdolliset hyödyt. |
| --- | --- |

119.

Komissio totesi arvioinnissaan, että ”jos toimenpidettä ei voida tarkastaa asianmukaisesti, sille ei voida myöntää avustusta julkisista varoista” (ks. kohta 31). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että tätä on noudatettu ainoastaan rajallisesti. Komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava, kuinka tämä periaate voitaisiin ottaa käyttöön suunnittelukauden 2007—2013 maaseudun ympäristömenoja koskevissa ehdotuksissa. Toisaalta olisi otettava huomioon, että on olemassa riski, ettei sitoumuksia noudateta, ja toisaalta tämän kaltaisten menojen mahdolliset hyödyt.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. heinäkuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2078/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä (EYVL L 215, 30.7.1992, s. 85).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2179/98/EY, tehty 24 päivänä syyskuuta 1998, Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman ”Kohti kestävää kehitystä” tarkistamisesta, 2 artiklan 1 kohta (EYVL L 275, 10.10.1998, s. 1).

2

(3)  Päätöksen N:o 2179/98/EY liite, sivu 12.

3

(4)  KOM(2001) 31 lopullinen, annettu 21. tammikuuta 2001, 3 artiklan 9 kohta.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).

5

(6)  Tavoite 1 -alueet ovat alueita, joiden kehitys on muita jäljessä.

6

(7)  European Commission's fact sheet: Overview of the implementation of rural development policy 2000—2006.

7

(8)  Jäsenvaltiot ilmoittivat lisäksi 193 miljoonaa euroa vanhan maatalouden ympäristöjärjestelmän mukaisia menoja (asetus (ETY) N:o 2078/92). ”Vanhojen” (asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisten) menojen osuus nykyisiin (asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisiin) menoihin nähden pienenee tulevina vuosina sen jälkeen kun vuonna 1999 tehdyt sitoumukset päättyvät.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä, erityisesti 3—5 artiklat (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

9

(10)  EYVL C 353, 8.12.2000.

10

(11)  1. Itävalta — alueellinen kehittämissuunnitelma, valittu alue: Burgenland. 2. Ranska — alueellinen kehittämissuunnitelma Contrats territoriaux d'exploitation, valittu departementti: Côte D'Or. 3. Saksa — Baden-Württembergin alueellinen kehittämissuunnitelma: MEKA II. 4. Italia — Veneton alueellinen kehittämissuunnitelma ja 5. Luxemburg.

11

(12)  Muita tarkasteltuja alatoimenpiteiden lajeja ovat viljelykierto, laajaperäistäminen, kasvatuksesta luopumisen vuoksi uhanalaiset rodut ja kasvilajikkeet, joita uhkaa geneettinen köyhtyminen.

12

(13)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, 22—24 artiklat.

13

(14)  Asetus (EY) N:o 1257/1999, III osasto, II luku.

14

(15)  Komission asetus (EY) N:o 817/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 153, 30.4.2004, s. 30), 67—69 artiklat. Tällä asetuksella korvataan, muttei tältä osin merkittävästi muuteta, komission asetuksia (EY) N:o 1750/1999, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1999 (EYVL L 214, 13.8.1999, s. 31) ja (EY) N:o 445/2002, annettu 26 päivänä helmikuuta 2002 (EYVL L 74, 15.3.2002, s. 1).

15

(16)  Komission asetus (EY) N:o 2419/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2001, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3508/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 327, 12.12.2001, s. 11). Asetus (ETY) N:o 3508/92 on myöhemmin kumottu ja korvattu asetuksella (EY) N:o 1782/2003.

16

(17)  Komission asetus (EY) N:o 817/2004, 18 artiklan 3 kohta.

17

(18)  Saman asetuksen 20 ja 35 artiklat.

18

(19)  Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamisesta, KOM(97) 620 lopullinen, 4. joulukuuta 1997, ja maatalouden pääosaston valmisteluasiakirja VI/7655/98: asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamisen vaihe: Maatalouden ympäristöohjelmien arviointi.

19

(20)  Euroopan parlamentin hyväksymä Iversenin raportti, lokakuu 1998, ks. Arviointi, s. 12.

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 817/2004 18 artiklan 3 kohta liittyy yksinomaan maatalouden ympäristöohjelmaan.

21

(22)  Kun hallinnointia toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, täytäntöönpanotehtävät siirretään jäsenvaltioille. Lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta on kuitenkin komissiolla (varainhoitoasetuksen 53 artiklan 3 ja 5 kohta).

22

(23)  Komission asiakirja VI/10535/99, versio 7. Suuntaviivat asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden hallinto-, valvonta- ja seuraamusjärjestelmien täytäntöönpanemiseksi.

23

(24)  Epäsuotuisat alueet kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1257/1999 13—20 artikloissa vahvistettuihin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin.

24

(25)  Tuoreimpien komissiolta saatujen tietojen mukaan vuoden 2003 maksuihin oli sidottu yli 338 miljoonaa euroa EMOTR:n tukiosaston osarahoitusta luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä varten asetusten (EY) N:o 1257/1999 ja (ETY) N:o 2078/92 mukaisesti. Määrä on 16 prosenttia maatalouden ympäristöohjelmaan tarkoitetusta unionin osuudesta kyseisenä vuonna.

25

(26)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2092/91, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1991, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa (EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1).

26

(27)  Luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa todetaan, että velvoite tämän kansainvälisen standardin täyttämiseksi on pantu täytäntöön eri tavoin; toimessa 17 edellytetään tarkastuslaitosten erityisen hyväksyntäjärjestelmän luomista.

27

(28)  Asetus (ETY) N:o 2092/91, 9 artiklan 4 kohta.

28

(29)  Saman asetuksen 9 artiklan 6 kohta.

29

(30)  Saman asetuksen 15 artikla.

30

(31)  Luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista maataloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, liitteenä oleva komission valmisteluasiakirja, 5.6 jakso.

31

(32)  Asiakirja 8856/VI/97-versio 3a.

32

(33)  Asetus (ETY) N:o 2092/91, 15 artikla.

33

(34)  Ranska, Saksa, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Itävalta, Italia ja Espanja.

34

(35)  Tilintarkastustuomioistuin laatii parhaillaan erillistä kertomusta, jossa analysoidaan yksityiskohtaisesti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa.

35

(36)  Maiseman ja luonnonympäristön suojelua koskeva palkkio.

36

(37)  Asetus (EY) N:o 817/2004, 20 ja 35 artiklat.

37

(38)  Komission suuntaviivat, kohta 4.14.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Hyvän maatalouskäytännön määritelmät, täytäntöönpano ja saadut kokemukset. Braunschweig, syyskuu 2003, Saksan osalta sivut 28 ja 55.

39

(40)  Päätutkimus, s. 39.

40

(41)  Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki (EUVL C 151, 27.6.2003).

41

(42)  Erityisesti asetus (EY) N:o 2419/2001, 19 artikla.

42

(43)  Komission suuntaviivat, kohta 4.3.

43

(44)  Asetus (EY) N:o 817/2004, 69 artikla.

44

(45)  Asetus (EY) N:o 2419/2001, 19 artiklan 1 kohdan d alakohta.

45

(46)  Komission suuntaviivat, kohta 4.4, VI/10535/99, versio 7.

46

(47)  Hyvästä maatalouskäytännöstä 11. helmikuuta 2002 annetun suurherttuakunnan asetuksen liite, kohta 4 — lannoitteen levittäminen jäätyneelle tai vettyneelle maalle, kohta 5 — lannoitteen levittäminen vesistöjen läheisyyteen, kohdat 6 ja 7.1 — lannoitteen levittämisestä luopuminen tiettyinä aikoina talvesta. Keskeisen maatalouden ympäristötoimen, maiseman ja luonnonympäristön suojelua koskevan palkkion, osalta velvoite kylvää ”uutta kasvia tai kerääjäkasvia, jos eloperäisiä lannoitteita levitetään viljelymaalle pääasiallisen satokasvin korjuun jälkeisenä ajankohtana 15. marraskuuta asti” ja tilalla tuotetun lannoitteen levittämiskielto 15. marraskuuta ja 15. tammikuuta välisenä aikana maissin kasvatukseen käytettyjen lohkojen korjuun jälkeen, edellyttävät tarkastusten tekemistä muinakin ajankohtina vuodesta.

47

(48)  Kertomuksen osasto 3.7.3.

48

(49)  Komission asetus (EY) N:o 746/96, annettu 24 päivänä huhtikuuta 1996, ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 102, 25.4.1996, s. 19).

49

(50)  Komission suuntaviivat, kohdat 4.4 ja 4.5.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000—2006, sivu 22, 16.8.2001.

51

(52)  Komission suuntaviivat, kohta 4.12.

52

---

LIITE

Esimerkkejä Côte D'Oria koskevan maatalouden ympäristöohjelman sopimusvelvoitteissa esiintyvistä epäselvistä kohdista

| 1. | ”Analyysejä (yksi 5—10:tä hehtaaria kohti) olisi käytettävä pohjatietoina lannoitusta koskevaa tasapainoa käsittelevän kertomuksen laatimisessa ensimmäisenä ja viidentenä vuotena sekä vuotuisena referenssinä.” Eräässä tapauksessa poikkeamaksi oli kirjattu, ettei edunsaaja ollut tehnyt yhtä vuosittaista maaperäanalyysia kutakin 10:tä hehtaaria kohti (poikkeamaa ei ollut havaittu vuotta aikaisemmin paikalla tehdyssä tarkastuksessa). Toisesta tapauksesta vastuussa ollut tarkastaja (jolle edunsaaja oli ilmoittanut teknisen asiantuntijan tekemät selvitykset) tulkitsi velvoitteen tehdä maaperäanalyysi jokaiselle kymmenelle hehtaarille siten, että analyysi on tehtävä ainoastaan kerran viiden vuoden sopimuskauden aikana, eikä hän pitänyt epätavanomaisena sitä, ettei analyysiä ollut tehty vielä toisena vuonna. Ranskan viranomaisten mukaan oikea tulkinta on asian kolmas tulkinta, eli maaperäanalyysi 10:tä hehtaaria kohti olisi tehtävä sekä ensimmäisenä että viidentenä vuonna. |
| --- | --- |

1.

”Analyysejä (yksi 5—10:tä hehtaaria kohti) olisi käytettävä pohjatietoina lannoitusta koskevaa tasapainoa käsittelevän kertomuksen laatimisessa ensimmäisenä ja viidentenä vuotena sekä vuotuisena referenssinä.” Eräässä tapauksessa poikkeamaksi oli kirjattu, ettei edunsaaja ollut tehnyt yhtä vuosittaista maaperäanalyysia kutakin 10:tä hehtaaria kohti (poikkeamaa ei ollut havaittu vuotta aikaisemmin paikalla tehdyssä tarkastuksessa). Toisesta tapauksesta vastuussa ollut tarkastaja (jolle edunsaaja oli ilmoittanut teknisen asiantuntijan tekemät selvitykset) tulkitsi velvoitteen tehdä maaperäanalyysi jokaiselle kymmenelle hehtaarille siten, että analyysi on tehtävä ainoastaan kerran viiden vuoden sopimuskauden aikana, eikä hän pitänyt epätavanomaisena sitä, ettei analyysiä ollut tehty vielä toisena vuonna. Ranskan viranomaisten mukaan oikea tulkinta on asian kolmas tulkinta, eli maaperäanalyysi 10:tä hehtaaria kohti olisi tehtävä sekä ensimmäisenä että viidentenä vuonna.

| 2. | ”Sellaisten eloperäisten lannoitteiden levittäminen, joiden typpipitoisuus ei ylitä suunnilleen 65:tä yksikköä.” Sana ”suunnilleen” ei sovellu ylärajan määritykseen. Olisiko 66 yksikköä hyväksytty määrä, suunnilleen 65 yksikön määrän sijaan, entä 70 yksikköä? |
| --- | --- |

2.

”Sellaisten eloperäisten lannoitteiden levittäminen, joiden typpipitoisuus ei ylitä suunnilleen 65:tä yksikköä.” Sana ”suunnilleen” ei sovellu ylärajan määritykseen. Olisiko 66 yksikköä hyväksytty määrä, suunnilleen 65 yksikön määrän sijaan, entä 70 yksikköä?

| 3. | On vaikeata määritellä, sovelletaanko nautayksiköiden hehtaarikohtaista enimmäismäärää koko tilaan vai ainoastaan viljelyalaan, jolle on tehty kyseistä alatoimenpidettä koskeva sitoumus. Tarkastajilla ei ollut asiasta tietoa. |
| --- | --- |

3.

On vaikeata määritellä, sovelletaanko nautayksiköiden hehtaarikohtaista enimmäismäärää koko tilaan vai ainoastaan viljelyalaan, jolle on tehty kyseistä alatoimenpidettä koskeva sitoumus. Tarkastajilla ei ollut asiasta tietoa.

| 4. | Lauseen ”laidunnettujen alojen osalta määrät, jotka ovat viljelijän valvonnassa,” merkitys on epäselvä. Tarkoittaako se, että viljelijä voi vaikuttaa niityllä laiduntavien eläinten lannantuotannon määrään? |
| --- | --- |

4.

