# Uradni list C 238/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 238 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6320. julij 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 238

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6320. julij 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2020/C 238/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 25. maja 2020 o likvidnostnih tveganjih, ki izhajajo iz pozivov k doplačilu kritja (ESRB/2020/6) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2020/C 238/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 25. maja 2020 o likvidnostnih tveganjih, ki izhajajo iz pozivov k doplačilu kritja (ESRB/2020/6)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 238/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9872 – Atlas/Permasteelisa) (
  1
  ) | 10 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 238/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9872 – Atlas/Permasteelisa) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 238/03 | Menjalni tečaji eura — 17. julij 2020 | 11 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 238/03

Menjalni tečaji eura — 17. julij 2020

11

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 238/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9619 – CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 238/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9787 – Česká spořitelna/Československá obchodní banka/Komerční banka/JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 14 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 238/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 16 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 238/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9619 – CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

12

2020/C 238/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9787 – Česká spořitelna/Československá obchodní banka/Komerční banka/JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

14

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 238/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 25. maja 2020

o likvidnostnih tveganjih, ki izhajajo iz pozivov k doplačilu kritja

(ESRB/2020/6)

(2020/C 238/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. Januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Centralni kliring in izmenjave kritij za posle, za katere se ne opravi centralni kliring, pomembno prispevajo k finančni stabilnosti, predvsem z vidika upravljanja tveganja nasprotne stranke. Z večjim obsegom centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in zavarovanja pozicij izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne opravi centralni kliring, se je po finančni krizi leta 2008 pomembno izboljšala odpornost trgov izvedenih finančnih instrumentov. Te reforme – ki jih je vodil Odbor za finančno stabilnost na podlagi dogovorov, sklenjenih na ravni G20 – so pomagale zagotoviti, da nedavni pretresi na finančnih trgih niso povzročili obsežne zaskrbljenosti glede kreditnega tveganja nasprotne stranke. Centralni kliring prav tako maksimira možnosti pobotanja in posledično prihranke likvidnosti, tudi v zvezi s plačili gibljivega kritja, ki mehanično odražajo spremembe tržnih cen. |
| --- | --- |

(1)

Centralni kliring in izmenjave kritij za posle, za katere se ne opravi centralni kliring, pomembno prispevajo k finančni stabilnosti, predvsem z vidika upravljanja tveganja nasprotne stranke. Z večjim obsegom centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in zavarovanja pozicij izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne opravi centralni kliring, se je po finančni krizi leta 2008 pomembno izboljšala odpornost trgov izvedenih finančnih instrumentov. Te reforme – ki jih je vodil Odbor za finančno stabilnost na podlagi dogovorov, sklenjenih na ravni G20 – so pomagale zagotoviti, da nedavni pretresi na finančnih trgih niso povzročili obsežne zaskrbljenosti glede kreditnega tveganja nasprotne stranke. Centralni kliring prav tako maksimira možnosti pobotanja in posledično prihranke likvidnosti, tudi v zvezi s plačili gibljivega kritja, ki mehanično odražajo spremembe tržnih cen.

| (2) | Pretresi na trgih, kot so strmi padci cen sredstev in visoke stopnje tržne nestanovitnosti, se pretvorijo v zvišanje gibljivih kritij in lahko privedejo tudi do znatnih pozivov k plačilu začetnega kritja za pozicije v denarju, vrednostnih papirjih, blagu ali izvedenih finančnih instrumentih. Kritja so bistvena za uspešnost centralne nasprotne stranke (CNS) pri upravljanju tveganja nasprotne stranke in so sestavni del upravljanja tveganj ter podpirajo sistemsko odpornost. |
| --- | --- |

(2)

Pretresi na trgih, kot so strmi padci cen sredstev in visoke stopnje tržne nestanovitnosti, se pretvorijo v zvišanje gibljivih kritij in lahko privedejo tudi do znatnih pozivov k plačilu začetnega kritja za pozicije v denarju, vrednostnih papirjih, blagu ali izvedenih finančnih instrumentih. Kritja so bistvena za uspešnost centralne nasprotne stranke (CNS) pri upravljanju tveganja nasprotne stranke in so sestavni del upravljanja tveganj ter podpirajo sistemsko odpornost.

| (3) | Take razmere na trgu bi lahko imele pomembne posledice za upravljanje likvidnosti udeležencev na trgu, njihovo potrebo po financiranju in morda celo za njihovo solventnost, če bi likvidnostni pretresi privedli do sistemske prisilne prodaje sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Take razmere na trgu bi lahko imele pomembne posledice za upravljanje likvidnosti udeležencev na trgu, njihovo potrebo po financiranju in morda celo za njihovo solventnost, če bi likvidnostni pretresi privedli do sistemske prisilne prodaje sredstev.

| (4) | Na koncu lahko zunanji učinki, ki nastanejo zaradi velikih tržnih gibanj in s tem povezanih pozivov k doplačilu kritja, ogrozijo stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

(4)

Na koncu lahko zunanji učinki, ki nastanejo zaradi velikih tržnih gibanj in s tem povezanih pozivov k doplačilu kritja, ogrozijo stabilnost finančnega sistema.

| (5) | Izbruh pandemije COVID-19 in nedavno strmo povečanje nestanovitnosti cene nafte sta med drugim povzročila znatne pozive k doplačilu kritja na trgih s centralnim kliringom in trgih brez centralnega kliringa. Od sredine februarja 2020 so se začetna kritja povečala – znatneje za izvedene finančne instrumente, ki kotirajo na borzi, kot za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) – zaradi večjega obsega poslov in kot odziv modela kritja na možnost večjih prihodnjih izgub zaradi povečane nestanovitnosti na trgu. Poleg tega so CNS izdale pozive in zbrale velike količine gibljivega kritja znotraj dneva, ki pokriva tržna gibanja, pri čemer se pripadajoče izplačilo pogosto zgodi šele naslednje jutro, zaradi česar se likvidnost začasno vodi na računih CNS. Od takrat se je v mesecu marcu beležila znatna rast plačil in prejemov dnevnega gibljivega kritja za dvostranske portfelje. |
| --- | --- |

(5)

Izbruh pandemije COVID-19 in nedavno strmo povečanje nestanovitnosti cene nafte sta med drugim povzročila znatne pozive k doplačilu kritja na trgih s centralnim kliringom in trgih brez centralnega kliringa. Od sredine februarja 2020 so se začetna kritja povečala – znatneje za izvedene finančne instrumente, ki kotirajo na borzi, kot za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) – zaradi večjega obsega poslov in kot odziv modela kritja na možnost večjih prihodnjih izgub zaradi povečane nestanovitnosti na trgu. Poleg tega so CNS izdale pozive in zbrale velike količine gibljivega kritja znotraj dneva, ki pokriva tržna gibanja, pri čemer se pripadajoče izplačilo pogosto zgodi šele naslednje jutro, zaradi česar se likvidnost začasno vodi na računih CNS. Od takrat se je v mesecu marcu beležila znatna rast plačil in prejemov dnevnega gibljivega kritja za dvostranske portfelje.

| (6) | Mnogi klirinški člani so zaznali posebej izrazito rast začetnih kritij in nekateri klirinški člani so morda izkusili povečane likvidnostne omejitve. Vendar ni pri nobeni CNS s sedežem v Uniji prišlo do neplačila. Pozivi k doplačilu kritja so zaradi likvidnostnih omejitev lahko imeli pomemben vpliv na nebančne subjekte, in sicer prek kliringa za stranke ali pri poslih, za katere se centralni kliring ne opravi. V prihodnje bo sposobnost udeležencev na trgu, da pokrijejo pozive k doplačilu kritja, odvisna od prihodnjih ravni nestanovitnosti in trajne odpornosti pri njihovem upravljanju likvidnosti. |
| --- | --- |

(6)

Mnogi klirinški člani so zaznali posebej izrazito rast začetnih kritij in nekateri klirinški člani so morda izkusili povečane likvidnostne omejitve. Vendar ni pri nobeni CNS s sedežem v Uniji prišlo do neplačila. Pozivi k doplačilu kritja so zaradi likvidnostnih omejitev lahko imeli pomemben vpliv na nebančne subjekte, in sicer prek kliringa za stranke ali pri poslih, za katere se centralni kliring ne opravi. V prihodnje bo sposobnost udeležencev na trgu, da pokrijejo pozive k doplačilu kritja, odvisna od prihodnjih ravni nestanovitnosti in trajne odpornosti pri njihovem upravljanju likvidnosti.

| (7) | Na splošno lahko koncentracija na ravni CNS in klirinških članov ter medsebojna povezanost med CNS prek skupnih klirinških članov, ponudnikov likvidnosti, skrbnikov ali nasprotnih strank pri naložbah prav tako pospešita širjenje likvidnostnega tveganja. |
| --- | --- |

(7)

Na splošno lahko koncentracija na ravni CNS in klirinških članov ter medsebojna povezanost med CNS prek skupnih klirinških članov, ponudnikov likvidnosti, skrbnikov ali nasprotnih strank pri naložbah prav tako pospešita širjenje likvidnostnega tveganja.

| (8) | Tehnični standardi in usmeritve glede antiprocikličnosti (ukrepi za kritje APC), uvedeni v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), so usmerjeni k omejevanju tveganja procikličnosti kritja CNS. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 (4) vsebuje specifikacije glede procikličnosti kritij in zavarovanja, ki jih morajo pristojni nacionalni organi spoštovati. Spremembe uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR), ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta (uredba EMIR v okviru programa REFIT) (5), izboljšujejo transparentnost določanja kritij med CNS in klirinškimi člani, toda taka raven transparentnosti ni razširjena na razmerje med klirinškimi člani in njihovimi strankami. |
| --- | --- |

(8)

Tehnični standardi in usmeritve glede antiprocikličnosti (ukrepi za kritje APC), uvedeni v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), so usmerjeni k omejevanju tveganja procikličnosti kritja CNS. Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 (4) vsebuje specifikacije glede procikličnosti kritij in zavarovanja, ki jih morajo pristojni nacionalni organi spoštovati. Spremembe uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR), ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta (uredba EMIR v okviru programa REFIT) (5), izboljšujejo transparentnost določanja kritij med CNS in klirinškimi člani, toda taka raven transparentnosti ni razširjena na razmerje med klirinškimi člani in njihovimi strankami.

| (9) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji. ESRB bi moral pri uresničevanju svojega mandata prispevati k preprečevanju in zmanjševanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki so povezana z likvidnostjo. ESRB pri opravljanju svojih nalog ocenjuje tveganja za finančni sistem, ki bi lahko nastala zaradi obsežnih pozivov k doplačilu kritja, in predlaga, kako bi ta tveganja lahko zmanjšali. |
| --- | --- |