Lauseen ”laidunnettujen alojen osalta määrät, jotka ovat viljelijän valvonnassa,” merkitys on epäselvä. Tarkoittaako se, että viljelijä voi vaikuttaa niityllä laiduntavien eläinten lannantuotannon määrään?

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I—III | Maatalouden ympäristötoimenpiteet ovat olennainen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa (YPM). Niillä vastataan yhteiskunnan tarpeisiin maaseutualueiden ympäristön suojelun ja parantamisen osalta. Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen kertomusta tässä suhteessa hyödyllisenä palautteena. Vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin komissio korostaa seuraavia seikkoja:






  — | Komissio analysoi jäsenvaltioiden toimittamat maaseudun kehittämisohjelmat aina kunkin ohjelmakauden alussa. Se antoi tästä tehtävästä vastuussa oleville virkamiehilleen hyödyllisiä ohjeita, joiden ansiosta nämä pystyivät useimmissa tapauksissa arvioimaan sen, olivatko esitetyt maatalouden ympäristötoimenpiteet todennettavissa. Lisäksi on korostettava, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyy tietty vastuunjako: komissio antaa säännökset ja jäsenvaltiot ovat vastuussa todennettavissa olevien toimenpiteiden ehdottamisesta (1). Jäsenvaltio ei vapaudu velvoitteistaan sen perusteella, että komissio on hyväksynyt sen esittämän ohjelman (ks. 32—35 kohta). |
| --- | --- | --- |

I—III

Maatalouden ympäristötoimenpiteet ovat olennainen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa (YPM). Niillä vastataan yhteiskunnan tarpeisiin maaseutualueiden ympäristön suojelun ja parantamisen osalta. Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen kertomusta tässä suhteessa hyödyllisenä palautteena. Vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin komissio korostaa seuraavia seikkoja:

—

Komissio analysoi jäsenvaltioiden toimittamat maaseudun kehittämisohjelmat aina kunkin ohjelmakauden alussa. Se antoi tästä tehtävästä vastuussa oleville virkamiehilleen hyödyllisiä ohjeita, joiden ansiosta nämä pystyivät useimmissa tapauksissa arvioimaan sen, olivatko esitetyt maatalouden ympäristötoimenpiteet todennettavissa. Lisäksi on korostettava, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyy tietty vastuunjako: komissio antaa säännökset ja jäsenvaltiot ovat vastuussa todennettavissa olevien toimenpiteiden ehdottamisesta (1). Jäsenvaltio ei vapaudu velvoitteistaan sen perusteella, että komissio on hyväksynyt sen esittämän ohjelman (ks. 32—35 kohta).

| — | Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu keskitettyyn riskianalyysiin, joka kattaa kaikki maatalousmenot. Se ottaa huomioon eri riskitekijät, joihin kuuluvat myös tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa mainitut riskit sekä edellisestä tarkastuksesta kulunut aika, ja määrittää niiden perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet. Tarkastukset on riskianalyysin tulosten perusteella viime vuosina keskitetty muihin kohteisiin. Seuraavassa luetellut seikat kuitenkin osoittavat, että maatalouden pääosastossa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat jo eri tavoin arvioineet maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä järjestelyjä.






  — | Maatalouden ympäristötoimenpiteet tarkastettiin kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1997—1999, ja vuosina 2000—2002 toimitettiin jatkotarkastukset niissä jäsenvaltioissa, joita oli kehotettu rahoitusoikaisujen tekemiseen. Komissio katsoo, että näin saatiin riittävä varmuus siitä, että käytössä olevat järjestelmät olivat sääntöjenmukaiset ja etenkin että eri alatoimenpiteitä, myös vaikeasti todennettavina pidettyjä, valvottiin asianmukaisin järjestelmin. |
| --- | --- | --- |

—

Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu keskitettyyn riskianalyysiin, joka kattaa kaikki maatalousmenot. Se ottaa huomioon eri riskitekijät, joihin kuuluvat myös tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa mainitut riskit sekä edellisestä tarkastuksesta kulunut aika, ja määrittää niiden perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet. Tarkastukset on riskianalyysin tulosten perusteella viime vuosina keskitetty muihin kohteisiin. Seuraavassa luetellut seikat kuitenkin osoittavat, että maatalouden pääosastossa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat jo eri tavoin arvioineet maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä järjestelyjä.

—

Maatalouden ympäristötoimenpiteet tarkastettiin kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1997—1999, ja vuosina 2000—2002 toimitettiin jatkotarkastukset niissä jäsenvaltioissa, joita oli kehotettu rahoitusoikaisujen tekemiseen. Komissio katsoo, että näin saatiin riittävä varmuus siitä, että käytössä olevat järjestelmät olivat sääntöjenmukaiset ja etenkin että eri alatoimenpiteitä, myös vaikeasti todennettavina pidettyjä, valvottiin asianmukaisin järjestelmin.

| — | Lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa vuosina 2003 ja 2004 toteutetun, epäsuotuisia alueita koskevan kyselyn yhteydessä selvitettiin tarkkaan, valvotaanko hyvän maatalouskäytännön noudattamista uuden, asetuksessa (EY) N:o 1257/99 käyttöön otetun peruslaatuisen vaatimuksen mukaisesti (ks. 39 kohta). |
| --- | --- |

—

Lisäksi useimmissa jäsenvaltioissa vuosina 2003 ja 2004 toteutetun, epäsuotuisia alueita koskevan kyselyn yhteydessä selvitettiin tarkkaan, valvotaanko hyvän maatalouskäytännön noudattamista uuden, asetuksessa (EY) N:o 1257/99 käyttöön otetun peruslaatuisen vaatimuksen mukaisesti (ks. 39 kohta).

| — | Komission toimintaa rajoitti sellaisen oikeusperustan puuttuminen, jonka nojalla se olisi voinut toimittaa tarkastukset jäsenvaltioissa. Se on kuitenkin huolehtinut jäsenvaltioiden käyttämien, luonnonmukaisen maatalouden tarkastusjärjestelmien seurannasta hyödyntämällä jäsenvaltioiden toimittamia valvontaraportteja ja muita tietolähteitä. |
| --- | --- |

—

Komission toimintaa rajoitti sellaisen oikeusperustan puuttuminen, jonka nojalla se olisi voinut toimittaa tarkastukset jäsenvaltioissa. Se on kuitenkin huolehtinut jäsenvaltioiden käyttämien, luonnonmukaisen maatalouden tarkastusjärjestelmien seurannasta hyödyntämällä jäsenvaltioiden toimittamia valvontaraportteja ja muita tietolähteitä.

Jäsenvaltioiden toimittamista raporteista käy ilmi, että useimmat toimijat tarkastetaan vuosittain.

Jos luonnonmukaiseen maatalouteen liittyviin toimenpiteisiin on myönnetty maaseudun kehittämiseen tarkoitettua osarahoitusta EMOTR:sta, maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt tarkastelevat lisäksi osana parhaillaan toteutettavaa, maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvää kyselyä (2005—2006) myös osittain valvontajärjestelmiä, jotka ovat käytössä kyselyn kohdealueilla ja kohdejäsenvaltioissa.

| — | Vuosittaiset valvontaraportit sisältävät monia tietoja käytössä olevasta tarkastusjärjestelmästä. Niissä ilmoitetaan muun muassa tehtyjen tarkastuskäyntien ja todettujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä. Komissio totesi kuitenkin luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa. Kysymystä valvonnasta pohditaan parhaillaan käynnissä olevan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Se liittyy myös vuodesta 2006 lähtien sovellettavaan asetukseen (EY) N:o 882/2004 (2), jossa tiukennetaan jäsenvaltioissa toteutettavan virallisen tarkastus- ja valvontatoiminnan perustaa (ks. 47—49 kohta). |
| --- | --- |

—

Vuosittaiset valvontaraportit sisältävät monia tietoja käytössä olevasta tarkastusjärjestelmästä. Niissä ilmoitetaan muun muassa tehtyjen tarkastuskäyntien ja todettujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä. Komissio totesi kuitenkin luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa. Kysymystä valvonnasta pohditaan parhaillaan käynnissä olevan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Se liittyy myös vuodesta 2006 lähtien sovellettavaan asetukseen (EY) N:o 882/2004 (2), jossa tiukennetaan jäsenvaltioissa toteutettavan virallisen tarkastus- ja valvontatoiminnan perustaa (ks. 47—49 kohta).

| — | Komissio on ottanut huomioon kaikista seitsemästä jäsenvaltiosta laaditut tarkastusraportit. Se käytti myös muita lähteitä, joista saatiin tietoja jäsenvaltioissa käytössä olevista tarkastusjärjestelmistä (ks. 50—54 kohta). |
| --- | --- |

—

Komissio on ottanut huomioon kaikista seitsemästä jäsenvaltiosta laaditut tarkastusraportit. Se käytti myös muita lähteitä, joista saatiin tietoja jäsenvaltioissa käytössä olevista tarkastusjärjestelmistä (ks. 50—54 kohta).

| IV | Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat puutteet. Se jatkaa mahdollisuuksien mukaan työtään yksittäisten puutteiden korjaamiseksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.






  — | Asetuksessa (EY) N:o 817/2004 säädetään, että paikalla tehtävät tarkastukset on ajoitettava pitkin vuotta kustakin maaseudun kehittämistoimenpiteestä tehdyn riskianalyysin tulosten perusteella. Riskianalyysin tekee jäsenvaltio, jonka on vuosittain mukautettava analyysiaan aiempien tulosten perusteella siten, että tarkastukset voidaan tehdään ajankohtina, joina tavanomaista riskialttiimpien tekijöiden arviointi on mahdollista (ks. 74 ja 77 kohta). |
| --- | --- | --- |

IV

Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat puutteet. Se jatkaa mahdollisuuksien mukaan työtään yksittäisten puutteiden korjaamiseksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

—

Asetuksessa (EY) N:o 817/2004 säädetään, että paikalla tehtävät tarkastukset on ajoitettava pitkin vuotta kustakin maaseudun kehittämistoimenpiteestä tehdyn riskianalyysin tulosten perusteella. Riskianalyysin tekee jäsenvaltio, jonka on vuosittain mukautettava analyysiaan aiempien tulosten perusteella siten, että tarkastukset voidaan tehdään ajankohtina, joina tavanomaista riskialttiimpien tekijöiden arviointi on mahdollista (ks. 74 ja 77 kohta).

| — | Ilmoitukset (esimerkiksi peltolohkoittain kerätyt tiedot käytettyjen lannoitteiden ja/tai torjunta-aineiden levityspäivistä ja määristä) ovat hyödyllisiä esimerkiksi silloin, kun hanke ulottuu koko vuodelle eikä säännöllisiä tarkastuksia ole tänä aikana mahdollista tehdä. Jos viranomaiset epäilevät tietojen paikkansapitävyyttä, niiden olisi tehtävä lisätutkimuksia ja/tai analyyseja (ks. 97 kohta). |
| --- | --- |

—

Ilmoitukset (esimerkiksi peltolohkoittain kerätyt tiedot käytettyjen lannoitteiden ja/tai torjunta-aineiden levityspäivistä ja määristä) ovat hyödyllisiä esimerkiksi silloin, kun hanke ulottuu koko vuodelle eikä säännöllisiä tarkastuksia ole tänä aikana mahdollista tehdä. Jos viranomaiset epäilevät tietojen paikkansapitävyyttä, niiden olisi tehtävä lisätutkimuksia ja/tai analyyseja (ks. 97 kohta).

| — | Silmämääräiset tarkastukset tehdään yleensä muiden tarkastusten yhteydessä, ja ne ovat vain yksi niistä keinoista, joilla maatalouden ympäristösitoumusten noudattamista valvotaan. |
| --- | --- |

—

Silmämääräiset tarkastukset tehdään yleensä muiden tarkastusten yhteydessä, ja ne ovat vain yksi niistä keinoista, joilla maatalouden ympäristösitoumusten noudattamista valvotaan.

| — | Tarkastajien tietämyksellä ja kokemuksella on tärkeä merkitys paikalla tehtävissä tarkastuksissa. Jäsenvaltiot ovat laatineet luetteloita hyvistä maatalouskäytänteistä. Luettelojen täydennykseksi on usein laadittu muistilistoja ja ohjeita, tarjottu koulutusta sekä otettu käyttöön laadunvarmistuksen käsite ja velvollisuus ottaa yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin epäselvissä tapauksissa. Kun kyse on muista maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluviin yksittäisiin alatoimenpiteisiin liittyvistä erityisistä sitoumuksista, useimmat jäsenvaltiot ovat laatineet tarkastajia varten käsikirjoja, ryhmäkirjeitä ja/tai ohjeita, joilla varmistetaan, että sama toimenpide tarkastetaan yhtenäisin menetelmin kaikkialla jäsenvaltiossa (ks. 100—101 kohta). |
| --- | --- |

—

Tarkastajien tietämyksellä ja kokemuksella on tärkeä merkitys paikalla tehtävissä tarkastuksissa. Jäsenvaltiot ovat laatineet luetteloita hyvistä maatalouskäytänteistä. Luettelojen täydennykseksi on usein laadittu muistilistoja ja ohjeita, tarjottu koulutusta sekä otettu käyttöön laadunvarmistuksen käsite ja velvollisuus ottaa yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin epäselvissä tapauksissa. Kun kyse on muista maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluviin yksittäisiin alatoimenpiteisiin liittyvistä erityisistä sitoumuksista, useimmat jäsenvaltiot ovat laatineet tarkastajia varten käsikirjoja, ryhmäkirjeitä ja/tai ohjeita, joilla varmistetaan, että sama toimenpide tarkastetaan yhtenäisin menetelmin kaikkialla jäsenvaltiossa (ks. 100—101 kohta).

| V | Komissio on samaa mieltä siitä, että joidenkin maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta vaatii toimenpiteiden monitahoisen luonteen vuoksi runsaasti sekä teknisiä että taloudellisia resursseja. Kun maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita verrataan ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssitarpeisiin, suhdetta olisi tarkasteltava laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita on arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Maatalouden ympäristöpolitiikka on olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan. |
| --- | --- |

V

Komissio on samaa mieltä siitä, että joidenkin maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta vaatii toimenpiteiden monitahoisen luonteen vuoksi runsaasti sekä teknisiä että taloudellisia resursseja. Kun maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita verrataan ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssitarpeisiin, suhdetta olisi tarkasteltava laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita on arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Maatalouden ympäristöpolitiikka on olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan.

| VI | Komissio ehdottaa, että mahdollisuutta valvoa maatalouden ympäristötoimenpiteitä tarkastellaan laajempaa taustaa vasten.






  — | Monet maatalouden ympäristötoimenpiteet ja -sitoumukset voidaan periaatteessa arvioida ja käytännössä myös arvioidaan niiden todennettavuuden näkökulmasta silloin, kun ohjelmia tarkastellaan komission yksiköissä. Joidenkin sitoumusten valvonta voi niiden luonteen vuoksi olla tavanomaista vaikeampaa. Tällöin tarvitaan usein kalliita analyyseja. Täydelliset, perusteelliset tarkastukset ovat tämän vuoksi liian kalliita, eikä niistä ehkä kuitenkaan saataisi riittävästi lisäarvoa talousarvioon ja/tai ympäristöön kohdistuvien riskien pienentymisenä. |
| --- | --- | --- |

VI

Komissio ehdottaa, että mahdollisuutta valvoa maatalouden ympäristötoimenpiteitä tarkastellaan laajempaa taustaa vasten.

—

Monet maatalouden ympäristötoimenpiteet ja -sitoumukset voidaan periaatteessa arvioida ja käytännössä myös arvioidaan niiden todennettavuuden näkökulmasta silloin, kun ohjelmia tarkastellaan komission yksiköissä. Joidenkin sitoumusten valvonta voi niiden luonteen vuoksi olla tavanomaista vaikeampaa. Tällöin tarvitaan usein kalliita analyyseja. Täydelliset, perusteelliset tarkastukset ovat tämän vuoksi liian kalliita, eikä niistä ehkä kuitenkaan saataisi riittävästi lisäarvoa talousarvioon ja/tai ympäristöön kohdistuvien riskien pienentymisenä.

| — | Sääntöjen noudattamatta jättämisen riskiä on kuitenkin arvioitava suhteessa toimenpiteellä mahdollisesti saavutettaviin myönteisiin vaikutuksiin. Maatalouden ympäristötoimenpiteitä varten tarvitaan järjestelmä, jossa valvonta on riittävää ja oikeasuhteista. Komissio pitää kyseisiä toimenpiteitä olennaisena osana strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, tarkastuksilla olisi voitava saavuttaa riittävä varmuus kohtuullisin kustannuksin. |
| --- | --- |

—

Sääntöjen noudattamatta jättämisen riskiä on kuitenkin arvioitava suhteessa toimenpiteellä mahdollisesti saavutettaviin myönteisiin vaikutuksiin. Maatalouden ympäristötoimenpiteitä varten tarvitaan järjestelmä, jossa valvonta on riittävää ja oikeasuhteista. Komissio pitää kyseisiä toimenpiteitä olennaisena osana strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, tarkastuksilla olisi voitava saavuttaa riittävä varmuus kohtuullisin kustannuksin.

| — | Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten valvontajärjestelmää, joka on mahdollisimman yhdenmukainen niiden täydentäviin ympäristöehtoihin liittyvien valvontajärjestelmien kanssa, jotka jäsenvaltioiden on luotava ensimmäisen pilarin maksuja varten. |
| --- | --- |

—

Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten valvontajärjestelmää, joka on mahdollisimman yhdenmukainen niiden täydentäviin ympäristöehtoihin liittyvien valvontajärjestelmien kanssa, jotka jäsenvaltioiden on luotava ensimmäisen pilarin maksuja varten.

| — | Komissio on lisäksi ehdottanut jäsenvaltioiden ja komission välisen vastuunjaon selkiyttämistä parantaakseen hallinnointia, josta se vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Komissio on lisäksi ehdottanut jäsenvaltioiden ja komission välisen vastuunjaon selkiyttämistä parantaakseen hallinnointia, josta se vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

JOHDANTO

| 9.—10. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että maatalouden ja ympäristön välinen yhteys on kansalaisia suuresti kiinnostava ja poliittisesti erittäin tärkeä aihe. Se toteaa, että sekä maatalouden ympäristötoimenpiteillä että täydentävillä ympäristöehdoilla pyritään varmistamaan, että ympäristötekijät yhdennetään maatalouspolitiikkaan. Nämä toimenpidemuodot täydentävät toisiaan. Täydentävät ympäristöehdot ovat ympäristövaatimuksia, jotka viljelijöiden on täytettävä, jotta suoria tukia ei vähennettäisi tai poistettaisi kokonaan. Maatalouden ympäristötukia puolestaan maksetaan viljelijöille, jotka ovat halukkaita täyttämään perusvaatimuksia huomattavasti tiukemmat ympäristövaatimukset ja tuottavat näin ympäristöpalveluja maksujen vastineeksi. |
| --- | --- |

9.—10.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että maatalouden ja ympäristön välinen yhteys on kansalaisia suuresti kiinnostava ja poliittisesti erittäin tärkeä aihe. Se toteaa, että sekä maatalouden ympäristötoimenpiteillä että täydentävillä ympäristöehdoilla pyritään varmistamaan, että ympäristötekijät yhdennetään maatalouspolitiikkaan. Nämä toimenpidemuodot täydentävät toisiaan. Täydentävät ympäristöehdot ovat ympäristövaatimuksia, jotka viljelijöiden on täytettävä, jotta suoria tukia ei vähennettäisi tai poistettaisi kokonaan. Maatalouden ympäristötukia puolestaan maksetaan viljelijöille, jotka ovat halukkaita täyttämään perusvaatimuksia huomattavasti tiukemmat ympäristövaatimukset ja tuottavat näin ympäristöpalveluja maksujen vastineeksi.

TARKASTUSHAVAINNOT KOMISSION TASOLLA

| 32.—35. | Komissio varmisti maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnin yhteydessä, että jäsenvaltioiden esittämät maatalouden ympäristötoimenpiteet olivat hyväksyttäviä ja asianmukaisia. Se antoi tehtävästä vastuussa oleville virkamiehilleen hyödyllisiä ohjeita helpottaakseen ehdotettujen ympäristötoimenpiteiden arviointia. Komissio katsoo, että useimpien maatalouden ympäristötoimenpiteiden todennettavuus voidaan periaatteessa arvioida asianmukaisesti (tällaisia ovat mm. peltojen viljelemättömät suojakaistat, peltomaan muuntaminen laidunmaaksi, niittopäivät, talvikauden kasvipeite, harvinaisten eläin- ja/tai kasvilajien suojelu, viljelykierto, toimenpiteet keinokastelun vähentämiseksi ja eläintiheyttä koskevat rajoitukset).
  On kuitenkin eräitä muita sitoumuksia, joiden todennettavuutta saattaa olla vaikeampi arvioida. Komissio päätti tällaisissa tapauksissa olla hyväksymättä joitakin toimenpiteitä, jotka olivat vaikeasti valvottavissa (kuten typpilannoitteiden käytön vähentäminen alle viidellä prosentilla tai muiden lannoitteiden käytön vähentäminen alle 20 prosentilla).
  Pitää kuitenkin paikkansa, ettei komissio pystynyt etukäteen perusteellisesti arvioimaan jokaisen ehdotetun (ala-)toimenpiteen valvottavuutta. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyvä vastuunjako: komissio antaa säännökset ja jäsenvaltiot vastaavat toimenpiteiden ehdottamisesta ja varmistavat, että kutakin toimenpidettä varten on käytettävissä asianmukaiset, todennettavissa olevat indikaattorit. Jäsenvaltio ei vapaudu velvoitteistaan sillä perusteella, että komissio on hyväksynyt sen ehdottaman ohjelman. |
| --- | --- |

32.—35.

Komissio varmisti maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnin yhteydessä, että jäsenvaltioiden esittämät maatalouden ympäristötoimenpiteet olivat hyväksyttäviä ja asianmukaisia. Se antoi tehtävästä vastuussa oleville virkamiehilleen hyödyllisiä ohjeita helpottaakseen ehdotettujen ympäristötoimenpiteiden arviointia. Komissio katsoo, että useimpien maatalouden ympäristötoimenpiteiden todennettavuus voidaan periaatteessa arvioida asianmukaisesti (tällaisia ovat mm. peltojen viljelemättömät suojakaistat, peltomaan muuntaminen laidunmaaksi, niittopäivät, talvikauden kasvipeite, harvinaisten eläin- ja/tai kasvilajien suojelu, viljelykierto, toimenpiteet keinokastelun vähentämiseksi ja eläintiheyttä koskevat rajoitukset).

On kuitenkin eräitä muita sitoumuksia, joiden todennettavuutta saattaa olla vaikeampi arvioida. Komissio päätti tällaisissa tapauksissa olla hyväksymättä joitakin toimenpiteitä, jotka olivat vaikeasti valvottavissa (kuten typpilannoitteiden käytön vähentäminen alle viidellä prosentilla tai muiden lannoitteiden käytön vähentäminen alle 20 prosentilla).

Pitää kuitenkin paikkansa, ettei komissio pystynyt etukäteen perusteellisesti arvioimaan jokaisen ehdotetun (ala-)toimenpiteen valvottavuutta. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyvä vastuunjako: komissio antaa säännökset ja jäsenvaltiot vastaavat toimenpiteiden ehdottamisesta ja varmistavat, että kutakin toimenpidettä varten on käytettävissä asianmukaiset, todennettavissa olevat indikaattorit. Jäsenvaltio ei vapaudu velvoitteistaan sillä perusteella, että komissio on hyväksynyt sen ehdottaman ohjelman.

| 33. | Sisäisestä riskinarvioinnista komissio toteaa, että kyse oli maaseudun kehittämistoimenpiteiden kokonaisarvioinnista. Arvioinnin tarkoituksena oli tukea hallinnointia maaseudun kehittämispolitiikan parantamiseksi vuodesta 2006. Maaseudun kehittämismenojen tarkastuksesta vastuussa oleva yksikkö totesi laatimassaan asiakirjassa, ettei kaikkien tukikelpoisuuskriteerien todentamismahdollisuuksia voida tutkia (koska ohjelmien hyväksymiselle asetettu määräaika on lyhyt ja resurssit ovat niukat) eikä kaikkia hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön suunnitelmien ja/tai ohjelmien toteuttamista varten, voida etukäteen perusteellisesti arvioida.
  Maatalouden pääosasto harkitsee kokonaisarvioinnin perusteella tarpeellisiksi osoittautuneiden toimenpiteiden toteuttamista seuraavaa ohjelmakautta varten. |
| --- | --- |

33.

Sisäisestä riskinarvioinnista komissio toteaa, että kyse oli maaseudun kehittämistoimenpiteiden kokonaisarvioinnista. Arvioinnin tarkoituksena oli tukea hallinnointia maaseudun kehittämispolitiikan parantamiseksi vuodesta 2006. Maaseudun kehittämismenojen tarkastuksesta vastuussa oleva yksikkö totesi laatimassaan asiakirjassa, ettei kaikkien tukikelpoisuuskriteerien todentamismahdollisuuksia voida tutkia (koska ohjelmien hyväksymiselle asetettu määräaika on lyhyt ja resurssit ovat niukat) eikä kaikkia hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön suunnitelmien ja/tai ohjelmien toteuttamista varten, voida etukäteen perusteellisesti arvioida.