(9)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji. ESRB bi moral pri uresničevanju svojega mandata prispevati k preprečevanju in zmanjševanju sistemskih tveganj za finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki so povezana z likvidnostjo. ESRB pri opravljanju svojih nalog ocenjuje tveganja za finančni sistem, ki bi lahko nastala zaradi obsežnih pozivov k doplačilu kritja, in predlaga, kako bi ta tveganja lahko zmanjšali.

| (10) | ESRB se zaveda koristi v obliki prihrankov likvidnosti za celotni finančni sistem, ki so povezane z možnostjo večstranskega pobota v okviru centralnega kliringa; ESRB se prav tako zaveda sistemske koristi centralnega kliringa kot ključnega sredstva za krepitev finančne stabilnosti z zagotavljanjem in razvijanjem učinkovitih praks upravljanja kreditnega in likvidnostnega tveganja. |
| --- | --- |

(10)

ESRB se zaveda koristi v obliki prihrankov likvidnosti za celotni finančni sistem, ki so povezane z možnostjo večstranskega pobota v okviru centralnega kliringa; ESRB se prav tako zaveda sistemske koristi centralnega kliringa kot ključnega sredstva za krepitev finančne stabilnosti z zagotavljanjem in razvijanjem učinkovitih praks upravljanja kreditnega in likvidnostnega tveganja.

| (11) | ESRB se prav tako zaveda, da ukrepanje na področju politike glede kritij ne sme ogroziti zaščite pred kreditnim tveganjem nasprotne stranke. Nasprotne stranke, vključno s klirinškimi člani CNS in njihovimi strankami, bi morale zagotoviti, da ohranjajo zadostno likvidnost za pravočasno izpolnjevanje pozivov k doplačilu kritja. Vendar je z vidika finančne stabilnosti prav tako koristno zagotoviti, da odločitve CNS glede upravljanja tveganj ne obremenijo po nepotrebnem klirinških članov, strank klirinških članov in drugih nasprotnih strank zaradi prekomernih procikličnih lastnosti ter da s tem nenamerno ne povzročijo pritiskov na likvidnost, ki bi se lahko razvili v težave s solventnostjo. ESRB predvideva, da bodo CNS kot odziv na ta priporočila zagotovile, da bosta njihovo upravljanje tveganj in odpornost ostala zanesljiva ter bosta še naprej ščitila tržne udeležence pred izgubami zaradi neplačila. |
| --- | --- |

(11)

ESRB se prav tako zaveda, da ukrepanje na področju politike glede kritij ne sme ogroziti zaščite pred kreditnim tveganjem nasprotne stranke. Nasprotne stranke, vključno s klirinškimi člani CNS in njihovimi strankami, bi morale zagotoviti, da ohranjajo zadostno likvidnost za pravočasno izpolnjevanje pozivov k doplačilu kritja. Vendar je z vidika finančne stabilnosti prav tako koristno zagotoviti, da odločitve CNS glede upravljanja tveganj ne obremenijo po nepotrebnem klirinških članov, strank klirinških članov in drugih nasprotnih strank zaradi prekomernih procikličnih lastnosti ter da s tem nenamerno ne povzročijo pritiskov na likvidnost, ki bi se lahko razvili v težave s solventnostjo. ESRB predvideva, da bodo CNS kot odziv na ta priporočila zagotovile, da bosta njihovo upravljanje tveganj in odpornost ostala zanesljiva ter bosta še naprej ščitila tržne udeležence pred izgubami zaradi neplačila.

| (12) | Cilj priporočil A in D je zagotoviti, da se nenadne in znatne (zato prociklične) spremembe ter učinki naglega padca, povezani z začetnimi kritji (vključno z dodatnimi kritji) in zavarovanjem, omejijo: (i) s strani CNS v razmerju do njihovih klirinških članov; (ii) s strani klirinških članov v razmerju do njihovih strank in (iii) v dvostranskih razmerjih, kjer nastanejo zaradi mehanskega zanašanja na bonitetne ocene ter morebitnih procikličnih notranjih metodologij za kreditno točkovanje. Načrtovanje likvidnosti bi moralo biti karseda predvidljivo in obvladljivo na podlagi omejevanja nepričakovanih in znatnih pozivov k doplačilu kritja. Z razumnimi in izvršljivimi roki za spremembe protokolov za kritja in odbitke bi lahko zagotovili, da se lahko tržni udeleženci nanje prilagodijo na urejen način. |
| --- | --- |

(12)

Cilj priporočil A in D je zagotoviti, da se nenadne in znatne (zato prociklične) spremembe ter učinki naglega padca, povezani z začetnimi kritji (vključno z dodatnimi kritji) in zavarovanjem, omejijo: (i) s strani CNS v razmerju do njihovih klirinških članov; (ii) s strani klirinških članov v razmerju do njihovih strank in (iii) v dvostranskih razmerjih, kjer nastanejo zaradi mehanskega zanašanja na bonitetne ocene ter morebitnih procikličnih notranjih metodologij za kreditno točkovanje. Načrtovanje likvidnosti bi moralo biti karseda predvidljivo in obvladljivo na podlagi omejevanja nepričakovanih in znatnih pozivov k doplačilu kritja. Z razumnimi in izvršljivimi roki za spremembe protokolov za kritja in odbitke bi lahko zagotovili, da se lahko tržni udeleženci nanje prilagodijo na urejen način.

| (13) | Cilj priporočila B je zagotoviti, da CNS pri izvajanju likvidnostnih stresnih testov celovito zajamejo vse dogodke, ki bi jim lahko povzročili primanjkljaj likvidnosti, da bi jih spodbudili k izboljšanju upravljanja odvisnosti od ponudnikov storitev likvidnosti. To bo izboljšalo splošno odpornost trgov, saj obstaja visoka stopnja koncentracije in medsebojne povezanosti med CNS in njihovimi ponudniki storitev likvidnosti ter bi v tem smislu preudarno upravljanje likvidnosti na ravni posamezne CNS izboljšalo upravljanje tveganj s sistemskega in makrobonitetnega vidika. |
| --- | --- |

(13)

Cilj priporočila B je zagotoviti, da CNS pri izvajanju likvidnostnih stresnih testov celovito zajamejo vse dogodke, ki bi jim lahko povzročili primanjkljaj likvidnosti, da bi jih spodbudili k izboljšanju upravljanja odvisnosti od ponudnikov storitev likvidnosti. To bo izboljšalo splošno odpornost trgov, saj obstaja visoka stopnja koncentracije in medsebojne povezanosti med CNS in njihovimi ponudniki storitev likvidnosti ter bi v tem smislu preudarno upravljanje likvidnosti na ravni posamezne CNS izboljšalo upravljanje tveganj s sistemskega in makrobonitetnega vidika.

| (14) | Cilj priporočila C je zagotoviti, da CNS ob ohranjanju finančne odpornosti omejijo asimetričnost plačil gibljivih kritij, ki se zbirajo znotraj enega dne, ter oblikujejo okvire in razporede za kritja tako, da so predvidljivi in preprečujejo prekomerne likvidnostne omejitve za klirinške člane, ki bi lahko privedle do dogodkov neplačila. |
| --- | --- |

(14)

Cilj priporočila C je zagotoviti, da CNS ob ohranjanju finančne odpornosti omejijo asimetričnost plačil gibljivih kritij, ki se zbirajo znotraj enega dne, ter oblikujejo okvire in razporede za kritja tako, da so predvidljivi in preprečujejo prekomerne likvidnostne omejitve za klirinške člane, ki bi lahko privedle do dogodkov neplačila.

| (15) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (16) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so o njih obveščeni naslovniki ter je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove – |
| --- | --- |

(16)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so o njih obveščeni naslovniki ter je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – omejevanje učinkov naglega padca v povezavi s zahtevami po zavarovanju

| 1. | Priporoča se, da si pristojni organi prizadevajo zagotoviti, da CNS v obdobjih hudih pretresov analizirajo izvajanje svojih politik, zahtevanih po členu 28 Delegirane uredbe (EU) št. 153/2013, ter o ugotovitvah poročajo pristojnemu organu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporoča se, da si pristojni organi ob upoštevanju ugotovitev analiz, opravljenih v skladu s priporočilom A(1), prizadevajo zagotoviti, da v zakonsko dovoljenem obsegu in kolikor je to skladno s finančno odpornostjo CNS:






  (i) | modeli in parametri CNS za določanje zahtev za kritje ter politike in postopki CNS za sprejemanje in vrednotenje zavarovanja in določanje skrbnih odbitkov po nepotrebnem in prekomerno ne povzročijo nenadnih znatnih sprememb, ki vodijo do učinkov strmega padca pri začetnih kritjih, vključno z dodatnimi kritji, in zavarovanju. CNS bi morale zagotoviti, da se v njihovih modelih, parametrih, politikah in postopkih:






  a. | uporablja podrobna lestvica za notranje modele kreditnega točkovanja in sprejme progresiven pristop, pri katerem se spremembe zahtev za kritje, vključno z dodatnimi kritji, in ureditve zavarovanja izvedejo tako, da se po nepotrebnem ne zamakne upoštevanje teh znižanj v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(i)

modeli in parametri CNS za določanje zahtev za kritje ter politike in postopki CNS za sprejemanje in vrednotenje zavarovanja in določanje skrbnih odbitkov po nepotrebnem in prekomerno ne povzročijo nenadnih znatnih sprememb, ki vodijo do učinkov strmega padca pri začetnih kritjih, vključno z dodatnimi kritji, in zavarovanju. CNS bi morale zagotoviti, da se v njihovih modelih, parametrih, politikah in postopkih:

a.

uporablja podrobna lestvica za notranje modele kreditnega točkovanja in sprejme progresiven pristop, pri katerem se spremembe zahtev za kritje, vključno z dodatnimi kritji, in ureditve zavarovanja izvedejo tako, da se po nepotrebnem ne zamakne upoštevanje teh znižanj v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj;

| b. | sprejme celosten pristop k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami o procikličnosti iz člena 41 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v primeru znižanj bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

b.

sprejme celosten pristop k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami o procikličnosti iz člena 41 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v primeru znižanj bonitetnih ocen.

| (ii) | CNS brez poseganja v člen 49 Uredbe (EU) št. 648/2012 obvestijo pristojne organe, pristojni organi pa obvestijo člane kolegija, ustanovljenega po členu 18 Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar:






  a. | zmanjšajo obseg primernega zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

CNS brez poseganja v člen 49 Uredbe (EU) št. 648/2012 obvestijo pristojne organe, pristojni organi pa obvestijo člane kolegija, ustanovljenega po členu 18 Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar:

a.

zmanjšajo obseg primernega zavarovanja;

| b. | bistveno spremenijo odbitke na zavarovanje; |
| --- | --- |

b.

bistveno spremenijo odbitke na zavarovanje;

| c. | bistveno znižajo omejitve koncentracije, ki se uporabljajo v skladu s členom 42 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013. |
| --- | --- |

c.

bistveno znižajo omejitve koncentracije, ki se uporabljajo v skladu s členom 42 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013.