Maatalouden pääosasto harkitsee kokonaisarvioinnin perusteella tarpeellisiksi osoittautuneiden toimenpiteiden toteuttamista seuraavaa ohjelmakautta varten.

| 37.—38. | Komission 12 jäsenvaltiossa vuosina 2000 ja 2001 tekemän ennaltaehkäisevän tutkimuksen päätavoitteena oli arvioida tarkastuskäyntien kohteena olleiden viranomaisten järjestelmät, joilla ne aikoivat hallinnoida ja valvoa kaikkia maaseudun kehittämistoimenpiteitä ohjelmakaudella 2000—2006.
  Vuosina 2000—2002 tehtiin erillinen jatkotutkimus kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa oli vuosina 1997—1999 toimitettu (ohjelmakauden 1993—1999) liitännäistoimenpiteiden tarkastus. Tutkimuksella oli tarkoitus varmistaa, että havaitut puutteet oli korjattu. Siihen kuului yhdeksän maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvää tarkastuskäyntiä viidessä jäsenvaltiossa, joita oli niiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä olevien puutteiden vuoksi kehotettu rahoitusoikaisujen tekemiseen. |
| --- | --- |

37.—38.

Komission 12 jäsenvaltiossa vuosina 2000 ja 2001 tekemän ennaltaehkäisevän tutkimuksen päätavoitteena oli arvioida tarkastuskäyntien kohteena olleiden viranomaisten järjestelmät, joilla ne aikoivat hallinnoida ja valvoa kaikkia maaseudun kehittämistoimenpiteitä ohjelmakaudella 2000—2006.

Vuosina 2000—2002 tehtiin erillinen jatkotutkimus kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa oli vuosina 1997—1999 toimitettu (ohjelmakauden 1993—1999) liitännäistoimenpiteiden tarkastus. Tutkimuksella oli tarkoitus varmistaa, että havaitut puutteet oli korjattu. Siihen kuului yhdeksän maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvää tarkastuskäyntiä viidessä jäsenvaltiossa, joita oli niiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä olevien puutteiden vuoksi kehotettu rahoitusoikaisujen tekemiseen.

| 39. | Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu keskitettyyn riskianalyysiin, joka kattaa kaikki maatalousmenot. Se ottaa huomioon eri riskitekijät, joihin kuuluvat myös tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa mainitut riskit sekä edellisestä tarkastuksesta kulunut aika, ja määrittää niiden perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet.
  Tarkastukset on riskianalyysin tulosten perusteella viime vuosina keskitetty muihin kohteisiin. Vuonna 2005 tehty keskitetty riskianalyysi osoitti, että maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyy melko suuri riski. Kyseiset toimenpiteet päätettiin tämän vuoksi tarkastaa vuosina 2005—2006.
  Seuraavassa luetellut seikat kuitenkin osoittavat, että maatalouden pääosastossa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat jo eri tavoin arvioineet maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä järjestelyjä.






  — | Vuosina 1997—1999 toimitetut tarkastukset (ks. 37 kohta) kattoivat maatalouden ympäristötoimenpiteet lähes kaikissa jäsenvaltioissa, ja vuosina 2000—2002 toimitetuissa seurantatarkastuksissa arvioitiin niissä jäsenvaltioissa toteutettuja parannuksia, joissa oli havaittu puutteita. Tarkastuksissa saatiin kohtuullinen varmuus siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden hallinta- ja valvontajärjestelmät olivat ohjelmakaudella 1993—1999 olleet asianmukaiset. Ohjelmakaudella 2000—2006 käytössä ovat pitkälti samat järjestelmät. Tarkastuksissa tutkittiin myös, valvottiinko vaikeasti todennettavina pidettyjä alatoimenpiteitä asianmukaisin menetelmin. |
| --- | --- | --- |

39.

Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu keskitettyyn riskianalyysiin, joka kattaa kaikki maatalousmenot. Se ottaa huomioon eri riskitekijät, joihin kuuluvat myös tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa mainitut riskit sekä edellisestä tarkastuksesta kulunut aika, ja määrittää niiden perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet.

Tarkastukset on riskianalyysin tulosten perusteella viime vuosina keskitetty muihin kohteisiin. Vuonna 2005 tehty keskitetty riskianalyysi osoitti, että maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyy melko suuri riski. Kyseiset toimenpiteet päätettiin tämän vuoksi tarkastaa vuosina 2005—2006.

Seuraavassa luetellut seikat kuitenkin osoittavat, että maatalouden pääosastossa tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat jo eri tavoin arvioineet maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä järjestelyjä.

—

Vuosina 1997—1999 toimitetut tarkastukset (ks. 37 kohta) kattoivat maatalouden ympäristötoimenpiteet lähes kaikissa jäsenvaltioissa, ja vuosina 2000—2002 toimitetuissa seurantatarkastuksissa arvioitiin niissä jäsenvaltioissa toteutettuja parannuksia, joissa oli havaittu puutteita. Tarkastuksissa saatiin kohtuullinen varmuus siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden hallinta- ja valvontajärjestelmät olivat ohjelmakaudella 1993—1999 olleet asianmukaiset. Ohjelmakaudella 2000—2006 käytössä ovat pitkälti samat järjestelmät. Tarkastuksissa tutkittiin myös, valvottiinko vaikeasti todennettavina pidettyjä alatoimenpiteitä asianmukaisin menetelmin.

| — | Vuosina 2000—2001 tehdyssä useimmat jäsenvaltiot kattaneessa tutkimuksessa (ks. 37 kohta) tarkastettiin myös maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien sääntöjenmukaisuus. |
| --- | --- |

—

Vuosina 2000—2001 tehdyssä useimmat jäsenvaltiot kattaneessa tutkimuksessa (ks. 37 kohta) tarkastettiin myös maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien sääntöjenmukaisuus.

| — | Ainoa varsinaisesti uusi maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvä vaatimus koskee hyvän maatalouskäytännön noudattamista. Kyseisestä käytännöstä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1257/99, ja sen noudattamista arvioitiin perusteellisissa järjestelmätarkastuksissa, jotka tehtiin osana useimmissa jäsenvaltioissa vuosina 2003—2004 toteutettua epäsuotuisia alueita koskevaa kyselyä. |
| --- | --- |

—

Ainoa varsinaisesti uusi maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvä vaatimus koskee hyvän maatalouskäytännön noudattamista. Kyseisestä käytännöstä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1257/99, ja sen noudattamista arvioitiin perusteellisissa järjestelmätarkastuksissa, jotka tehtiin osana useimmissa jäsenvaltioissa vuosina 2003—2004 toteutettua epäsuotuisia alueita koskevaa kyselyä.

| 47. | b) | Jäsenvaltioilta edellytetään vähintään vakiomuotoisen taulukon täyttämistä raportointivaatimuksen noudattamiseksi. Raportin laadintaohjeissa todetaan kuitenkin, että jäsenvaltiot voivat toimittaa lisätietoja, jos ne pitävät sitä tarpeellisena. Jotkin jäsenvaltiot toimittavat lisäksi kirjallisen raportin, joka sisältää selvityksen niiden tarkastusjärjestelmästä sekä päätelmät toimitetuista tarkastuksista. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Jäsenvaltioilta edellytetään vähintään vakiomuotoisen taulukon täyttämistä raportointivaatimuksen noudattamiseksi. Raportin laadintaohjeissa todetaan kuitenkin, että jäsenvaltiot voivat toimittaa lisätietoja, jos ne pitävät sitä tarpeellisena. Jotkin jäsenvaltiot toimittavat lisäksi kirjallisen raportin, joka sisältää selvityksen niiden tarkastusjärjestelmästä sekä päätelmät toimitetuista tarkastuksista.

| c) | Nämä raportit eivät varsinaisesti soveltuneet jäsenvaltioiden viranomaisten toteuttaman valvonnan arviointiin, mutta niistä saatiin tästä huolimatta hyödyllistä tietoa siitä, kattoivatko tarkastukset kaikki toimijat (ks. 49 kohta). |
| --- | --- |

c)

Nämä raportit eivät varsinaisesti soveltuneet jäsenvaltioiden viranomaisten toteuttaman valvonnan arviointiin, mutta niistä saatiin tästä huolimatta hyödyllistä tietoa siitä, kattoivatko tarkastukset kaikki toimijat (ks. 49 kohta).

| d) | Asiakirjassa annetaan jäsenvaltioille ohjeita toimitettavien tietojen tyypistä ja muodosta. Raporttien muotoa on ohjeiden ansiosta saatu yhdenmukaistettua. Komissio on aloittanut valvontaraporttien muodon ja sisällön parantamisen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

d)

Asiakirjassa annetaan jäsenvaltioille ohjeita toimitettavien tietojen tyypistä ja muodosta. Raporttien muotoa on ohjeiden ansiosta saatu yhdenmukaistettua. Komissio on aloittanut valvontaraporttien muodon ja sisällön parantamisen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

| e) | Komissio korosti 10. kesäkuuta 2004 hyväksymässään luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa, että parannuksia tarvitaan lisää. |
| --- | --- |

e)

Komissio korosti 10. kesäkuuta 2004 hyväksymässään luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa, että parannuksia tarvitaan lisää.

Asetuksessa (EY) N:o 882/2004, jota sovelletaan vuodesta 2006 alkaen, asetetaan joukko vaatimuksia ja tarjotaan näin jäsenvaltioille selkeät kriteerit, jotka koskevat virallisen valvonnan järjestämistä (3 artikla), toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä (4 artikla), valvontatehtävien siirtämistä (5 artikla), valvonta- ja toteamismenettelyjä (8 artikla) ja valvontatoimia ja -tekniikkaa (10 artikla). Tähän liittyy myös valvontavaatimusten tarkistaminen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 muuttamisen yhteydessä.

| 49. | Raportit sisältävät runsaasti tietoja käytössä olevista tarkastusjärjestelmistä. Niissä ilmoitetaan muun muassa tehtyjen tarkastuskäyntien määrä, joka on vähintäänkin lähes yhtä suuri — ja useimmissa tapauksissa jopa suurempi — kuin toimijoiden lukumäärä, sekä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä. Komissio on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan todennut, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa. |
| --- | --- |

49.

Raportit sisältävät runsaasti tietoja käytössä olevista tarkastusjärjestelmistä. Niissä ilmoitetaan muun muassa tehtyjen tarkastuskäyntien määrä, joka on vähintäänkin lähes yhtä suuri — ja useimmissa tapauksissa jopa suurempi — kuin toimijoiden lukumäärä, sekä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä. Komissio on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan todennut, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa.

| 50. | Siitä huolimatta, ettei nykyinen yhteisön lainsäädäntö tarjoa oikeusperustaa, jonka nojalla yhteisö voisi tehdä tarkastuksia varmistaakseen, noudatetaanko asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 luonnonmukaisen viljelyn valvonnalle asetettuja vaatimuksia, elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki useita tarkastuskäyntejä vuosina 1998—2001. Tarkastukset tehtiin, koska jotkin jäsenvaltiot ilmoittivat pysyvässä komiteassa olevansa huolissaan siitä, että luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita tuodaan EU:hun yhä enemmän 75:stä EU:n ulkopuolisesta maasta. |
| --- | --- |

50.

Siitä huolimatta, ettei nykyinen yhteisön lainsäädäntö tarjoa oikeusperustaa, jonka nojalla yhteisö voisi tehdä tarkastuksia varmistaakseen, noudatetaanko asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 luonnonmukaisen viljelyn valvonnalle asetettuja vaatimuksia, elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto teki useita tarkastuskäyntejä vuosina 1998—2001. Tarkastukset tehtiin, koska jotkin jäsenvaltiot ilmoittivat pysyvässä komiteassa olevansa huolissaan siitä, että luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita tuodaan EU:hun yhä enemmän 75:stä EU:n ulkopuolisesta maasta.

| 51. | Komissio katsoo, että yhteisön tarkastajien paikalla tekemät tarkastukset ovat lisätoimia, joilla pyritään todentamaan, toimivatko jäsenvaltioissa käytössä olevat luonnonmukaisen viljelyn tarkastusjärjestelmät moitteettomasti.
  Luonnonmukaisen viljelyn viranomaisvalvontaa, johon kuuluvat myös kansalliset valvontajärjestelmät, arvioidaan kuitenkin uudelleen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Tällöin lähtökohtana on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, ja huomioon otetaan myös asetuksen (EY) N:o 882/2004 voimaantulo.
  Jos luonnonmukaiseen maatalouteen liittyviin toimenpiteisiin on myönnetty maaseudun kehittämiseen tarkoitettua osarahoitusta EMOTR:sta, maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt tarkastelevat lisäksi osana parhaillaan toteutettavaa, maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvää kyselyä (2005—2006) myös osittain valvontajärjestelmiä, jotka ovat käytössä kyselyn kohdealueilla ja kohdejäsenvaltioissa. Tarkastelun kohteena ovat toimivaltaisten viranomaisten toimenpiteet, joilla nämä valvovat hyväksyttyjä luonnonmukaisen viljelyn tarkastuslaitoksia, sekä maaseudun kehittämistä valvovien viranomaisten käyttämät menettelyt, joilla on tarkoitus todentaa johdonmukaisesti, että EMOTR:sta tukea saavat luonnonmukaista tuotantoa harjoittavat viljelijät sertifioidaan vuosittain.
  Komission resurssit eivät riittäneet siihen, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto olisi tehnyt muita tarkastuksia kuin ne, jotka tehtiin jäsenvaltioiden ilmoitettua, että ne olivat huolissaan luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden maahantuonnista.
  Lisäksi komissio katsoi, että elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit ovat tällä alalla pienemmät kuin muilla aloilla. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tärkeimmät toiminta-alat ovat elintarvikkeiden turvallisuus, eläinten terveys, eläinten hyvinvointi sekä kasvien terveys. Toimistoa pyydetään edellä mainituilla aloilla tekemään huomattavasti enemmän tarkastuskäyntejä kuin mihin se pystyy. Toimiston tarkastuskäyntiohjelmaa laadittaessa joudutaan tämän vuoksi tekemään valintoja kansanterveyteen, eläinten terveyteen, eläinten hyvinvointiin ja kasvien terveyteen kohdistuvien riskien mukaan. Lisäksi laajentumista valmisteltaessa ensisijaisia olivat ehdokasmaihin tehdyt tarkastuskäynnit. Toimiston vuonna 2003 toimittamista tarkastuksista 36 prosenttia tehtiin ehdokasmaissa. |
| --- | --- |

51.

Komissio katsoo, että yhteisön tarkastajien paikalla tekemät tarkastukset ovat lisätoimia, joilla pyritään todentamaan, toimivatko jäsenvaltioissa käytössä olevat luonnonmukaisen viljelyn tarkastusjärjestelmät moitteettomasti.

Luonnonmukaisen viljelyn viranomaisvalvontaa, johon kuuluvat myös kansalliset valvontajärjestelmät, arvioidaan kuitenkin uudelleen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Tällöin lähtökohtana on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, ja huomioon otetaan myös asetuksen (EY) N:o 882/2004 voimaantulo.

Jos luonnonmukaiseen maatalouteen liittyviin toimenpiteisiin on myönnetty maaseudun kehittämiseen tarkoitettua osarahoitusta EMOTR:sta, maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt tarkastelevat lisäksi osana parhaillaan toteutettavaa, maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvää kyselyä (2005—2006) myös osittain valvontajärjestelmiä, jotka ovat käytössä kyselyn kohdealueilla ja kohdejäsenvaltioissa. Tarkastelun kohteena ovat toimivaltaisten viranomaisten toimenpiteet, joilla nämä valvovat hyväksyttyjä luonnonmukaisen viljelyn tarkastuslaitoksia, sekä maaseudun kehittämistä valvovien viranomaisten käyttämät menettelyt, joilla on tarkoitus todentaa johdonmukaisesti, että EMOTR:sta tukea saavat luonnonmukaista tuotantoa harjoittavat viljelijät sertifioidaan vuosittain.

Komission resurssit eivät riittäneet siihen, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto olisi tehnyt muita tarkastuksia kuin ne, jotka tehtiin jäsenvaltioiden ilmoitettua, että ne olivat huolissaan luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden maahantuonnista.

Lisäksi komissio katsoi, että elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit ovat tällä alalla pienemmät kuin muilla aloilla. Elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tärkeimmät toiminta-alat ovat elintarvikkeiden turvallisuus, eläinten terveys, eläinten hyvinvointi sekä kasvien terveys. Toimistoa pyydetään edellä mainituilla aloilla tekemään huomattavasti enemmän tarkastuskäyntejä kuin mihin se pystyy. Toimiston tarkastuskäyntiohjelmaa laadittaessa joudutaan tämän vuoksi tekemään valintoja kansanterveyteen, eläinten terveyteen, eläinten hyvinvointiin ja kasvien terveyteen kohdistuvien riskien mukaan. Lisäksi laajentumista valmisteltaessa ensisijaisia olivat ehdokasmaihin tehdyt tarkastuskäynnit. Toimiston vuonna 2003 toimittamista tarkastuksista 36 prosenttia tehtiin ehdokasmaissa.

| 52. | Useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon järjestelmien parantamiseksi annetut suositukset. Komissio on 10. kesäkuuta 2004 hyväksytyssä luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan esittänyt toiminnan yleislinjat, joihin sisältyy myös tarkastusjärjestelmien parantaminen ja tehostaminen. |
| --- | --- |

52.

Useimmat jäsenvaltiot ovat ottaneet huomioon järjestelmien parantamiseksi annetut suositukset. Komissio on 10. kesäkuuta 2004 hyväksytyssä luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassaan esittänyt toiminnan yleislinjat, joihin sisältyy myös tarkastusjärjestelmien parantaminen ja tehostaminen.

| 53. | Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto lähetti mainituille kuudelle jäsenvaltiolle tavanomaisten seurantamenettelyjensä mukaisesti toimintasuunnitelmien toimittamista koskevan muistutuksen. Jos vastausta ei saatu, asiasta ilmoitettiin maatalouden pääosastolle, joka ryhtyi toimenpiteisiin tarvittaessa.
  Kuten 47 kohdan e alakohdassa on mainittu, komissio toteutti myös toisen tärkeän toimenpiteen laatimalla luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

53.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto lähetti mainituille kuudelle jäsenvaltiolle tavanomaisten seurantamenettelyjensä mukaisesti toimintasuunnitelmien toimittamista koskevan muistutuksen. Jos vastausta ei saatu, asiasta ilmoitettiin maatalouden pääosastolle, joka ryhtyi toimenpiteisiin tarvittaessa.

Kuten 47 kohdan e alakohdassa on mainittu, komissio toteutti myös toisen tärkeän toimenpiteen laatimalla luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman.

| 54. | Maatalouden pääosasto on vastaanottanut ja ottanut huomioon kaikki terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston laatimat seitsemän jäsenvaltiokohtaista kertomusta. Se käytti myös muita lähteitä, jotka sisälsivät tietoja jäsenvaltioissa käytössä olevista valvonta- ja tarkastusjärjestelmistä. Komissio huolehti seurannasta tarvittaessa. Luonnonmukaisen viljelyn alalla valvontaa tukevat myös sertifioitujen ja pakkausmerkinnöillä varustettujen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinat, joilla valvontaa harjoittavat sekä tuotteiden toimittajat että tuotteista kiinnostuneet kuluttajat. Markkinoilla vallitseva kilpailu merkitsee käytännössä sitä, että toimijat seuraavat tarkkaan valvontajärjestelmiä ja että toimivaltaiset viranomaiset saavat runsaasti ilmoituksia sääntöjenvastaisuuksista. Ala korjaa näin itse omia puutteitaan.
  Vastaus laatikossa 2 esitettyihin huomautuksiin:
  Komissio katsoi Itävallan esittämän toimintasuunnitelman ja Itävallan viranomaisten toimittamien lisätietojen perusteella, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportissa esille tuodut puutteet oli korjattu asianmukaisella tavalla ja ettei paikalla tehtäviin tarkastuksiin ollut välitöntä tarvetta.
  Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto ehdotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa tarkastusraportissaan valvonnan tehostamista jäsenvaltiossa käytössä olevan tarkastusjärjestelmän parantamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on tämän jälkeen ilmoittanut useista tarkastusjärjestelmään tehdyistä rakenteellisista muutoksista. Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioista vastaava ministeriö (Department of Environment, Food and Rural Affairs) ilmoitti 21. heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessään asettaneensa luonnonmukaisen tuotannon standardeja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (Advisory Committee on Organic Standards). Komitean on tarkoitus avustaa ministeriötä päätöksissä, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien tarkastuslaitosten toiminnan tuloksellisuutta ja niille myönnetyn hyväksynnän jatkamista. Komitean lausunnot perustuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan akkreditointielimen suorittamaan arviointiin sekä riippumattomien asiantuntijoiden paikalla tekemiin tarkastuksiin. Komissio katsoo, että kehitys etenee oikeaan suuntaan.
  Komissio huolehti elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston laatimaan, Italiaa koskevaan raporttiin sisältyvien suositusten seurannasta ja tarkasteli asiaan liittyviä tietoja. Koska Italian viranomaiset olivat yksittäisissä tapauksissa huolehtineet tarvittavista jatkotoimenpiteistä ja toimittaneet säännöllisesti tarkastuslaitosten vuotuiset valvontaraportit, komissio katsoi, ettei jatkotoimenpiteisiin ollut tarvetta.
  Espanja toimitti selittäviä huomautuksia elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raporttiluonnokseen. Osa huomautuksista sisällytettiin lopulliseen raporttiin. Komissio ryhtyi toimenpiteisiin aloittamalla rikkomisesta johtuvan menettelyn korjatakseen pakkausmerkintäjärjestelmän puutteet, joita se piti suurimpana ongelmana. Lisäksi Espanjan toimittamissa uusimmissa vuosiraporteissa mainitaan yksityisten tarkastuslaitosten suorittama valvonta. |
| --- | --- |

54.

Maatalouden pääosasto on vastaanottanut ja ottanut huomioon kaikki terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston laatimat seitsemän jäsenvaltiokohtaista kertomusta. Se käytti myös muita lähteitä, jotka sisälsivät tietoja jäsenvaltioissa käytössä olevista valvonta- ja tarkastusjärjestelmistä. Komissio huolehti seurannasta tarvittaessa. Luonnonmukaisen viljelyn alalla valvontaa tukevat myös sertifioitujen ja pakkausmerkinnöillä varustettujen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinat, joilla valvontaa harjoittavat sekä tuotteiden toimittajat että tuotteista kiinnostuneet kuluttajat. Markkinoilla vallitseva kilpailu merkitsee käytännössä sitä, että toimijat seuraavat tarkkaan valvontajärjestelmiä ja että toimivaltaiset viranomaiset saavat runsaasti ilmoituksia sääntöjenvastaisuuksista. Ala korjaa näin itse omia puutteitaan.

Vastaus laatikossa 2 esitettyihin huomautuksiin:

Komissio katsoi Itävallan esittämän toimintasuunnitelman ja Itävallan viranomaisten toimittamien lisätietojen perusteella, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raportissa esille tuodut puutteet oli korjattu asianmukaisella tavalla ja ettei paikalla tehtäviin tarkastuksiin ollut välitöntä tarvetta.

Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto ehdotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa tarkastusraportissaan valvonnan tehostamista jäsenvaltiossa käytössä olevan tarkastusjärjestelmän parantamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on tämän jälkeen ilmoittanut useista tarkastusjärjestelmään tehdyistä rakenteellisista muutoksista. Ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioista vastaava ministeriö (Department of Environment, Food and Rural Affairs) ilmoitti 21. heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessään asettaneensa luonnonmukaisen tuotannon standardeja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (Advisory Committee on Organic Standards). Komitean on tarkoitus avustaa ministeriötä päätöksissä, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien tarkastuslaitosten toiminnan tuloksellisuutta ja niille myönnetyn hyväksynnän jatkamista. Komitean lausunnot perustuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan akkreditointielimen suorittamaan arviointiin sekä riippumattomien asiantuntijoiden paikalla tekemiin tarkastuksiin. Komissio katsoo, että kehitys etenee oikeaan suuntaan.

Komissio huolehti elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston laatimaan, Italiaa koskevaan raporttiin sisältyvien suositusten seurannasta ja tarkasteli asiaan liittyviä tietoja. Koska Italian viranomaiset olivat yksittäisissä tapauksissa huolehtineet tarvittavista jatkotoimenpiteistä ja toimittaneet säännöllisesti tarkastuslaitosten vuotuiset valvontaraportit, komissio katsoi, ettei jatkotoimenpiteisiin ollut tarvetta.

Espanja toimitti selittäviä huomautuksia elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston raporttiluonnokseen. Osa huomautuksista sisällytettiin lopulliseen raporttiin. Komissio ryhtyi toimenpiteisiin aloittamalla rikkomisesta johtuvan menettelyn korjatakseen pakkausmerkintäjärjestelmän puutteet, joita se piti suurimpana ongelmana. Lisäksi Espanjan toimittamissa uusimmissa vuosiraporteissa mainitaan yksityisten tarkastuslaitosten suorittama valvonta.

TARKASTUSHAVAINNOT JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA

| 58.—59. | Komissio on Ranskan vuoden 2004 kansalliseen kehityssuunnitelmaan ehdotettuja muutoksia arvioidessaan pyytänyt Ranskan viranomaisia ilmoittamaan sille toimenpiteet, jotka Ranska aikoo toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen esille tuomien puutteiden korjaamiseksi. Muutokset on tarkoitus käsitellä syyskuussa 2005 pidettävässä STAR-komitean kokouksessa. |
| --- | --- |

58.—59.

Komissio on Ranskan vuoden 2004 kansalliseen kehityssuunnitelmaan ehdotettuja muutoksia arvioidessaan pyytänyt Ranskan viranomaisia ilmoittamaan sille toimenpiteet, jotka Ranska aikoo toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen esille tuomien puutteiden korjaamiseksi. Muutokset on tarkoitus käsitellä syyskuussa 2005 pidettävässä STAR-komitean kokouksessa.

| 60.—61. | Resurssitarpeiden vertailuun olisi suhtauduttava varauksin. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita on arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Maatalouden ympäristöpolitiikka on olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan. Komissio myöntää, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden tehokas valvonta vaatii usein runsaasti erityisresursseja. Komission yksiköt ovat tämän vuoksi antaneet ohjeet siitä, miten arvioidaan, onko vaikeasti todennettavissa olevat toimenpiteet (tuotantopanosten käytön kieltäminen tai rajoittaminen) toteutettu ja onko hyvää maatalouskäytäntöä noudatettu. |
| --- | --- |

60.—61.