Kolikor to ne posega v pravočasno izvedbo odločitev o upravljanju tveganj, je treba te informacije zagotoviti dovolj časa pred izvedbo.

| 3. | Priporoča se, da zadevni pristojni organi klirinških članov v zakonsko dovoljenem obsegu sodelujejo s klirinškimi člani v okviru tekočega nadzora, da zagotovijo, da klirinški člani z uporabo svojih postopkov za upravljanje tveganj pri zagotavljanju klirinških storitev strankam ne povzročijo nenadnih in znatnih sprememb in učinkov strmega padca pri pozivih k doplačilu kritja in zbiranju kritij – razen če so te nenadne in znatne spremembe in učinki strmega padca neizogibna posledica dogodkov na trgu – in pri praksah zavarovanja v primeru znižanja bonitetnih ocen, ter bistveno ne zmanjšajo zanesljivosti praks upravljanja tveganj, ki so jih sprejeli klirinški člani, ali vplivajo na njihovo odpornost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Priporoča se, da si zadevni pristojni organi finančnih nasprotnih strank in nefinančnih nasprotnih strank, ki sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC in posle financiranja z vrednostnimi papirji brez centralnega kliringa, v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da njihovi postopki upravljanja tveganj v primeru znižanj bonitetnih ocen ne povzročijo nenadnih in znatnih sprememb in učinkov strmega padca pri pozivih k doplačilu kritja in zbiranju kritja in pri praksah zavarovanja. To bi lahko dosegli na primer s spodbujanjem nasprotnih strank k:






  (i) | uporabi progresivnega in podrobnega zaporedja pri izvajanju znižanj bonitetnih ocen v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj; |
| --- | --- | --- |

4.

(i)

uporabi progresivnega in podrobnega zaporedja pri izvajanju znižanj bonitetnih ocen v njihovih splošnih praksah upravljanja tveganj;

| (ii) | ohranjanju celostnega pristopa k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami iz člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v zvezi z znižanji bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(ii)

ohranjanju celostnega pristopa k omejevanju procikličnih lastnosti v skladu z regulativnimi zahtevami iz člena 11 Uredbe (EU) št. 648/2012, zlasti v zvezi z znižanji bonitetnih ocen.

Priporočilo B – stresni scenarij za ocenjevanje prihodnjih likvidnostnih potreb

| 1. | Priporoča se, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pregleda osnutek tehničnih standardov (6), ki ga je pripravil po členu 44(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ter zlasti člen 32(4) tega osnutka tehničnih standardov, da bi vključil določbe, ki bi od CNS zahtevale, da v svoje stresne scenarije po členu 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 vključijo neplačilo katerih koli dveh subjektov, ki CNS zagotavljata storitve in katerih neplačilo bi lahko bistveno vplivalo na stanje likvidnosti CNS. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dokler ESMA ne sprejme ukrepov za izpolnjevanje priporočila B(1) in se ne sprejme morebitna ustrezna zakonodaja Unije, se priporoča, da si pristojni organi v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da stresni scenariji po členu 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 vključujejo neplačilo dveh subjektov, ki CNS zagotavljata storitve in katerih neplačilo bi lahko bistveno vplivalo na stanje likvidnosti CNS; med take subjekte bi lahko spadali ponudniki storitev likvidnosti, ponudniki storitev poravnave ali kateri koli drugi ponudniki storitev, katerih neplačilo bi morda lahko vplivalo na stanje likvidnosti CNS. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporoča se, da si pristojni organi v zakonsko dovoljenem obsegu prizadevajo zagotoviti, da korektivni ukrepi CNS za obravnavo primanjkljaja razpoložljivih sredstev za kritje likvidnostnih potreb, ki se ugotovi z uporabo dodatnih stresnih scenarijev, navedenih v priporočilu B(2) ali priporočilu B(1), po uveljavitvi ustrezne zakonodaje Unije ob stresnih razmerah na trgu ne bodo povzročali dodatnega bremena klirinškim članom. Zato bi morali pristojni organi zagotoviti, da bodo CNS poiskale dodatno likvidnost pri drugih virih na trgu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Priporoča se, da ESMA v zakonsko dovoljenem obsegu v sodelovanju s pristojnimi organi sodeluje s CNS – in v največji možni meri z zadevnimi organi v tretjih državah – za izvedbo usklajenih likvidnostnih stresnih testov, v katerih se upošteva tudi neplačilo katerih koli dveh subjektov, navedenih v priporočilih B(1) in B(2). |
| --- | --- |

4.

Priporočilo C – omejevanje likvidnostnih omejitev, povezanih z zbiranjem kritij

| 1. | Priporoča se, da si pristojni organi, v zakonsko dovoljenem obsegu in kolikor je to skladno s primernimi praksami upravljanja tveganj in finančno odpornostjo CNS, prizadevajo zagotoviti, da se bodo CNS, kadar izdajajo pozive k doplačilu kritja in zbirajo kritja za omejevanje kreditnih izpostavljenosti, izogibale ustvarjanju nepotrebnih likvidnostnih omejitev za klirinške člane, vključno z zagotavljanjem, da:






  (i) | glede kritij, za katera se izdajo pozivi in ki se zberejo znotraj enega dne, kolikor je to operativno in pravno možno, CNS ločeno prikažejo:






  a. | kritje za morebitne izpostavljenosti, vključno z izpostavljenostmi, ki izhajajo iz pozicij, sklenjenih in prenovljenih tisti dan; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(i)

glede kritij, za katera se izdajo pozivi in ki se zberejo znotraj enega dne, kolikor je to operativno in pravno možno, CNS ločeno prikažejo:

a.

kritje za morebitne izpostavljenosti, vključno z izpostavljenostmi, ki izhajajo iz pozicij, sklenjenih in prenovljenih tisti dan;

| b. | kritje za realizirane izpostavljenosti, ki izhajajo iz tržnih gibanj tisti dan in ki bi ga CNS morale zbrati in izplačati isti dan; |
| --- | --- |

b.

kritje za realizirane izpostavljenosti, ki izhajajo iz tržnih gibanj tisti dan in ki bi ga CNS morale zbrati in izplačati isti dan;

| (ii) | če zavarovanje za začetno kritje, ki ga priskrbi klirinški član, presega zahtevano zavarovanje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih na računu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, CNS dajo prednost, kadar je to operativno mogoče, uporabi presežka zavarovanja namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če klirinški član prostovoljno predloži dodatno kritje. Ta postopek bi se moral opraviti na predvidljiv, pregleden in načrtovan način; |
| --- | --- |

(ii)

če zavarovanje za začetno kritje, ki ga priskrbi klirinški član, presega zahtevano zavarovanje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih na računu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, CNS dajo prednost, kadar je to operativno mogoče, uporabi presežka zavarovanja namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če klirinški član prostovoljno predloži dodatno kritje. Ta postopek bi se moral opraviti na predvidljiv, pregleden in načrtovan način;

| (iii) | CNS zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za klirinške člane, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje. |
| --- | --- |

(iii)

CNS zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za klirinške člane, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje.

| 2. | Priporoča se, da zadevni pristojni organi klirinških članov spremljajo in, kadar je to nujno, zakonsko dovoljeno in skladno s primernimi praksami upravljanja tveganj in finančno odpornostjo, sodelujejo s klirinškimi člani v okviru tekočega nadzora, da se klirinški člani, kadar izdajajo pozive k doplačilu kritja in zbirajo začetna in gibljiva kritja svojih strank, vključno s finančnimi in nefinančnimi nasprotnimi strankami, da bi omejili kreditne izpostavljenosti, poskušajo izogniti nepotrebnim likvidnostnim omejitvam za stranke. To bi lahko dosegli na primer z zagotavljanjem, da:






  (i) | če stranka zagotovi zadostno začetno kritje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih pri klirinškem članu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, klirinški člani dajo prednost uporabi presežka zavarovanja za začetno kritje namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če stranka prostovoljno predloži dodatno kritje; |
| --- | --- | --- |

2.

(i)

če stranka zagotovi zadostno začetno kritje za kritje tveganja, ki izhaja iz pozicij, registriranih pri klirinškem članu, vključno s pozicijami, ki so prenovljene znotraj istega dne, in vsakim povečanjem izpostavljenosti znotraj istega dne, klirinški člani dajo prednost uporabi presežka zavarovanja za začetno kritje namesto zbiranja dodatnega zavarovanja, razen če stranka prostovoljno predloži dodatno kritje;

| (ii) | klirinški člani zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za stranke, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje. |
| --- | --- |

(ii)

klirinški člani zagotovijo, da postopek zbiranja začetnih in gibljivih kritij ne povzroči prekomernih operativnih omejitev za stranke, ki bi lahko predstavljale dodatno likvidnostno tveganje.

Priporočilo D – zmanjšanje procikličnosti pri opravljanju klirinških storitev za stranke in pri poslih financiranja z vrednostnimi papirji

| 1. | Priporoča se, da zadevni pristojni organi s sodelovanjem v mednarodnih forumih in organih za določanje standardov, kjer je to primerno, prispevajo k usmerjanju razprave na mednarodni ravni o sredstvih za zmanjšanje procikličnosti praks za kritja in odbitke pri opravljanju storitev za stranke, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki kotirajo na borzi, in izvedenimi finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ter posli financiranja z vrednostnimi papirji, če se zanje opravi centralni kliring ali ne. Ta razprava bi morala biti usmerjena k pripravi globalnih standardov o minimalnih zahtevah za zmanjševanje procikličnosti pri opravljanju teh storitev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če se taki globalni standardi določijo, se priporoča, da Evropska komisija prouči možnost, da predlaga zagotovitev njihovega učinkovanja z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

2.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

| 1. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (b) | „CNS“ ima enak pomen kot v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(b)

„CNS“ ima enak pomen kot v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (c) | „kliring“ ima enak pomen kot v členu 2(3) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(c)

„kliring“ ima enak pomen kot v členu 2(3) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (d) | „klirinški član“ ima enak pomen kot v členu 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

„klirinški član“ ima enak pomen kot v členu 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (e) | „izvedeni finančni instrument“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih“ ima enak pomen kot v členu 2(5) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(e)

„izvedeni finančni instrument“ ali „pogodba o izvedenih finančnih instrumentih“ ima enak pomen kot v členu 2(5) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (f) | „zadevni pristojni organ“ pomeni pristojni organ, naveden v zakonodajnih aktih, ki so navedeni v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, ter pristojni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 648/2012 in za namene navedenega člena; |
| --- | --- |

(f)

„zadevni pristojni organ“ pomeni pristojni organ, naveden v zakonodajnih aktih, ki so navedeni v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, ter pristojni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 648/2012 in za namene navedenega člena;

| (g) | „finančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(g)

„finančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (h) | „nefinančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(9) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(h)

„nefinančna nasprotna stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(9) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (i) | „stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(15) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(i)

„stranka“ ima enak pomen kot v členu 2(15) Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Merilo za izvajanje

Pri izvajanju tega priporočila je treba upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine posameznega priporočila.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB sporočiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Obvestila je treba poslati v skladu z naslednjimi roki.