Resurssitarpeiden vertailuun olisi suhtauduttava varauksin. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita on arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Maatalouden ympäristöpolitiikka on olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan. Komissio myöntää, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden tehokas valvonta vaatii usein runsaasti erityisresursseja. Komission yksiköt ovat tämän vuoksi antaneet ohjeet siitä, miten arvioidaan, onko vaikeasti todennettavissa olevat toimenpiteet (tuotantopanosten käytön kieltäminen tai rajoittaminen) toteutettu ja onko hyvää maatalouskäytäntöä noudatettu.

| 64.—65. | Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukainen hyvä maatalouskäytäntö perustuu Saksassa maataloutta koskevaan erityislainsäädäntöön, jota sovelletaan koko Saksan alueella kaikkeen maatalousalaan ja -tuotantoon sekä kaikkiin tiloihin niiden tuotannonalasta tai koosta riippumatta. Saksan noudattama kaksivaiheinen lähestymistapa (jonka ensimmäisessä vaiheessa tarkistetaan indikaattorit ja toisessa vaiheessa tehdään perusteellinen tarkastus, jos epäilyjä ilmenee) vaikuttaa asianmukaiselta.
  Luxemburgin osalta väliarviointi oli jo osoittanut, ettei maatalouden ympäristötoimenpiteiden arviointia varten ollut käytettävissä erityisindikaattoreita ja että kyseisten toimenpiteiden valvontaan liittyi toiminnan luonteesta johtuva riski. Komissio otti esille nämä asiat Luxemburgin kanssa vuotta 2003 koskevasta vuosiraportista käymissään keskusteluissa. Komissio aikoo ottaa kyseiset näkökohdat uudelleen esille Luxemburgin kanssa vuotta 2004 koskevasta vuosiraportista käytävissä keskusteluissa. |
| --- | --- |

64.—65.

Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukainen hyvä maatalouskäytäntö perustuu Saksassa maataloutta koskevaan erityislainsäädäntöön, jota sovelletaan koko Saksan alueella kaikkeen maatalousalaan ja -tuotantoon sekä kaikkiin tiloihin niiden tuotannonalasta tai koosta riippumatta. Saksan noudattama kaksivaiheinen lähestymistapa (jonka ensimmäisessä vaiheessa tarkistetaan indikaattorit ja toisessa vaiheessa tehdään perusteellinen tarkastus, jos epäilyjä ilmenee) vaikuttaa asianmukaiselta.

Luxemburgin osalta väliarviointi oli jo osoittanut, ettei maatalouden ympäristötoimenpiteiden arviointia varten ollut käytettävissä erityisindikaattoreita ja että kyseisten toimenpiteiden valvontaan liittyi toiminnan luonteesta johtuva riski. Komissio otti esille nämä asiat Luxemburgin kanssa vuotta 2003 koskevasta vuosiraportista käymissään keskusteluissa. Komissio aikoo ottaa kyseiset näkökohdat uudelleen esille Luxemburgin kanssa vuotta 2004 koskevasta vuosiraportista käytävissä keskusteluissa.

| 67.—68. | Asetetut seitsemän kriteeriä perustuvat maaseudun kehittämistoimenpiteiden hallinto-, valvonta- ja seuraamusjärjestelmien täytäntöönpano-ohjeissa asetettuihin vaatimuksiin. Kriteerit kattavat tärkeimmät maatiloilla käytössä olevat toimintatavat. Hyviin maatalouskäytänteisiin kuuluvia osatekijöitä määritetään lisäksi kutakin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluvaa yksittäistä toimenpidettä varten. Komissio on hyväksynyt edellä mainitut seitsemän kriteeriä. Kriteereihin liittyvien kansallisten ohjeiden antaminen on kuitenkin asianomaisen jäsenvaltion tehtävä. |
| --- | --- |

67.—68.

Asetetut seitsemän kriteeriä perustuvat maaseudun kehittämistoimenpiteiden hallinto-, valvonta- ja seuraamusjärjestelmien täytäntöönpano-ohjeissa asetettuihin vaatimuksiin. Kriteerit kattavat tärkeimmät maatiloilla käytössä olevat toimintatavat. Hyviin maatalouskäytänteisiin kuuluvia osatekijöitä määritetään lisäksi kutakin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluvaa yksittäistä toimenpidettä varten. Komissio on hyväksynyt edellä mainitut seitsemän kriteeriä. Kriteereihin liittyvien kansallisten ohjeiden antaminen on kuitenkin asianomaisen jäsenvaltion tehtävä.

| 69. | Komissio on tietoinen tilanteesta, ja se on sen vuoksi ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten antamissaan säännöksissä, että maatalouden ympäristötukia maksetaan vain sellaisten sitoumusten perusteella, jotka edellyttävät, että sitoumuksen antaja noudattaa vaatimuksia, jotka ovat tiukemmat kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 4 ja 5 artiklan sekä liitteiden III ja IV mukaiset pakolliset vaatimukset sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut sellaiset kansallisessa lainsäädännössä asetetut, ohjelmaan sisältyvät vaatimukset, joiden noudattaminen on pakollista.
  Tämä merkitsee, että valvonta tehostuu (1. ja 2. pilari yhdessä) ja että resursseja vapautuu maatalouden ympäristötoimenpiteiden ehdotetun uuden viitetason valvontaan (ks. komission ehdotuksen 37 artikla). |
| --- | --- |

69.

Komissio on tietoinen tilanteesta, ja se on sen vuoksi ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten antamissaan säännöksissä, että maatalouden ympäristötukia maksetaan vain sellaisten sitoumusten perusteella, jotka edellyttävät, että sitoumuksen antaja noudattaa vaatimuksia, jotka ovat tiukemmat kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 4 ja 5 artiklan sekä liitteiden III ja IV mukaiset pakolliset vaatimukset sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset ja muut sellaiset kansallisessa lainsäädännössä asetetut, ohjelmaan sisältyvät vaatimukset, joiden noudattaminen on pakollista.

Tämä merkitsee, että valvonta tehostuu (1. ja 2. pilari yhdessä) ja että resursseja vapautuu maatalouden ympäristötoimenpiteiden ehdotetun uuden viitetason valvontaan (ks. komission ehdotuksen 37 artikla).

| 70. | Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

70.

Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus.

| 72. | Ks. 64 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

72.

Ks. 64 kohtaan annettu vastaus.

| 74. | Komissio antoi suuntaviivoissaan jäsenvaltioille kyseisen suosituksen selkiyttääkseen sitä, että paikalla toimitettavat tarkastukset on tehtävä niiden kannalta tarkoituksenmukaisina ajankohtina.
  Jotta kaikki paikalla tehtävät tarkastukset eivät kuitenkaan ajoittuisi samalle jaksolle, jolloin sitoumusten noudattamista olisi käytännössä mahdotonta valvoa, tarkastukset on ajoitettava pitkin vuotta jäsenvaltion kustakin maaseudun kehittämistoimenpiteestä tekemän riskiaalyysin perusteella. Analyysiä mukautetaan vuosittain aiempien tulosten perusteella siten, että tarkastukset voidaan tehdään ajankohtina, joina tavanomaista riskialttiimpien tekijöiden arviointi on mahdollista. |
| --- | --- |

74.

Komissio antoi suuntaviivoissaan jäsenvaltioille kyseisen suosituksen selkiyttääkseen sitä, että paikalla toimitettavat tarkastukset on tehtävä niiden kannalta tarkoituksenmukaisina ajankohtina.

Jotta kaikki paikalla tehtävät tarkastukset eivät kuitenkaan ajoittuisi samalle jaksolle, jolloin sitoumusten noudattamista olisi käytännössä mahdotonta valvoa, tarkastukset on ajoitettava pitkin vuotta jäsenvaltion kustakin maaseudun kehittämistoimenpiteestä tekemän riskiaalyysin perusteella. Analyysiä mukautetaan vuosittain aiempien tulosten perusteella siten, että tarkastukset voidaan tehdään ajankohtina, joina tavanomaista riskialttiimpien tekijöiden arviointi on mahdollista.

| 75. | Ks. 64 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

75.

Ks. 64 kohtaan annettu vastaus.

| 77.—78. | Saman tuensaajan tarkastamista useampaan kertaan ei pidetä hyväksyttävänä. Tällaisista tarkastuksista saatava lisäarvo voi myös jäädä hyvin vähäiseksi suhteessa käytettyihin resursseihin. Lisätarkastuksia on kuitenkin tehtävä tarvittaessa. Kun tarkastukset ajoitetaan pitkin vuotta, varmistetaan samalla, että kaikki sitoumukset tulevat tarkastetuiksi ainakin joidenkin tuensaajien osalta. Näin voidaan määrittää kuhunkin sitoumukseen ja velvoitteeseen liittyvä riskitaso ja noudattaa komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artiklan toisen kohdan säännöksiä (ks. edellä oleva 74 kohtaan annettu vastaus). |
| --- | --- |

77.—78.

Saman tuensaajan tarkastamista useampaan kertaan ei pidetä hyväksyttävänä. Tällaisista tarkastuksista saatava lisäarvo voi myös jäädä hyvin vähäiseksi suhteessa käytettyihin resursseihin. Lisätarkastuksia on kuitenkin tehtävä tarvittaessa. Kun tarkastukset ajoitetaan pitkin vuotta, varmistetaan samalla, että kaikki sitoumukset tulevat tarkastetuiksi ainakin joidenkin tuensaajien osalta. Näin voidaan määrittää kuhunkin sitoumukseen ja velvoitteeseen liittyvä riskitaso ja noudattaa komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artiklan toisen kohdan säännöksiä (ks. edellä oleva 74 kohtaan annettu vastaus).

| 81. | Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

81.

Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus.

| 84.—85. | Vaatimuksesta luovuttiin jäsenvaltioiden hallinnollisten ja taloudellisten rasitteiden vähentämiseksi (sääntelyn yksinkertaistaminen). Samalla perustarkastukset keskitettiin sitoumusten olennaisiin osiin, joiden tarkastamisesta saatujen tulosten perusteella voidaan arvioida, noudattaako tuensaaja yleisesti vaatimuksia. Täysimääräiset tarkastukset olisi tehtävä silloin, kun sääntöjenvastaisuuksia tai epäilyjä ilmenee. Yksinkertaistaminen on jäsenvaltioille tärkeä tavoite myös seuraavalla ohjelmakaudella.
  (Ks. myös 74 ja 77 kohtaan annetut vastaukset.) |
| --- | --- |

84.—85.

Vaatimuksesta luovuttiin jäsenvaltioiden hallinnollisten ja taloudellisten rasitteiden vähentämiseksi (sääntelyn yksinkertaistaminen). Samalla perustarkastukset keskitettiin sitoumusten olennaisiin osiin, joiden tarkastamisesta saatujen tulosten perusteella voidaan arvioida, noudattaako tuensaaja yleisesti vaatimuksia. Täysimääräiset tarkastukset olisi tehtävä silloin, kun sääntöjenvastaisuuksia tai epäilyjä ilmenee. Yksinkertaistaminen on jäsenvaltioille tärkeä tavoite myös seuraavalla ohjelmakaudella.

(Ks. myös 74 ja 77 kohtaan annetut vastaukset.)

| 86. | Useimmat tuensaajien omat ilmoitukset koostuvat käytettyihin tuotantomenetelmiin liittyvistä tiedoista (esimerkiksi tiedot hankituista lannoitteista ja/tai torjunta-aineista, niiden levityspäivistä ja käytetyistä määristä). Jos hanke ulottuu koko vuodelle ja pitkin vuotta ajoitettavat säännölliset tarkastukset tulevat liian kalliiksi, tarkastaja voi ensin tutkia kyseiset tiedot ja kirjanpidon. Jos epäilyjä herää, viranomaisten olisi käynnistettävä perusteellisemmat tarkastukset. |
| --- | --- |

86.

Useimmat tuensaajien omat ilmoitukset koostuvat käytettyihin tuotantomenetelmiin liittyvistä tiedoista (esimerkiksi tiedot hankituista lannoitteista ja/tai torjunta-aineista, niiden levityspäivistä ja käytetyistä määristä). Jos hanke ulottuu koko vuodelle ja pitkin vuotta ajoitettavat säännölliset tarkastukset tulevat liian kalliiksi, tarkastaja voi ensin tutkia kyseiset tiedot ja kirjanpidon. Jos epäilyjä herää, viranomaisten olisi käynnistettävä perusteellisemmat tarkastukset.

| 87. | Ks. 58 ja 59 kohtaan annetut vastaukset. |
| --- | --- |

87.

Ks. 58 ja 59 kohtaan annetut vastaukset.

| 89.—90. | Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

89.—90.

Ks. 58 ja 59 kohtaan annettu vastaus.

| 91.—96. | Tämän toimenpiteen toteuttaminen osoittautui vaativaksi, ja Baden-Württemberg keskeytti sen vuonna 2005. |
| --- | --- |

91.—96.