1.   Priporočilo A

| (a) | Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(1) in A(2). |
| --- | --- |

(a)

Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(1) in A(2).

| (b) | Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(3) in A(4). |
| --- | --- |

(b)

Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil A(3) in A(4).

2.   Priporočilo B

| (a) | Do 31. decembra 2021 ESMA predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila B(1). |
| --- | --- |

(a)

Do 31. decembra 2021 ESMA predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila B(1).

| (b) | Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil B(2), B(3) in B(4). |
| --- | --- |

(b)

Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočil B(2), B(3) in B(4).

3.   Priporočilo C

| (a) | Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(1). |
| --- | --- |

(a)

Do 30. novembra 2020 pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(1).

| (b) | Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi klirinških članov predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(2). |
| --- | --- |

(b)

Do 30. novembra 2020 zadevni pristojni organi klirinških članov predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila C(2).

4.   Priporočilo D

| (a) | Do 31. decembra 2021 pristojni organi in zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(1). |
| --- | --- |

(a)

Do 31. decembra 2021 pristojni organi in zadevni pristojni organi predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(1).

| (b) | Do 31. decembra 2022 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(2). |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2022 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB obrazec iz Priloge I o izvajanju priporočila D(2).

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metodologija, določena v priročniku za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB (7), ki opisuje postopek za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB, se ne uporablja. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 25. maja 2020

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 glede obveznosti kliringa, uvedbe mirovanja obveznosti kliringa, zahtev glede poročanja, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracije in nadzora repozitorijev sklenjenih poslov in zahtev za repozitorije sklenjenih poslov (UL L 141, 28.5.2019, str. 42).

5

(6)  Osnutek tehničnih standardov na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (ESMA/2012/600).

6

(7)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, april 2016, dostopno na naslovu: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

7

Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations

---

PRILOGA I

Obveščanje o ukrepih, sprejetih na podlagi priporočila

1.   Podatki o naslovniku

| Priporočilo | |
| --- | --- |
| Država naslovnika | |
| Institucija | |
| Ime in kontaktni podatki osebe, ki odgovarja | |
| Datum obvestila | |

Priporočilo

Država naslovnika

Institucija

Ime in kontaktni podatki osebe, ki odgovarja

Datum obvestila

2.   Obveščanje o ukrepih

| Priporočilo | Ste skladni? (da/ne/ni relevantno) | Opis ukrepov za zagotavljanje skladnosti | Utemeljitev delne skladnosti ali neskladnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Priporočilo A(1) | | | |
| Priporočilo A(2) | | | |
| Priporočilo A(3) | | | |
| Priporočilo A(4) | | | |
| Priporočilo B(1) | | | |
| Priporočilo B(2) | | | |
| Priporočilo B(3) | | | |
| Priporočilo B(4) | | | |
| Priporočilo C(1) | | | |
| Priporočilo C(2) | | | |
| Priporočilo D(1) | | | |
| Priporočilo D(2) | | | |

Priporočilo

Ste skladni? (da/ne/ni relevantno)

Opis ukrepov za zagotavljanje skladnosti

Utemeljitev delne skladnosti ali neskladnosti

Priporočilo A(1)

Priporočilo A(2)

Priporočilo A(3)

Priporočilo A(4)

Priporočilo B(1)

Priporočilo B(2)

Priporočilo B(3)

Priporočilo B(4)

Priporočilo C(1)

Priporočilo C(2)

Priporočilo D(1)

Priporočilo D(2)

3.   Opombe

| 1. | Ta obrazec se uporablja za obveščanje na podlagi člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010. |
| --- | --- |

1.

Ta obrazec se uporablja za obveščanje na podlagi člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010.

| 2. | Vsak naslovnik mora izpolnjen obrazec predložiti ESRB prek sekretariata ESRB elektronsko v ustrezno mapo v sistemu DARWIN ali po elektronski pošti na naslov notifications@esrb.europa.eu. Sekretariat ESRB bo poskrbel za posredovanje obvestil v zbirni obliki Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

Vsak naslovnik mora izpolnjen obrazec predložiti ESRB prek sekretariata ESRB elektronsko v ustrezno mapo v sistemu DARWIN ali po elektronski pošti na naslov notifications@esrb.europa.eu. Sekretariat ESRB bo poskrbel za posredovanje obvestil v zbirni obliki Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

| 3. | Če se priporočilo ne uporablja, v polju „Ste skladni?“ izberite „ni relevantno“. |
| --- | --- |

3.

Če se priporočilo ne uporablja, v polju „Ste skladni?“ izberite „ni relevantno“.

| 4. | Od naslovnikov se pričakuje, da predložijo vse ustrezne informacije in dokumentacijo v zvezi z izvajanjem priporočil, vključno z informacijami o vsebini in časovnem razporedu sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

4.

Od naslovnikov se pričakuje, da predložijo vse ustrezne informacije in dokumentacijo v zvezi z izvajanjem priporočil, vključno z informacijami o vsebini in časovnem razporedu sprejetih ukrepov.

| 5. | Če je naslovnik usklajen samo delno, mora predložiti celovito obrazložitev obsega neskladnosti ter druge podrobnosti o delni usklajenosti. V obrazložitvi je treba jasno navesti ustrezne dele priporočila, s katerimi naslovniki niso usklajeni. |
| --- | --- |

5.

Če je naslovnik usklajen samo delno, mora predložiti celovito obrazložitev obsega neskladnosti ter druge podrobnosti o delni usklajenosti. V obrazložitvi je treba jasno navesti ustrezne dele priporočila, s katerimi naslovniki niso usklajeni.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/10

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9872 – Atlas/Permasteelisa)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 238/02)

Komisija se je 15. julija 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9872. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9872. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. julij 2020

(2020/C 238/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1428 |
| JPY | japonski jen | 122,53 |
| DKK | danska krona | 7,4453 |
| GBP | funt šterling | 0,91078 |
| SEK | švedska krona | 10,3330 |
| CHF | švicarski frank | 1,0753 |
| ISK | islandska krona | 160,20 |
| NOK | norveška krona | 10,5995 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,682 |
| HUF | madžarski forint | 353,72 |
| PLN | poljski zlot | 4,4827 |
| RON | romunski leu | 4,8422 |
| TRY | turška lira | 7,8413 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6360 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5510 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8617 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7463 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5887 |
| KRW | južnokorejski won | 1 376,55 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,0496 |
| CNY | kitajski juan | 7,9975 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5380 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 793,45 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8723 |
| PHP | filipinski peso | 56,511 |
| RUB | ruski rubelj | 81,8409 |
| THB | tajski bat | 36,238 |
| BRL | brazilski real | 6,0839 |
| MXN | mehiški peso | 25,6132 |
| INR | indijska rupija | 85,6700 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1428

JPY

japonski jen

122,53

DKK

danska krona

7,4453

GBP

funt šterling

0,91078

SEK

švedska krona

10,3330

CHF

švicarski frank

1,0753

ISK

islandska krona

160,20

NOK

norveška krona

10,5995

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,682

HUF

madžarski forint

353,72

PLN

poljski zlot

4,4827

RON

romunski leu

4,8422

TRY

turška lira

7,8413

AUD

avstralski dolar

1,6360

CAD

kanadski dolar

1,5510

HKD

hongkonški dolar

8,8617

NZD

novozelandski dolar

1,7463

SGD

singapurski dolar

1,5887

KRW

južnokorejski won

1 376,55

ZAR

južnoafriški rand

19,0496

CNY

kitajski juan

7,9975

HRK

hrvaška kuna

7,5380

IDR

indonezijska rupija

16 793,45

MYR

malezijski ringit

4,8723

PHP

filipinski peso

56,511

RUB

ruski rubelj

81,8409

THB

tajski bat

36,238

BRL

brazilski real

6,0839

MXN

mehiški peso

25,6132

INR

indijska rupija

85,6700

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9619 – CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 238/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Caisse des dépôts et consignations („CDC“, Francija), |
| --- | --- |

—

Caisse des dépôts et consignations („CDC“, Francija),

| — | EDF Pulse Croissance Holding (Francija), ki pripada skupini Électricité de France („EDF“), |
| --- | --- |

—

EDF Pulse Croissance Holding (Francija), ki pripada skupini Électricité de France („EDF“),

| — | ENGIE (Francija), |
| --- | --- |

—

ENGIE (Francija),

| — | La Poste SA (Francija), ki pripada skupini La Poste, ki jo obvladuje CDC. |
| --- | --- |

—

La Poste SA (Francija), ki pripada skupini La Poste, ki jo obvladuje CDC.

Podjetja CDC (vključno s podjetjem La Poste), EDF in ENGIE pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo Archipels.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

Ta koncentracija je bila Evropski komisiji priglašena že 19. maja 2020, vendar je bila 22. junija 2020 umaknjena.

2.

| — | za CDC: javna skupina, ki opravlja naloge v splošnem interesu v podporo javnim politikam, ki jih izvajajo državni in lokalni organi, |
| --- | --- |

—

za CDC: javna skupina, ki opravlja naloge v splošnem interesu v podporo javnim politikam, ki jih izvajajo državni in lokalni organi,

| — | za EDF: podjetje je dejavno predvsem v Franciji in v tujini na trgih z električno energijo. V sektorju digitalnega zaupanja je edina dejavnost podjetja EDF zagotavljanje brezplačnega orodja EDS, ki upravlja blokovno verigo in omogoča preverjanje, ali je sporočilo za javnost EDF verodostojno, |
| --- | --- |

—

za EDF: podjetje je dejavno predvsem v Franciji in v tujini na trgih z električno energijo. V sektorju digitalnega zaupanja je edina dejavnost podjetja EDF zagotavljanje brezplačnega orodja EDS, ki upravlja blokovno verigo in omogoča preverjanje, ali je sporočilo za javnost EDF verodostojno,

| — | za ENGIE: mednarodna industrijska in storitvena skupina, dejavna na področju plina, električne energije in energetskih storitev. Ta skupina ni dejavna v sektorju digitalnega zaupanja, |
| --- | --- |

—

za ENGIE: mednarodna industrijska in storitvena skupina, dejavna na področju plina, električne energije in energetskih storitev. Ta skupina ni dejavna v sektorju digitalnega zaupanja,

| — | La Poste: prvotni operater poštnih storitev v Franciji, ki je organiziran v pet glavnih dejavnosti, vključno s poštno banko (La Banque Postale), ki opravlja bančne in zavarovalniške dejavnosti, in digitalnim sektorjem (Numérique), ki razvija digitalne rešitve in storitve, zlasti Docaposte, ki ponuja storitve identifikacije strank, elektronskega podpisovanja in certificiranja. |
| --- | --- |

—

La Poste: prvotni operater poštnih storitev v Franciji, ki je organiziran v pet glavnih dejavnosti, vključno s poštno banko (La Banque Postale), ki opravlja bančne in zavarovalniške dejavnosti, in digitalnim sektorjem (Numérique), ki razvija digitalne rešitve in storitve, zlasti Docaposte, ki ponuja storitve identifikacije strank, elektronskega podpisovanja in certificiranja.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9619 – CDC/EDF/ENGIE/La Poste

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| Evropska komisija |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Evropska komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9787 –
  Česká spořitelna/Československá obchodní banka/Komerční banka/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 238/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Česká spořitelna, a.s. („CS“, Češka), ki pripada skupini Erste Group Bank AG (Avstrija), |
| --- | --- |

—

Česká spořitelna, a.s. („CS“, Češka), ki pripada skupini Erste Group Bank AG (Avstrija),

| — | Československá obchodní banka, a.s. („ČSOB“, Češka), ki pripada skupini KBC Group (Belgija), |
| --- | --- |

—

Československá obchodní banka, a.s. („ČSOB“, Češka), ki pripada skupini KBC Group (Belgija),

| — | Komerční banka, a.s. („KB“, Češka), ki pripada skupini Société Générale Group (Francija). |
| --- | --- |

—

Komerční banka, a.s. („KB“, Češka), ki pripada skupini Société Générale Group (Francija).