Tämän toimenpiteen toteuttaminen osoittautui vaativaksi, ja Baden-Württemberg keskeytti sen vuonna 2005.

| 97.—98. | Tilintarkastustuomioistuimen edustajien vierailtua Baden-Württembergissä päätettiin, että 50 prosenttiin paikalla toimitettavista tarkastuksista oli yhdistettävä näytteenotto laboratorioanalyysia varten.
  Toisena esimerkkinä voidaan mainita Itävalta, jossa tarkastuksissa tehdään silmämääräisen arvioinnin lisäksi kattava lehtien ja maaperän analyysi. |
| --- | --- |

97.—98.

Tilintarkastustuomioistuimen edustajien vierailtua Baden-Württembergissä päätettiin, että 50 prosenttiin paikalla toimitettavista tarkastuksista oli yhdistettävä näytteenotto laboratorioanalyysia varten.

Toisena esimerkkinä voidaan mainita Itävalta, jossa tarkastuksissa tehdään silmämääräisen arvioinnin lisäksi kattava lehtien ja maaperän analyysi.

| 100.—101. | Tarkastajien tietämyksellä ja kokemuksella on tärkeä merkitys paikalla tehtävissä tarkastuksissa. Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet luettelon hyvistä maatalouskäytänteistä. Luettelojen täydennykseksi on usein laadittu muistilistoja ja ohjeita, tarjottu koulutusta sekä otettu käyttöön laadunvarmistuksen käsite ja velvollisuus ottaa yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin epäselvissä tapauksissa. Kun kyse on muista maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluviin yksittäisiin alatoimenpiteisiin liittyvistä erityissitoumuksista, useimmat jäsenvaltiot ovat laatineet tarkastajia varten käsikirjoja, ryhmäkirjeitä ja/tai ohjeita, joilla varmistetaan, että sama toimenpide tarkastetaan yhtenäisin menetelmin kaikkialla jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

100.—101.

Tarkastajien tietämyksellä ja kokemuksella on tärkeä merkitys paikalla tehtävissä tarkastuksissa. Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet luettelon hyvistä maatalouskäytänteistä. Luettelojen täydennykseksi on usein laadittu muistilistoja ja ohjeita, tarjottu koulutusta sekä otettu käyttöön laadunvarmistuksen käsite ja velvollisuus ottaa yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin epäselvissä tapauksissa. Kun kyse on muista maatalouden ympäristötoimenpiteisiin kuuluviin yksittäisiin alatoimenpiteisiin liittyvistä erityissitoumuksista, useimmat jäsenvaltiot ovat laatineet tarkastajia varten käsikirjoja, ryhmäkirjeitä ja/tai ohjeita, joilla varmistetaan, että sama toimenpide tarkastetaan yhtenäisin menetelmin kaikkialla jäsenvaltiossa.

| 102.—103. | Komissio korjaa mahdollisuuksien mukaan yksittäistapauksiin liittyvät puutteet yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tavoitteena on esimerkiksi selkeyttää tuensaajille ja tarkastajille sitoumusten sisällöstä tarjottavaa tietoa ja tarkistaa sitoumusten noudattamatta jättämisestä määrättäviä seuraamuksia. |
| --- | --- |

102.—103.

Komissio korjaa mahdollisuuksien mukaan yksittäistapauksiin liittyvät puutteet yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tavoitteena on esimerkiksi selkeyttää tuensaajille ja tarkastajille sitoumusten sisällöstä tarjottavaa tietoa ja tarkistaa sitoumusten noudattamatta jättämisestä määrättäviä seuraamuksia.

| 104.—106. | Maisemapiirteitä koskevien luetteloiden puuttuessa sitoumusten noudattaminen on todennettava muilla keinoin. Tärkeimpänä keinona ovat silmämääräiset tarkastukset, joilla voidaan useimmissa tapauksissa saada riittävän luotettavaa tietoa muun muassa tiettyjen piirteiden esiintymisestä tai puuttumisesta.
  Tilanne voi tulevaisuudessa parantua, sillä vuodesta 2005 alkaen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitettä IV (vaatimus maisemapiirteiden säilyttämisestä) ja valvotaan sen noudattamista. Jäsenvaltioiden odotetaan myös edistyvän maisemapiirteidensä kartoittamisessa. |
| --- | --- |

104.—106.

Maisemapiirteitä koskevien luetteloiden puuttuessa sitoumusten noudattaminen on todennettava muilla keinoin. Tärkeimpänä keinona ovat silmämääräiset tarkastukset, joilla voidaan useimmissa tapauksissa saada riittävän luotettavaa tietoa muun muassa tiettyjen piirteiden esiintymisestä tai puuttumisesta.

Tilanne voi tulevaisuudessa parantua, sillä vuodesta 2005 alkaen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitettä IV (vaatimus maisemapiirteiden säilyttämisestä) ja valvotaan sen noudattamista. Jäsenvaltioiden odotetaan myös edistyvän maisemapiirteidensä kartoittamisessa.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 107. | Kun maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita verrataan ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssitarpeisiin, suhdetta olisi tarkasteltava laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteisiin tarvittavia resursseja olisi arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Kyseiset toimenpiteet ovat olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan.
  Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta vaatii runsaasti henkilöstöä ja varoja, koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan monisäikeisiä. Kustannukset voivat olla ”merkittäviä”, mutta niitä ei voida välttää silloin, kun kyse on politiikasta, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen, sillä näiden kahden suhde on väistämättä monisäikeinen. Täydelliset, perusteelliset tarkastukset ovat tämän vuoksi liian kalliita, eikä niistä ehkä kuitenkaan saataisi riittävästi lisäarvoa talousarvioon kohdistuvien riskien pienentymisenä. Komissio katsoo kuitenkin, että ”merkittävät” tarkastuskustannukset ovat hyväksyttävä hinta kyseisestä politiikasta. Se katsoo lisäksi, että eräiden jäsenvaltioiden käyttämä kaksivaiheinen menetelmä on asianmukainen ja että jäsenvaltioissa käytössä olevilla järjestelmillä voidaan saavuttaa kohtuullinen varmuus. |
| --- | --- |

107.

Kun maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssitarpeita verrataan ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssitarpeisiin, suhdetta olisi tarkasteltava laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteisiin tarvittavia resursseja olisi arvioitava suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Kyseiset toimenpiteet ovat olennainen osa strategiaa, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään muihin politiikan osa-alueisiin, kuten maatalouspolitiikkaan.

Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta vaatii runsaasti henkilöstöä ja varoja, koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan monisäikeisiä. Kustannukset voivat olla ”merkittäviä”, mutta niitä ei voida välttää silloin, kun kyse on politiikasta, jolla ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen, sillä näiden kahden suhde on väistämättä monisäikeinen. Täydelliset, perusteelliset tarkastukset ovat tämän vuoksi liian kalliita, eikä niistä ehkä kuitenkaan saataisi riittävästi lisäarvoa talousarvioon kohdistuvien riskien pienentymisenä. Komissio katsoo kuitenkin, että ”merkittävät” tarkastuskustannukset ovat hyväksyttävä hinta kyseisestä politiikasta. Se katsoo lisäksi, että eräiden jäsenvaltioiden käyttämä kaksivaiheinen menetelmä on asianmukainen ja että jäsenvaltioissa käytössä olevilla järjestelmillä voidaan saavuttaa kohtuullinen varmuus.

| 108. | Komissio varmisti maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnin yhteydessä, että jäsenvaltioiden esittämät maatalouden ympäristötoimenpiteet olivat hyväksyttäviä ja asianmukaisia. Komissio hylkäsi eräät ehdotukset sen perusteella, etteivät ne tarjonneet riittävästi lisäarvoa ja/tai etteivät ne olleet riittävän hyvin valvottavissa (ks. 32 kohta).
  Pitää kuitenkin paikkansa, ettei komissio pystynyt etukäteen perusteellisesti arvioimaan jokaisen ehdotetun toimenpiteen valvottavuutta. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyy tietty vastuunjako. |
| --- | --- |

108.

Komissio varmisti maaseudun kehittämisohjelmien arvioinnin yhteydessä, että jäsenvaltioiden esittämät maatalouden ympäristötoimenpiteet olivat hyväksyttäviä ja asianmukaisia. Komissio hylkäsi eräät ehdotukset sen perusteella, etteivät ne tarjonneet riittävästi lisäarvoa ja/tai etteivät ne olleet riittävän hyvin valvottavissa (ks. 32 kohta).

Pitää kuitenkin paikkansa, ettei komissio pystynyt etukäteen perusteellisesti arvioimaan jokaisen ehdotetun toimenpiteen valvottavuutta. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin liittyy tietty vastuunjako.

| 109. | Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu kaikki maatalousmenot kattavaan keskitettyyn riskianalyysiin, jonka perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet valitaan.
  Komissio katsoo kuitenkin edellä olevassa 39 kohdassa esitetyistä syistä, että se on nykyisen ohjelmakauden alusta alkaen huolehtinut maatalouden ympäristötoimenpiteiden tarkastusjärjestelmien valvonnasta asianmukaisesti.
  Lisäksi maatalouden ympäristötoimenpiteet valittiin kauden 2005—2006 tarkastuskohteeksi viimeisimmässä keskitetyssä riskianalyysissä. |
| --- | --- |

109.

Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavan linjan tarkastustoiminta perustuu kaikki maatalousmenot kattavaan keskitettyyn riskianalyysiin, jonka perusteella ensisijaiset tarkastuskohteet valitaan.

Komissio katsoo kuitenkin edellä olevassa 39 kohdassa esitetyistä syistä, että se on nykyisen ohjelmakauden alusta alkaen huolehtinut maatalouden ympäristötoimenpiteiden tarkastusjärjestelmien valvonnasta asianmukaisesti.

Lisäksi maatalouden ympäristötoimenpiteet valittiin kauden 2005—2006 tarkastuskohteeksi viimeisimmässä keskitetyssä riskianalyysissä.

| 110. | Kun tarkastellaan jäsenvaltioiden viime aikoina toimittamia valvontaraportteja, tilanne on parantunut etenkin tietojen kattavuuden ja toimitusmääräaikojen noudattamisen osalta. Raporteista käy ilmi, että tarkastuskäyntien määrä on vähintään yhtä suuri kuin toimijoiden määrä. Komissio oli vuoden 2005 kesäkuuhun mennessä saanut kaikki valvontaraportit vuodesta 2000 lähtien lukuun ottamatta yhdeltä jäsenvaltiolta puuttuvia kahta raporttia, joista toinen on vuodelta 2000 ja toinen vuodelta 2001. Luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa todetaan, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa. Komissio on päättänyt puuttua asiaan, ja luonnonmukaista maataloutta käsittelevässä pysyvässä komiteassa on jo aloitettu keskustelut valvontaraporttien muodon muuttamisesta ja niiden julkaisemisesta. |
| --- | --- |

110.

Kun tarkastellaan jäsenvaltioiden viime aikoina toimittamia valvontaraportteja, tilanne on parantunut etenkin tietojen kattavuuden ja toimitusmääräaikojen noudattamisen osalta. Raporteista käy ilmi, että tarkastuskäyntien määrä on vähintään yhtä suuri kuin toimijoiden määrä. Komissio oli vuoden 2005 kesäkuuhun mennessä saanut kaikki valvontaraportit vuodesta 2000 lähtien lukuun ottamatta yhdeltä jäsenvaltiolta puuttuvia kahta raporttia, joista toinen on vuodelta 2000 ja toinen vuodelta 2001. Luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa todetaan, että valvontaraporttien laatua on tarpeen parantaa. Komissio on päättänyt puuttua asiaan, ja luonnonmukaista maataloutta käsittelevässä pysyvässä komiteassa on jo aloitettu keskustelut valvontaraporttien muodon muuttamisesta ja niiden julkaisemisesta.

| 111. | Lisätarkastusten tarvetta on arvioitava kaikkiin valvottaviin toimenpiteisiin ja direktiiveihin liittyvien riskien ja etenkin elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvien riskien perusteella. Komissio on käytettävissään olevien resurssien mukaan varmistanut, että kaikkien jäsenvaltioiden tarkastusjärjestelmien valvonnan osalta on huolehdittu tarvittavasta seurannasta yleisellä tasolla. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon myös muita tietolähteitä sekä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinoilla kilpailun aiheuttaman korjaavan vaikutuksen (ks. 54 kohta).
  Kysymystä valvonnasta pohditaan parhaillaan käynnissä olevan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Se liittyy myös vuodesta 2006 lähtien sovellettavaan asetukseen (EY) N:o 882/2004, jossa tiukennetaan jäsenvaltioissa toteutettavan virallisen tarkastus- ja valvontatoiminnan perustaa. |
| --- | --- |

111.

Lisätarkastusten tarvetta on arvioitava kaikkiin valvottaviin toimenpiteisiin ja direktiiveihin liittyvien riskien ja etenkin elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvien riskien perusteella. Komissio on käytettävissään olevien resurssien mukaan varmistanut, että kaikkien jäsenvaltioiden tarkastusjärjestelmien valvonnan osalta on huolehdittu tarvittavasta seurannasta yleisellä tasolla. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon myös muita tietolähteitä sekä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinoilla kilpailun aiheuttaman korjaavan vaikutuksen (ks. 54 kohta).

Kysymystä valvonnasta pohditaan parhaillaan käynnissä olevan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Se liittyy myös vuodesta 2006 lähtien sovellettavaan asetukseen (EY) N:o 882/2004, jossa tiukennetaan jäsenvaltioissa toteutettavan virallisen tarkastus- ja valvontatoiminnan perustaa.

| 112. | Suurimmat havaitut puutteet liittyivät yksityisten tarkastuslaitosten valvontaan, ja ne johtivat asiaa koskevien suositusten antamiseen. Komissio päätteli sen palautteen perusteella, jota se sai luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman laadinnan yhteydessä järjestetyssä kuulemismenettelyssä, että tarkastusjärjestelmä toimii hyvin. |
| --- | --- |

112.

Suurimmat havaitut puutteet liittyivät yksityisten tarkastuslaitosten valvontaan, ja ne johtivat asiaa koskevien suositusten antamiseen. Komissio päätteli sen palautteen perusteella, jota se sai luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman laadinnan yhteydessä järjestetyssä kuulemismenettelyssä, että tarkastusjärjestelmä toimii hyvin.

| 113. | Helposti todennettavissa olevia parametreja tarvitaan, jotta ensimmäisellä tarkastuskäynnillä voitaisiin saada kohtuullisen luotettava vaikutelma siitä, noudattaako tuensaaja yleisesti säännöksiä. Jos epäilyksiä ilmenee, tehdään perusteellisempia lisätarkastuksia. |
| --- | --- |

113.

Helposti todennettavissa olevia parametreja tarvitaan, jotta ensimmäisellä tarkastuskäynnillä voitaisiin saada kohtuullisen luotettava vaikutelma siitä, noudattaako tuensaaja yleisesti säännöksiä. Jos epäilyksiä ilmenee, tehdään perusteellisempia lisätarkastuksia.

| 114. | Komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artikla sisältää selkeän säännön, jonka mukaan ”paikalla tehtävät tarkastukset on hajautettava tehtäviksi ympäri vuotta kutakin maaseudun kehittämisen toimenpidettä koskevan riskianalyysin mukaisesti”. Kun puutteita havaitaan, komissio käsittelee niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio voi lisäksi vaatia rahoitusoikaisujen tekemistä jälkikäteen suoritetun tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

114.

Komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 69 artikla sisältää selkeän säännön, jonka mukaan ”paikalla tehtävät tarkastukset on hajautettava tehtäviksi ympäri vuotta kutakin maaseudun kehittämisen toimenpidettä koskevan riskianalyysin mukaisesti”. Kun puutteita havaitaan, komissio käsittelee niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio voi lisäksi vaatia rahoitusoikaisujen tekemistä jälkikäteen suoritetun tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.

| 115. | Komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa parantamaan tilannetta mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

115.

Komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa parantamaan tilannetta mahdollisimman paljon.

| 116. | Komissio katsoo, että tuensaajien omat ilmoitukset (kuten tiedot hankituista lannoitteista ja/tai torjunta-aineista, niiden levityspäivistä ja käytetyistä määristä) tarjoavat käytännössä tarkastajille hyödyllisen ensimmäisen indikaattorin (kun kyseessä ovat koko vuodelle ulottuvat sitoumukset). Tarvittaessa olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan tehtävä lisätutkimuksia ja/tai -analyyseja. |
| --- | --- |

116.

Komissio katsoo, että tuensaajien omat ilmoitukset (kuten tiedot hankituista lannoitteista ja/tai torjunta-aineista, niiden levityspäivistä ja käytetyistä määristä) tarjoavat käytännössä tarkastajille hyödyllisen ensimmäisen indikaattorin (kun kyseessä ovat koko vuodelle ulottuvat sitoumukset). Tarvittaessa olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan tehtävä lisätutkimuksia ja/tai -analyyseja.

| 117. | Silmämääräiset tarkastukset tehdään yleensä muiden tarkastusten yhteydessä, ja ne ovat vain yksi niistä keinoista, joilla maatalouden ympäristösitoumusten noudattamista valvotaan. Näihin tarkastuksiin liittyviä parametreja ei tarkastusten luonteen vuoksi voida aina esittää määrällisesti. Tulevaisuudessa voidaan odottaa lisäparannuksia etenkin maisemapiirteiden valvontaan (esim. kartoitus). Komissio ryhtyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimenpiteisiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

117.

Silmämääräiset tarkastukset tehdään yleensä muiden tarkastusten yhteydessä, ja ne ovat vain yksi niistä keinoista, joilla maatalouden ympäristösitoumusten noudattamista valvotaan. Näihin tarkastuksiin liittyviä parametreja ei tarkastusten luonteen vuoksi voida aina esittää määrällisesti. Tulevaisuudessa voidaan odottaa lisäparannuksia etenkin maisemapiirteiden valvontaan (esim. kartoitus). Komissio ryhtyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimenpiteisiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

| 118. | — | Asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vastuu luonnonmukaisen maataloustuotannon tarkastusjärjestelmien hyväksymisestä ja valvonnasta annetaan selkeästi jäsenvaltioille. Luonnonmukaisen viljelyn viranomaisvalvontaa, johon kuuluvat myös kansalliset valvontajärjestelmät, arvioidaan kuitenkin uudelleen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Tällöin lähtökohtana on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, ja huomioon otetaan myös asetuksen (EY) N:o 882/2004 voimaantulo. Erityistarkastusten tarvetta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon kaikkiin asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviin valvottaviin toimenpiteisiin liittyvät riskit ja etenkin elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vastuu luonnonmukaisen maataloustuotannon tarkastusjärjestelmien hyväksymisestä ja valvonnasta annetaan selkeästi jäsenvaltioille. Luonnonmukaisen viljelyn viranomaisvalvontaa, johon kuuluvat myös kansalliset valvontajärjestelmät, arvioidaan kuitenkin uudelleen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun yhteydessä. Tällöin lähtökohtana on luonnonmukaisia elintarvikkeita ja luonnonmukaista viljelyä koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, ja huomioon otetaan myös asetuksen (EY) N:o 882/2004 voimaantulo. Erityistarkastusten tarvetta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon kaikkiin asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviin valvottaviin toimenpiteisiin liittyvät riskit ja etenkin elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät riskit.

| — | Maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt selvittävät parhaillaan perusteellisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontajärjestelmien toimintaa ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jos puutteita havaitaan. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat myös suositukset, joilla pyritään parantamaan valvontasäännöksiä seuraavaa ohjelmakautta varten. |
| --- | --- |

—

Maatalouden pääosaston tarkastusyksiköt selvittävät parhaillaan perusteellisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontajärjestelmien toimintaa ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jos puutteita havaitaan. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat myös suositukset, joilla pyritään parantamaan valvontasäännöksiä seuraavaa ohjelmakautta varten.

| — | Jäsenvaltioita muistutetaan säännöllisesti niille kuuluvista velvollisuuksista luonnonmukaista maataloutta käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa, joita on viimeksi pidetty vuoden 2004 marraskuussa ja vuoden 2005 helmi- ja maaliskuussa. Komissio sai vuoden 2005 maaliskuuhun mennessä kaikki vuodelta 2003 laaditut valvontaraportit. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat jo luonnonmukaista maataloutta käsittelevässä pysyvässä komiteassa siitä, miten valvontaraporttien laatua voitaisiin parantaa ja miten niistä saataisiin entistä tarkoituksenmukaisempia. Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen yhteydessä otetaan huomioon raportointivaatimukset. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioita muistutetaan säännöllisesti niille kuuluvista velvollisuuksista luonnonmukaista maataloutta käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa, joita on viimeksi pidetty vuoden 2004 marraskuussa ja vuoden 2005 helmi- ja maaliskuussa. Komissio sai vuoden 2005 maaliskuuhun mennessä kaikki vuodelta 2003 laaditut valvontaraportit. Komissio ja jäsenvaltiot keskustelevat jo luonnonmukaista maataloutta käsittelevässä pysyvässä komiteassa siitä, miten valvontaraporttien laatua voitaisiin parantaa ja miten niistä saataisiin entistä tarkoituksenmukaisempia. Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 uudelleentarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen yhteydessä otetaan huomioon raportointivaatimukset.

| — | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä asiasta ja on jo sisällyttänyt kyseiset vaatimukset komission asetukseen (EY) N:o 817/2004. |
| --- | --- |

—

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä asiasta ja on jo sisällyttänyt kyseiset vaatimukset komission asetukseen (EY) N:o 817/2004.

| — | Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonnan kustannukset ovat tavanomaista suuremmat, koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteensa vuoksi monisäikeisiä ja niiden valvonta vaatii erityisasiantuntemusta. Monisäikeisyys on kuitenkin kyseisille toimenpiteille välttämätön ominaisuus, jotta niillä voitaisiin saavuttaa tavoitteena oleva ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen. Kustannukset ovat perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen. |
| --- | --- |

—

Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonnan kustannukset ovat tavanomaista suuremmat, koska kyseiset toimenpiteet ovat luonteensa vuoksi monisäikeisiä ja niiden valvonta vaatii erityisasiantuntemusta. Monisäikeisyys on kuitenkin kyseisille toimenpiteille välttämätön ominaisuus, jotta niillä voitaisiin saavuttaa tavoitteena oleva ympäristönäkökohtien sisällyttäminen maatalouteen. Kustannukset ovat perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen.

| — | Kuten edellä on esitetty, ympäristönäkökohtien yhdentäminen maatalouteen on jo toiminnan luonteen vuoksi monitahoinen ja tekninen kysymys. Tämän vuoksi on luonnollista, että eräiden maatalouden ympäristötoimenpiteiden tarkastaminen edellyttää asianmukaista teknistä asiantuntemusta. Tämä ei kuitenkaan merkitse, ettei kyseisillä toimenpiteillä olisi merkitystä: asiantuntemuksen tarve on perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen. |
| --- | --- |

—

Kuten edellä on esitetty, ympäristönäkökohtien yhdentäminen maatalouteen on jo toiminnan luonteen vuoksi monitahoinen ja tekninen kysymys. Tämän vuoksi on luonnollista, että eräiden maatalouden ympäristötoimenpiteiden tarkastaminen edellyttää asianmukaista teknistä asiantuntemusta. Tämä ei kuitenkaan merkitse, ettei kyseisillä toimenpiteillä olisi merkitystä: asiantuntemuksen tarve on perusteltavissa tuloksilla, joita saavutetaan, kun ympäristönäkökohdat yhdennetään maatalouteen.

| 119. | Jäsenvaltioilla on käytössään maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontajärjestelmiä, ja toimenpiteet tarkastetaan kaikissa jäsenvaltioissa. Valvontajärjestelmien toimintaan liittyy tästä huolimatta puutteita, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat komission yksiköt toteuttavat vuosina 2005—2006 tarkastusohjelman, jolla varmennetaan, valvotaanko maatalouden ympäristötoimenpiteitä jäsenvaltioissa asianmukaisesti. Tarkastukset saattavat johtaa rahoitusoikaisujen tekemiseen kuten edellisellä vuodet 1993—1999 kattaneella ohjelmakaudella.
  Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten valvontajärjestelmää, joka on mahdollisimman yhdenmukainen niiden täydentäviin ympäristöehtoihin liittyvien valvontajärjestelmien kanssa, jotka jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ensimmäisen pilarin maksuja varten. Komissio on lisäksi ehdottanut jäsenvaltioiden ja komission välisen vastuunjaon selkiyttämistä parantaakseen hallinnointia, josta se vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

119.

Jäsenvaltioilla on käytössään maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontajärjestelmiä, ja toimenpiteet tarkastetaan kaikissa jäsenvaltioissa. Valvontajärjestelmien toimintaan liittyy tästä huolimatta puutteita, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat komission yksiköt toteuttavat vuosina 2005—2006 tarkastusohjelman, jolla varmennetaan, valvotaanko maatalouden ympäristötoimenpiteitä jäsenvaltioissa asianmukaisesti. Tarkastukset saattavat johtaa rahoitusoikaisujen tekemiseen kuten edellisellä vuodet 1993—1999 kattaneella ohjelmakaudella.

Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmakautta varten valvontajärjestelmää, joka on mahdollisimman yhdenmukainen niiden täydentäviin ympäristöehtoihin liittyvien valvontajärjestelmien kanssa, jotka jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ensimmäisen pilarin maksuja varten. Komissio on lisäksi ehdottanut jäsenvaltioiden ja komission välisen vastuunjaon selkiyttämistä parantaakseen hallinnointia, josta se vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

---

(1)  Ks. asetuksen (EY) N:o 817/2004 67 artiklan 1 kohdan toinen alakohta: ”Jäsenvaltiot määrittelevät valvonnan menetelmät ja keinot sekä valvottavat henkilöt tukitoimenpiteiden luonteen mukaisesti.”

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta.

---