Podjetja CS, ČSOB in KB pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem („JV“, Češka).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za CS: bančna družba, ki deluje na Češkem in zagotavlja bančne ter finančne storitve posameznikom, malim in srednjim podjetjem, občinam in drugim subjektom javnega sektorja ter multinacionalnim korporacijam in finančnim institucijam, |
| --- | --- |

—

za CS: bančna družba, ki deluje na Češkem in zagotavlja bančne ter finančne storitve posameznikom, malim in srednjim podjetjem, občinam in drugim subjektom javnega sektorja ter multinacionalnim korporacijam in finančnim institucijam,

| — | za ČSOB: bančna družba, ki deluje na Češkem. ČSOB ponuja bančne produkte in storitve za vse skupine strank, tj. posameznike, MSP ter podjetja in institucionalne stranke, |
| --- | --- |

—

za ČSOB: bančna družba, ki deluje na Češkem. ČSOB ponuja bančne produkte in storitve za vse skupine strank, tj. posameznike, MSP ter podjetja in institucionalne stranke,

| — | za KB: bančna družba, ki deluje na Češkem in v EGP in zagotavlja širok nabor storitev v maloprodajnem, podjetniškem in investicijskem bančništvu, |
| --- | --- |

—

za KB: bančna družba, ki deluje na Češkem in v EGP in zagotavlja širok nabor storitev v maloprodajnem, podjetniškem in investicijskem bančništvu,

| — | za JV: skupno podjetje bo zagotavljalo storitve za elektronsko identifikacijo na Češkem. |
| --- | --- |

—

za JV: skupno podjetje bo zagotavljalo storitve za elektronsko identifikacijo na Češkem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9787 – Česká spořitelna/Československá obchodní banka/Komerční banka/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 20.7.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 238/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 238/16

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 238/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Vinagre de Jerez“

EU št.: PDO-ES-0723-AM01 – 18.12.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consejo Regulador de las Denominaciones de Origen Protegidas „Jerez-Xérès-Sherry“; „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda“ y „Vinagre de Jerez“. Avenida Alcalde Álvaro Domecq n° 2, 11402 Jerez de la Frontera (Cádiz), Španija. Tel. +34 956332050. vinjerez@sherry.org

Uredba Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía (ministrstvo avtonomne vlade Andaluzije za kmetijstvo, ribolov in razvoj podeželja) z dne 12. februarja 2018 o odobritvi načina delovanja Consejo Regulador de las Denominaciones de Origen Protegidas „Jerez-Xérès-Sherry“, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda“ y „Vinagre de Jerez“ (v nadaljnjem besedilu: regulativni svet) določa, da je regulativni svet organ za upravljanje zaščitene označbe porekla „Vinagre de Jerez“, kot je določeno v poglavju IV naslova III zakona št. 2/2011 z dne 25. marca 2011 o kakovosti agroživilskega in ribolovnega sektorja Andaluzije. Zato je očitno, da ima pravni interes, da zahteva to spremembo specifikacije proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Označevanje |
| --- | --- |

☐

Označevanje

| ☐ | Drugo [Navedite.] |
| --- | --- |

☐

Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta spremembe

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Predlagane so štiri temeljne spremembe, ki se nanašajo na različne postavke specifikacije proizvoda in enotni dokument ter so podrobno navedene v nadaljevanju.

5.1   Črtanje zahtev v zvezi s suho snovjo in vsebnostjo pepela v zaščitenem kisu

Zadevni postavki:

Postavka B.2 specifikacije proizvoda in postavka 3.2 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

[...]

najmanjša količina suhe snovi mora znašati 1,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline, medtem ko mora pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva znašati vsaj 2,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline,

vsebnost pepela mora znašati od 2 do 7 gramov na liter, razen pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva, pri kateri mora znašati od 4 do 8 gramov na liter,

Spremenjeno besedilo:

(ti zahtevi sta v postavki B.2 črtani)

Postavka F.4 specifikacije proizvoda in postavka 5.3 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

[...]

Poleg tega zorenje v hrastovih sodih in posebne mikroklimatske razmere kisu zagotavljajo zelo posebne lastnosti. Uporabljena vrsta sodov – sod iz ameriškega hrasta, ki močno diši po vinih iz Jereza – omogoča dovajanje kisika na mikroravni, kar je idealno za počasen razvoj kisa, zagotavlja pa tudi postopno ločevanje sestavin med staranjem. Te omogočajo stabilizacijo barvil in nastajanje polimernih kompozitov ter kisu dajejo značilno olivno do rdečkasto rjavo barvo, vaniljino noto ter kavno-mlečno in praženo aromo. Poleg tega hemiceluloza v lesu omogoča postopno izhlapevanje vode, zato se poveča količina suhe snovi, mineralnih soli in vsebnost pepela v kisu. Zato mora najmanjša količina suhe snovi kisa „Vinagre de Jerez“ znašati 1,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline, medtem ko mora pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva znašati vsaj 2,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline; zato mora vsebnost pepela znašati od 2 do 7 gramov na liter, razen pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva, pri kateri mora znašati od 4 do 8 gramov na liter;

[...]

Spremenjeno besedilo:

[...]

Poleg tega zorenje v hrastovih sodih in posebne mikroklimatske razmere kisu zagotavljajo zelo posebne lastnosti. Uporabljena vrsta sodov – sod iz ameriškega hrasta, ki močno diši po vinih iz Jereza – omogoča dovajanje kisika na mikroravni, kar je idealno za počasen razvoj kisa, zagotavlja pa tudi postopno ločevanje sestavin med staranjem. Te omogočajo stabilizacijo barvil in nastajanje polimernih kompozitov ter kisu dajejo značilno olivno do rdečkasto rjavo barvo, vaniljino noto ter kavno-mlečno in praženo aromo.

[...]

Utemeljitev spremembe

Določitev najnižje vsebnosti pepela in količine suhe snovi v specifikaciji proizvoda, ki sta presegali zahteve splošne ureditve za kis, je temeljila na splošnih vrednostih, ki se tradicionalno upoštevajo v zaščitenih vinogradih. Te vrednosti so bile na splošno višje zaradi lastnosti surovine, ki se uporablja za proizvodnjo primernega vina, zaradi prakse, da se uporablja mošt, pridobljen ob določenem pritisku (drugo stiskanje grozdja), pa tudi zato, ker se je trgatev opravljala izključno ročno in je torej vključevala pecljevino. Ta dejavnika sta neposredno vplivala na vsebnost pepela in suho snov v primernem vinu ter torej na tako pridobljen kis.

Danes pa se skoraj polovica grozdja, pridelanega na območju proizvodnje označbe porekla, potrga mehansko zaradi tehnoloških izboljšav, ki so jih uvedli vinogradniki: sadilne razdalje, ki so bolje prilagojene mehanizaciji, višja oblika trsov vinske trte, spravljalniki grozdja, ki manj poškodujejo vinsko trto in grozdje itd. Tako se velik del grozdja, uporabljenega za proizvodnjo primernih vin za kis Vinagre de Jerez, stisne brez pecljevine, s čimer se močno zmanjšajo vsebnost taninov ter s tem suha snov in vsebnost pepela.

Podobno so proizvajalci, ki so želeli proizvajati finejše in elegantnejše kise, začeli vse pogosteje uporabljati mošt iz prvega stiskanja grozdja, pridobljen ob zelo nizkem pritisku in na splošno izboljšan zaradi nadzorovanja temperature. Vse to ponovno zahteva pridobivanje „primernih vin“, ki so aromatičnejša in nežnejša, vendar imajo tudi skromnejšo strukturo, nižjo vsebnost pepela in manjšo količino suhe snovi. Dodati je treba, da ta parametra ne vplivata nujno na kakovost kisa, ker je še vedno pomembnejše imeti kakovostno surovino, ki je ustrezno vinificirana, zdrava ter primerno spominja na sorto vinske trte, iz katere izhaja, in območje, s katerega izvira.

Zaradi vseh navedenih razlogov regulativni svet ob posvetovanju s tehnično komisijo, ustanovljeno za ta namen, predlaga črtanje teh parametrov iz specifikacije proizvoda brez poseganja v določbe splošne zakonodaje o kisu.

5.2   Uporaba grozdnega mošta

Zadevni postavki:

Postavka B.4 specifikacije proizvoda in postavka 3.2 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

[...]

Poleg tega je treba glede na uporabo ustreznih sortnih vin razlikovati med v nadaljevanju navedenimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“, ki jih je mogoče uvrstiti v katero koli od spodnjih kategorij:

| 1) | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez, |
| --- | --- |

1)

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez,

| 2) | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel. |
| --- | --- |

2)

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel.

Spremenjeno besedilo:

[...]

B.4.2 V vsaki zgoraj opisani kategoriji se razlikuje med naslednjimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“:

| 1) | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje; |
| --- | --- |

1)

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje;

| 2) | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje. |
| --- | --- |

2)

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje.

Postavka C.5 specifikacije proizvoda, brez spremembe enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

Pri proizvodnji kisa „Vinagre de Jerez“ so dovoljeni naslednji postopki:

[...]

Pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort pedro ximénez ali moscatel je torej dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Spremenjeno besedilo:

Pri proizvodnji kisa „Vinagre de Jerez“ so dovoljeni naslednji postopki:

[...]

Pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort pedro ximénez ali moscatel je torej dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, ter mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja teh sort, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu za prekinitev alkoholnega vrenja doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, ki prav tako izvira iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Utemeljitev spremembe

Ob pripravi specifikacije proizvoda za označbo porekla je bilo morebitno sladkanje zaščitenega kisa pri proizvodnji polsladkega kisa omejeno na naravno sladka vina iz sort pedro ximénez ali moscatel, ki so izvirala iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Vendar obveznost, da imajo ta vina – v skladu s specifikacijo proizvoda za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“ – delež alkohola 15 vol. %, močno omejuje možnost njihove uporabe, ker se s tem razredči stopnja ocetne kisline in poveča vsebnost alkohola, zato lahko tako pridobljen kis ni znotraj meja, ki so v specifikaciji proizvoda določene za te parametre.

Upoštevati je treba, da je kvalitativni cilj pri teh kisih, da se določen pridih sladkega okusa poveže z organoleptičnimi lastnostmi, značilnimi za navedene sorte, ki v tej regiji pridobijo zelo izrazit značaj tako zaradi lastnosti sorte kot zaradi tradicionalnih praks, in sicer prezrelosti in izpostavljenosti soncu („asoleo“).

Z uporabo mošta iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja teh sort, ki izvira z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje (ki prav tako izvira iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“), je mogoče pridobiti zaščitene kise, pri katerih – brez čezmernega razredčenja stopnje ocetne kisline ali znatnega povečanja deleža alkohola – note teh sort subtilno obogatijo note kisa in jim dajo potrebni sladki okus.

5.3   Zaščita sladkih in polsladkih kisov „Vinagres de Jerez“

Zadevni postavki:

Postavka B.2 specifikacije proizvoda in postavka 3.2 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

Posebne analitske lastnosti zaščitenega kisa so:

Vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %, razen pri kisu iz sort Pedro Ximénez ali Moscatel, pri katerem ne sme presegati 4 vol. %.

Skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri kisu iz sort Pedro Ximénez ali Moscatel, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter.

[...]

Kis „Vinagre de Jerez“ iz sorte Pedro Ximénez ali Moscatel mora na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi, ki izhajajo iz teh sort vina.

Spremenjeno besedilo:

Posebne analitske lastnosti zaščitenega kisa so:

Vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem ne sme presegati 4 vol. %.

Skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter.

[...]

Polsladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi.

Sladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 150 gramov reducirajočih snovi.

Postavka B.4 specifikacije proizvoda in postavka 3.2 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

Glede na trajanje staranja zaščitenih vrst kisa je mogoče razlikovati med naslednjimi kategorijami:

[...]

Poleg tega je treba glede na uporabo ustreznih sortnih vin razlikovati med v nadaljevanju navedenimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“, ki jih je mogoče uvrstiti v katero koli od spodnjih kategorij:

| 1) | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez, |
| --- | --- |

1)

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez,

| 2) | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel. |
| --- | --- |

2)

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel.

Spremenjeno besedilo:

B.4.1 Glede na trajanje staranja zaščitenih vrst kisa je mogoče razlikovati med naslednjimi kategorijami:

[...]

B.4.2 V vsaki zgoraj navedeni kategoriji se razlikuje med naslednjimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“:

| 1) | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje; |
| --- | --- |

1)

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje;

| 2) | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje. |
| --- | --- |

2)

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino iz sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje.

B.4.3 Nazadnje, vrste, opisane v prejšnji točki, se lahko tržijo pod označbo „Vinagre de Jerez“, če vsebujejo vsaj 150 gramov reducirajočih snovi na liter.

Postavka C.5 specifikacije proizvoda, brez spremembe enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

Pri proizvodnji kisa „Vinagre de Jerez“ so dovoljeni naslednji postopki:

[...]

Pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort Pedro Ximénez ali Moscatel je torej dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

[...]

Spremenjeno besedilo:

Pri proizvodnji kisa „Vinagre de Jerez“ so dovoljeni naslednji postopki:

[...]

Pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort pedro ximénez ali moscatel je torej dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, ter mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja teh sort, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu za prekinitev alkoholnega vrenja doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, ki prav tako izvira iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Pri sladkem kisu „Vinagre de Jerez“ je poleg najnižje vsebnosti reducirajočih snovi, ki izhajajo iz vina ali mošta sort pedro ximénez in moscatel, določene v postavki B.4, dovoljeno dodati zgoščeni mošt ali prečiščeni zgoščeni mošt.

[...]

Utemeljitev

Kot je opozorjeno v prejšnji točki, veljavna specifikacija proizvoda vključuje možnost, da se obstoječe različne kategorije glede na obdobje staranja („Vinagre de Jerez“, „Vinagre de Jerez Reserva“ in „Vinagre de Jerez Gran Reserva“) dodajo polsladkim kisom, če je njihova vsebnost reducirajočih snovi po uporabi primernih vin iz sort pedro ximénez ali moscatel vsaj 60 gramov na liter.

Ni dvoma, da so ti polsladki kisi neposredno povezani s tradicijo naravno sladkih vin z označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, iz katerih je tradicionalno izšel kis „Vinagre de Jerez“, in s tradicijo sort, ki se v regiji tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo teh vin. Zdaj se predlaga, naj se na seznam kisov, ki so lahko zaščiteni, vključijo kisi, v sestavi katerih je poleg sort pedro ximénez ali moscatel uporabljen tudi zgoščeni mošt ali prečiščeni zgoščeni mošt, saj se tudi ta proizvod pogosto uporablja za sladkanje vin iz Jereza.

Tako bi bilo mogoče tudi dopolniti sladki okus, ki ga dajeta ti sorti, tako da bi pridobljeni kis dosegel stopnje vsaj 150 gramov na liter, pri katerih je tako kot pri zadevnih vinih, zaščitenih z označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, že mogoče zaznati sladek okus.

5.4   Sprememba opredelitve primernega vina in izboljšanje dela v zvezi s surovinami

Zadevna postavka:

Postavka D specifikacije proizvoda in postavka 3.2 enotnega dokumenta

Prejšnje besedilo:

Kis, zaščiten z označbo porekla „Vinagre de Jerez“, se pridobiva izključno z ocetnokislinsko fermentacijo „primernih vin“.

[...]

Ta vina se pridelujejo ob upoštevanju pogojev iz specifikacij za te označbe vin v skladu z zahtevami, določenimi v zvezi s poreklom grozdja, ki izhaja z območja ZOP, in enološkimi praksami, opredeljenimi v zakonodaji, ki velja za to področje.

Spremenjeno besedilo:

Kis, zaščiten z označbo porekla „Vinagre de Jerez“, se pridobiva z ocetnokislinsko fermentacijo „primernih vin“.

[...]

Ta vina se pridelujejo ob upoštevanju pogojev iz specifikacij proizvoda za te označbe vin v skladu z zahtevami, določenimi v zvezi s poreklom grozdja, ki izhaja z območja ZOP, in enološkimi praksami, opredeljenimi v zakonodaji, ki velja za to področje, ne da bi to vplivalo na možnost, da se zaradi spontane sprožitve procesa kisanja njihov delež alkohola zniža pod meje, ki jih določa navedena ureditev.

Poleg tega je pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort pedro ximénez ali moscatel dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, ter mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja teh sort, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu za prekinitev alkoholnega vrenja doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, ki prav tako izvira iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Pri sladkih kisih „Vinagre de Jerez“ je dovoljeno dodati zgoščeni mošt ali prečiščeni zgoščeni mošt.

Utemeljitev

Sedanje besedilo postavke D v zvezi s surovino določa možnost, da se kis „Vinagre de Jerez“ proizvede iz vin z označbama porekla „Jerez-Xérès-Sherry“ in „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda“, pri katerih se spoštujejo pogoji iz zadevnih specifikacij proizvoda. Opozoriti je treba, da zgodovinsko kis „Vinagre de Jerez“ izvira ravno iz pridobivanja tega proizvoda iz starajočih vin, ki se skisajo (kisanje) po naravni poti zaradi delovanja ocetnih bakterij.

Eden od pogojev iz navedenih specifikacij proizvoda je, da morajo ta vina imeti delež dejanskega alkohola vsaj 15 vol. %. Pri naravnem kisanju pa se del alkohola pogosto pretvori v ocetno kislino, zaradi česar se vsebnost skupnega alkohola zniža pod ta prag.

Zato je predlagano, naj se v specifikacijo proizvoda za kis „Vinagre de Jerez“ vključi možnost, da imajo primerna vina zaradi spontane sprožitve procesa kisanja delež alkohola, ki je nižji od meja, določenih v njihovih zadevnih specifikacijah proizvoda.

Nazadnje je v skladu z zgoraj navedenimi spremembami dopolnjen del v zvezi s surovinami.

ENOTNI DOKUMENT

„Vinagre de Jerez“

EU št.: PDO-ES-0723-AM01 – 18.12.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Vinagre de Jerez“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8: Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Vinagre de Jerez“ je proizvod, ki je pridobljen z ocetnokislinsko fermentacijo primernih vin, pridelanih na območju proizvodnje, proizvaja in stara pa se v skladu s tradicionalnimi metodami iz točke 3.4. V nadaljevanju so opisane njegove organoleptične in analitske lastnosti.

Posebne analitske lastnosti zaščitenega kisa so:

| — | vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem ne sme presegati 4 vol. %, |
| --- | --- |

—

vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem ne sme presegati 4 vol. %,

| — | skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri sladkem ali polsladkem kisu, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter,

| — | največja vsebnost sulfatov je 3,5 grama na liter, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost sulfatov je 3,5 grama na liter,

| — | polsladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi, |
| --- | --- |

—

polsladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi,

| — | sladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 150 gramov reducirajočih snovi. |
| --- | --- |

—

sladki kisi „Vinagres de Jerez“ morajo na liter vsebovati vsaj 150 gramov reducirajočih snovi.

Kis z ZOP „Vinagre de Jerez“ je olivno do rdečkasto rjave barve ter je na videz gost in tekoč. Njegova aroma je intenzivna, nekoliko alkoholna, prevladujeta pa vinska in lesna nota. Njegov okus je kljub kislosti prijeten in se v ustih dolgo ohrani.

Glede na trajanje staranja zaščitenih vrst kisa je mogoče razlikovati med naslednjimi kategorijami:

| (a) | Vinagre de Jerez: kis s to ZOP se stara vsaj šest mesecev; |
| --- | --- |

(a)

Vinagre de Jerez: kis s to ZOP se stara vsaj šest mesecev;

| (b) | Vinagre de Jerez Reserva: kis s to ZOP se stara vsaj dve leti; |
| --- | --- |

(b)

Vinagre de Jerez Reserva: kis s to ZOP se stara vsaj dve leti;

| (c) | Vinagre de Jerez Gran Reserva: kis s to ZOP se stara vsaj deset let. |
| --- | --- |

(c)

Vinagre de Jerez Gran Reserva: kis s to ZOP se stara vsaj deset let.

V vsaki zgoraj opisani kategoriji se razlikuje med naslednjimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“:

| — | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje; |
| --- | --- |

—

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino sorte pedro ximénez ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte pedro ximénez, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje;

| — | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje. |
| --- | --- |

—

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis, zaščiten s to označbo, ki se mu doda vino sorte moscatel ali mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja sorte moscatel, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, da se prekine alkoholno vrenje.

Nazadnje, vrste, opisane v prejšnjem odstavku, se lahko tržijo kot sladki kisi „Vinagres de Jerez“, če vsebujejo vsaj 150 gramov reducirajočih snovi na liter.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Kis, zaščiten z označbo porekla „Vinagre de Jerez“, se pridobiva z ocetnokislinsko fermentacijo „primernih vin“.

Zato surovino za pridobivanje kisa iz Jereza sestavljajo t. i. „primerna vina“. Ta se proizvajajo v kleteh na območju proizvodnje kisa, ki se ujema z območjem proizvodnje za označbi porekla Jerez-Xérès-Sherry in Manzanilla – Sanlúcar de Barrameda. To so lahko:

| (a) | vina iz tistega leta, pri katerih se doseže naravni volumenski delež alkohola, ali |
| --- | --- |

(a)

vina iz tistega leta, pri katerih se doseže naravni volumenski delež alkohola, ali

| (b) | starana vina, pri katerih se je izteklo najkrajše povprečno obdobje staranja, določeno v njihovih specifikacijah proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

starana vina, pri katerih se je izteklo najkrajše povprečno obdobje staranja, določeno v njihovih specifikacijah proizvoda.

Ta vina se pridelujejo ob upoštevanju pogojev iz specifikacij proizvoda za te označbe vin v skladu z zahtevami, določenimi v zvezi s poreklom grozdja, ki izhaja z območja ZOP, in enološkimi praksami, opredeljenimi v zakonodaji, ki velja za to področje, ne da bi to vplivalo na možnost, da se zaradi spontane sprožitve procesa kisanja njihov delež alkohola zniža pod meje, ki jih določa navedena ureditev.

Poleg tega je pri vrstah kisa „Vinagre de Jerez“ iz sort pedro ximénez ali moscatel dovoljeno dodati naravno sladka vina, ki izvirajo iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“, ter mošt iz zelo zrelega ali močno soncu izpostavljenega grozdja teh sort, ki izhaja z območja proizvodnje in ki se mu za prekinitev alkoholnega vrenja doda nevtralni alkohol vinogradniškega izvora, ki prav tako izvira iz kleti, vpisanih v ustrezne registre za označbo porekla „Jerez-Xérès-Sherry“.

Pri sladkih kisih „Vinagre de Jerez“ je dovoljeno dodati zgoščeni mošt ali prečiščeni zgoščeni mošt.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| (a) | Denaturiranje
  Vse serije primernega vina je treba takoj ob prenosu v prostore registriranih kleti denaturirati z delnim kisanjem, pri čemer se uporabi zadostna količina kisa iz lastnih zalog, da pridobljena mešanica vsebuje vsaj 1 % ocetne kisline. |
| --- | --- |

(a)

Denaturiranje

Vse serije primernega vina je treba takoj ob prenosu v prostore registriranih kleti denaturirati z delnim kisanjem, pri čemer se uporabi zadostna količina kisa iz lastnih zalog, da pridobljena mešanica vsebuje vsaj 1 % ocetne kisline.

| (b) | Kisanje
  Kisanje pomeni pretvorbo vsebine alkohola v vinu v ocetno kislino zaradi delovanja ocetnih bakterij. Pri pridobivanju kisa „Vinagre de Jerez“ razlikujemo med dvema postopkoma, in sicer:






  1. | postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Elaboración de Vinagre“, tj. industrijskih obratih, ki imajo posode za kisanje, v katerih se surovina – primerno vino – s postopkom nadzorovane ocetnokislinske fermentacije pretvori v ustrezen kis; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kisanje

Kisanje pomeni pretvorbo vsebine alkohola v vinu v ocetno kislino zaradi delovanja ocetnih bakterij. Pri pridobivanju kisa „Vinagre de Jerez“ razlikujemo med dvema postopkoma, in sicer:

1.

postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Elaboración de Vinagre“, tj. industrijskih obratih, ki imajo posode za kisanje, v katerih se surovina – primerno vino – s postopkom nadzorovane ocetnokislinske fermentacije pretvori v ustrezen kis;

| 2. | postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres“ s postopkom kisanja, ki poteka v istih lesenih sodih, kot se uporabljajo za staranje. |
| --- | --- |

2.

postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres“ s postopkom kisanja, ki poteka v istih lesenih sodih, kot se uporabljajo za staranje.

| (c) | Staranje ali zorenje
  Posebni sistem zorenja ali staranja, potreben za pridobivanje zaščitenega kisa, lahko vključuje klasični sistem, imenovan „criaderas y soleras“, ali sistem, imenovan „de añadas“, ki se uporablja za primerni kis v obdobju, potrebnem za pridobitev ustreznih organoleptičnih in analitskih lastnosti vsake vrste kisa.






  (1) | Posode, ki se uporabljajo za staranje
  Vse zaloge kisa, ki se starajo, je treba hraniti v največ tisočlitrskih lesenih sodih, v katerih se je prej staralo vino. Regulativni svet lahko za staranje vina izjemoma odobri tudi večje lesene sode, če imajo zgodovinski pomen in je regulativni svet njihovo uporabo v ta namen registriral pred objavo specifikacije proizvoda. |
| --- | --- | --- |

(c)

Staranje ali zorenje

Posebni sistem zorenja ali staranja, potreben za pridobivanje zaščitenega kisa, lahko vključuje klasični sistem, imenovan „criaderas y soleras“, ali sistem, imenovan „de añadas“, ki se uporablja za primerni kis v obdobju, potrebnem za pridobitev ustreznih organoleptičnih in analitskih lastnosti vsake vrste kisa.

(1)

Posode, ki se uporabljajo za staranje

Vse zaloge kisa, ki se starajo, je treba hraniti v največ tisočlitrskih lesenih sodih, v katerih se je prej staralo vino. Regulativni svet lahko za staranje vina izjemoma odobri tudi večje lesene sode, če imajo zgodovinski pomen in je regulativni svet njihovo uporabo v ta namen registriral pred objavo specifikacije proizvoda.

| (2) | Povprečno trajanje staranja
  Vse vrste kisa je treba pred dajanjem na trg starati vsaj šest mesecev. „Vinagre de Jerez Reserva“ se stara najmanj dve leti, „Vinagre de Jerez Gran Reserva“ pa deset let.
  Kis, ki v celoti izhaja iz istega letnika in se torej stara brez mešanja s kisom iz drugih letnikov, je mogoče označiti z navedbo „añada“, če se stara vsaj dve leti. Ta navedba je združljiva z drugimi navedbami iz točke 3.2, če ima vino lastnosti, zahtevane v vsakem posameznem primeru. |
| --- | --- |

(2)

Povprečno trajanje staranja

Vse vrste kisa je treba pred dajanjem na trg starati vsaj šest mesecev. „Vinagre de Jerez Reserva“ se stara najmanj dve leti, „Vinagre de Jerez Gran Reserva“ pa deset let.

Kis, ki v celoti izhaja iz istega letnika in se torej stara brez mešanja s kisom iz drugih letnikov, je mogoče označiti z navedbo „añada“, če se stara vsaj dve leti. Ta navedba je združljiva z drugimi navedbami iz točke 3.2, če ima vino lastnosti, zahtevane v vsakem posameznem primeru.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posode, ki vsebujejo kis „Vinagre de Jerez“, namenjen neposredni porabi, morajo biti steklene ali iz drugih materialov, ki ne spreminjajo posebnih lastnosti proizvoda, njihova nominalna prostornina pa mora vedno ustrezati dovoljeni prostornini za to živilo.

Stekleničenje kisa „Vinagre de Jerez“ se lahko izvaja:

| 1. | v polnilnicah, ki so v lasti podjetij, vpisanih v register „Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres“, ali |
| --- | --- |

1.

v polnilnicah, ki so v lasti podjetij, vpisanih v register „Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres“, ali

| 2. | v polnilnicah, ki jih je odobril regulativni svet in so v lasti gospodarskih subjektov s sedežem na območju proizvodnje ali zunaj tega območja, ki neustekleničeni kis „Vinagre de Jerez“ pridobijo pri registriranih podjetjih in sodelujejo le v fazi stekleničenja. |
| --- | --- |

2.

v polnilnicah, ki jih je odobril regulativni svet in so v lasti gospodarskih subjektov s sedežem na območju proizvodnje ali zunaj tega območja, ki neustekleničeni kis „Vinagre de Jerez“ pridobijo pri registriranih podjetjih in sodelujejo le v fazi stekleničenja.

V obeh primerih morajo navedene polnilnice za odobritev regulativnemu svetu dokazati spoštovanje zakonskih obveznosti, ki zanje veljajo pri stekleničenju kisa v posamezni regiji ter pri vzpostavitvi sistema za nadzor kakovosti, ki zagotavlja popolno sledljivost in pravilno uporabo proizvoda, za stekleničenje kupljenega v registriranih kleteh.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketah in sekundarnih etiketah steklenic s kisom mora biti na vidnem mestu obvezno navedeno „Denominación de Origen ‚Vinagre de Jerez‘“. Na teh etiketah morajo biti navedene tudi zadevna vrsta kisa in vse splošne informacije, opredeljene v veljavni zakonodaji. Poleg tega je na steklenicah garancijski žig, ki ga izda regulativni svet, ali sekundarna etiketa, na kateri sta razpoznavna oznaka ZOP in alfanumerična identifikacijska oznaka, ki sta v skladu s standardi, ki jih določi regulativni svet.

Regulativni svet zagotavlja, da so etikete, na katerih je navedeno zaščiteno ime „Vinagre de Jerez“, skladne z določbami specifikacije proizvoda in zakonodajo o označevanju za označbo porekla.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“ sestavlja ozemlje občin Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Sanlúcar de Barrameda, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real in Chiclana de la Frontera (provinca Cádiz) ter Lebrija (provinca Sevilla), ki je vzhodno od 5° 49′ zahodne zemljepisne dolžine in južno od 36° 58′ severne zemljepisne širine.

Navedeno območje proizvodnje se ujema z območjem proizvodnje za označbi porekla „Jerez-Xérès-Sherry“ in „Manzanilla – Sanlúcar de Barrameda“.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnost območja proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“ temelji na zgodovinskih, naravnih in človeških dejavnikih.

| (a) | Zgodovinski dejavniki
  Pridelovanje vinske trte ter proizvodnja vina in kisa sta skozi celotno tisočletno zgodovino province Jerez, ki sega do feničanskega obdobja, spadala med temeljne dejavnosti v regiji. Geografska lega regije Marco de Jerez (proizvodna regija vina Jerez) v bližini zgodovinsko izjemno pomembnih trgovskih pristanišč v Cádizu ali Sevilli pojasnjuje, zakaj sta bila lokalno vino in kis pogost tovor na ladjah, namenjenih v Južno in Severno Ameriko ali na trge severne Evrope, ter zakaj sta se vino in kis starala v sodih iz ameriškega hrasta, izdelanih v čezmorskih kolonijah. Tudi sistem „criaderas y soleras“, ki je značilni element vinogradništva v Jerezu, jasno izvira iz 17. stoletja in je posledica potrebe po zadovoljitvi povpraševanja po stalni kakovosti na trgu vina in kisa ne glede na morebitna nihanja pri posameznih trgatvah. |
| --- | --- |

(a)

Zgodovinski dejavniki

Pridelovanje vinske trte ter proizvodnja vina in kisa sta skozi celotno tisočletno zgodovino province Jerez, ki sega do feničanskega obdobja, spadala med temeljne dejavnosti v regiji. Geografska lega regije Marco de Jerez (proizvodna regija vina Jerez) v bližini zgodovinsko izjemno pomembnih trgovskih pristanišč v Cádizu ali Sevilli pojasnjuje, zakaj sta bila lokalno vino in kis pogost tovor na ladjah, namenjenih v Južno in Severno Ameriko ali na trge severne Evrope, ter zakaj sta se vino in kis starala v sodih iz ameriškega hrasta, izdelanih v čezmorskih kolonijah. Tudi sistem „criaderas y soleras“, ki je značilni element vinogradništva v Jerezu, jasno izvira iz 17. stoletja in je posledica potrebe po zadovoljitvi povpraševanja po stalni kakovosti na trgu vina in kisa ne glede na morebitna nihanja pri posameznih trgatvah.

| (b) | Naravni dejavniki
  Za območje proizvodnje je značilen raven ali nekoliko valovit teren, pri katerem naklon pobočij dosega od 10 do 15 %; prevladuje mehka bela lapornata prst, imenovana „albariza“, ki zelo dobro zadržuje vlago. Ta tla sestavljajo kalcijev karbonat, glina in kremen. Podnebje je vroče z najnižjimi zimskimi temperaturami približno 5 °C in najvišjimi poletnimi temperaturami približno 35 °C. Letna osončenost na območju proizvodnje znaša več kot 300 dni, povprečne letne padavine pa približno 600 litrov na m2, ki večinoma padejo novembra, decembra in marca. Ta dejavnik je treba vsekakor upoštevati skupaj z zmožnostjo značilnih belih tal (albariza) v regiji, da zadržujejo vlago in preprečujejo izhlapevanje. Nazadnje je treba poudariti precejšen vpliv dveh prevladujočih vetrov v regiji na podnebje: to sta suh in vroč vzhodni veter (viento de Levante), ki piha iz notranjosti, ter zelo vlažen zahodni veter (viento de Poniente), ki piha z oceana in zlasti poleti omili vročino. |
| --- | --- |

(b)

Naravni dejavniki

Za območje proizvodnje je značilen raven ali nekoliko valovit teren, pri katerem naklon pobočij dosega od 10 do 15 %; prevladuje mehka bela lapornata prst, imenovana „albariza“, ki zelo dobro zadržuje vlago. Ta tla sestavljajo kalcijev karbonat, glina in kremen. Podnebje je vroče z najnižjimi zimskimi temperaturami približno 5 °C in najvišjimi poletnimi temperaturami približno 35 °C. Letna osončenost na območju proizvodnje znaša več kot 300 dni, povprečne letne padavine pa približno 600 litrov na m2, ki večinoma padejo novembra, decembra in marca. Ta dejavnik je treba vsekakor upoštevati skupaj z zmožnostjo značilnih belih tal (albariza) v regiji, da zadržujejo vlago in preprečujejo izhlapevanje. Nazadnje je treba poudariti precejšen vpliv dveh prevladujočih vetrov v regiji na podnebje: to sta suh in vroč vzhodni veter (viento de Levante), ki piha iz notranjosti, ter zelo vlažen zahodni veter (viento de Poniente), ki piha z oceana in zlasti poleti omili vročino.

| (c) | Človeški dejavniki
  Prevladujoči sistem za staranje kisa „Vinagre de Jerez“, imenovan „criaderas y soleras“, je enako kot uporaba značilnih sodov bota, ki so izdelani iz ameriškega hrasta in imajo močan vonj po vinu, značilni sistem tega območja proizvodnje. Tudi arhitektura ima pomembno vlogo pri zagotavljanju posebnosti kisa z označbo porekla „Vinagre de Jerez“. Kleti za staranje kisa imajo običajno dvokapno streho in visok strop, zato je v notranjosti veliko zraka, s čimer se izravnavajo zunanja temperaturna nihanja. Stene so običajno dovolj debele, da se zagotovi izolacija, medtem ko okna, ki so na določeni višini, omogočajo kroženje zraka in svežih nočnih vetričev z zahoda ter hkrati preprečujejo padanje svetlobe neposredno na sode. |
| --- | --- |

(c)

Človeški dejavniki

Prevladujoči sistem za staranje kisa „Vinagre de Jerez“, imenovan „criaderas y soleras“, je enako kot uporaba značilnih sodov bota, ki so izdelani iz ameriškega hrasta in imajo močan vonj po vinu, značilni sistem tega območja proizvodnje. Tudi arhitektura ima pomembno vlogo pri zagotavljanju posebnosti kisa z označbo porekla „Vinagre de Jerez“. Kleti za staranje kisa imajo običajno dvokapno streho in visok strop, zato je v notranjosti veliko zraka, s čimer se izravnavajo zunanja temperaturna nihanja. Stene so običajno dovolj debele, da se zagotovi izolacija, medtem ko okna, ki so na določeni višini, omogočajo kroženje zraka in svežih nočnih vetričev z zahoda ter hkrati preprečujejo padanje svetlobe neposredno na sode.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnost kisa „Vinagre de Jerez“ je povezana predvsem s surovino, iz katere se pridobiva, tj. primernimi vini. Na tem območju proizvodnje se pridelujejo tudi značilna vina, katerih nekatere značilnosti so jasno razpoznavne v kisu „Vinagre de Jerez“. Barvna lestvica se pri tem kisu giblje med olivno in rdečkasto rjavo, medtem ko je aroma nekoliko alkoholna, prevladujeta pa vinska in lesna nota.

Poleg tega podnebne razmere v regiji in arhitekturne značilnosti kleti, ki prispevajo k ustvarjanju posebne mikroklime, med celotnim procesom staranja spodbujajo koncentracijo sestavin kisa, na kateri temelji njegov dolgotrajni okus.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Vse navedene orografske, pedološke in podnebne značilnosti vinogradom na območju proizvodnje zagotavljajo razlikovalne lastnosti, ki pomembno vplivajo na posebnosti primernih vin in torej kisa „Vinagre de Jerez“, ki se iz njih pridobiva. Odločilen je vpliv naravnih dejavnikov na primerna vina, pridobljena iz uporabljenih sort vinske trte (palomino, moscatel in pedro ximénez). V vročih regijah, kot je območje proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“, grozdje na splošno hitreje zori, v moštu, ki vsebuje zelo veliko sladkorja, pa je vsebnost kisline običajno sorazmerno majhna. Skupna osončenost na območju proizvodnje je med rastjo vinske trte zelo velika, kar omogoča dober razvoj in zorenje grozdja. Za območje proizvodnje so med drugim značilna sušna poletja, ki se ujemajo z obdobjem med zorenjem in trgatvijo, ter prevladujoč izjemno vroč in suh veter. Zahodni veter, ki piha z Atlantskega oceana in ima izrazit toplotni vpliv, poleti pogosto povzroča nočne vetriče, ki zagotavljajo intenzivno rožnato barvo in izravnajo pomanjkanje vode, ki je lahko zaradi velike osvetljenosti v regiji precejšnje. V zvezi s tem ima zaradi zmožnosti zadrževanja vlage odločilno vlogo tudi prst „albariza“, saj omogoča ustvarjanje zalog vode v zemlji.

Po drugi strani so zelo pomembne tudi lastnosti, ki jih od nekdaj zagotavlja skupek izbranih kvasovk in so povezane z okoljskimi razmerami v regiji. Metabolizem alkoholov in polialkoholov v vinu, ki se razvije zaradi alkohologenih kvasovk, v regiji proizvodnje vina Jerez (Marco de Jerez) zagotavlja celoto sekundarnih elementov in spremembo primarnih sestavin vina: zmanjšanje vsebnosti glicerina, povečanje vsebnosti acetaldehida ter produktov esterifikacije. Pridobljeni acetaldehidi se torej pretvorijo v aceton, element, ki kisu „Vinagre de Jerez“ ob prisotnosti višjih alkoholov daje značilno aromo. Večja vsebnost preostalega alkohola je tudi zelo pomembna za kakovost in lastnosti kisa „Vinagre de Jerez“, saj omogoča nastajanje esterificiranih sestavin (zlasti etilnega acetata), ki sestavljajo kis ter mu zagotavljajo večjo kompleksnost in izravnavajo primarne arome iz kisanja.

Poleg tega zorenje v hrastovih sodih in posebne mikroklimatske razmere kisu zagotavljajo zelo posebne lastnosti. Uporabljena vrsta sodov omogoča dovajanje kisika na mikroravni, kar je idealno za počasen razvoj kisa, zagotavlja pa tudi postopno ločevanje sestavin med staranjem. Te omogočajo stabilizacijo barvil in nastajanje polimernih kompozitov ter kisu dajejo značilno olivno do rdečkasto rjavo barvo, vaniljino noto ter kavno-mlečno in praženo aromo.

Sistem „criaderas y soleras“, najpogosteje uporabljena metoda zorenja na zadevnem območju, spodbuja močno homogenizacijo kisa, saj izravnava vplive različnih letin. Nazadnje, arhitekturna struktura kleti v proizvodni regiji Jerez, ki omogoča ohranjanje mikroklimatskih razmer, poleg počasnega dovajanja kisika v kis v optimalnih razmerah omogoča tudi ohranjanje sodov, ki omogočajo zorenje kisa „Vinagre de Jerez“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Spremenjeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

https://juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Vinagre_Jerez_modificado.pdf

ali na domači spletni strani regionalnega ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja (Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural) (https://juntadeandalucia.es/organismos/agriculturaganaderiapescaydesarrollosostenible.html), v naslednjih razdelkih: „Áreas de actividad“ (Področja dejavnosti)/„Industrias y Cadena Agroalimentaria“ (Industrije in agroživilska veriga)/„Calidad“ (Kakovost)/„Denominaciones de calidad“ (Označbe kakovosti)/„Vinagres“ (Kisi).

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---