# Uradni list C 279/11.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 279 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4811. november 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 279

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4811. november 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 279/1 | Posebno poročilo št. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov, z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 279/1

Posebno poročilo št. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov, z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 11.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/1

---

POSEBNO POROČILO št. 3/2005

o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2005/C 279/01)

KAZALO

SLOVAR

| I–VI | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VI

| 1–18 | UVOD |
| --- | --- |

1–18

| 1–11 | Kmetijska okoljska politika |
| --- | --- |

1–11

| 12–18 | Obseg revizije in revizijski pristop |
| --- | --- |

12–18

| 19–27 | ZAKONODAJA |
| --- | --- |

19–27

| 19–22 | Kmetijski okoljski ukrep |
| --- | --- |

19–22

| 23–27 | Preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov |
| --- | --- |

23–27

| 28–54 | UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI KOMISIJE |
| --- | --- |

28–54

| 28–35 | Preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov |
| --- | --- |

28–35

| 29–31 | Izvajanje kmetijskih okoljskih programov v obdobju 1993–1999 |
| --- | --- |

29–31

| 32–35 | Odobritev NRP/PRP za obdobje 2000–2006 s strani Komisije |
| --- | --- |

32–35

| 36–39 | Preverjanje delovanja kontrolnih sistemov |
| --- | --- |

36–39

| 40–54 | Kontrola ekološkega kmetovanja |
| --- | --- |

40–54

| 41–44 | Sistem normativne kontrole pri ekološkem kmetovanju |
| --- | --- |

41–44

| 45–54 | Izvajanje kontrolnega sistema za ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

45–54

| 55–106 | UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI DRŽAV ČLANIC |
| --- | --- |

55–106

| 55 | Preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov v petih državah članicah |
| --- | --- |

55

| 56–59 | Upravna preverjanja |
| --- | --- |

56–59

| 60–106 | Preverjanja na kraju samem |
| --- | --- |

60–106

| 60–61 | Posebnosti kmetijskega okolja |
| --- | --- |

60–61

| 62–69 | Preverjanje spoštovanja običajne dobre kmetijske prakse |
| --- | --- |

62–69

| 70–106 | Preverjanje podukrepov |
| --- | --- |

70–106

| 107–119 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

107–119

| 107 | Splošni zaključek |
| --- | --- |

107

| 108–112 | Na ravni Komisije |
| --- | --- |

108–112

| 113–117 | Na ravni držav članic |
| --- | --- |

113–117

| 118–119 | Priporočila |
| --- | --- |

118–119

PRILOGA: Primeri, kjer pogodbene zahteve kmetijskega okoljskega programa za Côte d'Or niso jasne

Odgovori Komisije

Kmetijski okoljski ukrep

| Kmetijski okoljski ukrep | : | ukrep razvoja podeželja, ki ga določajo členi 22–24 Uredbe (ES) št. 1257/1999. |
| --- | --- | --- |
| Upravičenec | : | prejemnik izplačil EU. |
| EKUJS | : | Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad. |
| IAKS | : | integrirani upravni in kontrolni sistem. |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Največji kmetijski okoljski program v Baden- Württembergu, Nemčija. |
| NRP/PRP | : | načrt razvoja podeželja (pred odobritvijo Komisije). Program razvoja podeželja (po odobritvi Komisije). |
| Zaveza | : | pogoj, ki ga mora upravičenec izpolnjevati, da je upravičen do izplačil kmetijske okoljske podpore. |

:

ukrep razvoja podeželja, ki ga določajo členi 22–24 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

Upravičenec

:

prejemnik izplačil EU.

EKUJS

:

Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

IAKS

:

integrirani upravni in kontrolni sistem.

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Največji kmetijski okoljski program v Baden- Württembergu, Nemčija.

NRP/PRP

:

načrt razvoja podeželja (pred odobritvijo Komisije). Program razvoja podeželja (po odobritvi Komisije).

Zaveza

:

pogoj, ki ga mora upravičenec izpolnjevati, da je upravičen do izplačil kmetijske okoljske podpore.

POVZETEK

| I. | Kmetom, ki se zavežejo, da bodo pri svojem delu presegali zahteve običajne dobre kmetijske prakse na način, ki se šteje za okolju koristnega, se letno izplačuje kmetijska okoljska podpora. To je največji ukrep za razvoj podeželja, za katerega je za obdobje 2000–2006 načrtovano sofinanciranje EU v vrednosti 13 480 milijonov EUR (glej odstavke 6–7 in 19–22). |
| --- | --- |

I.

Kmetom, ki se zavežejo, da bodo pri svojem delu presegali zahteve običajne dobre kmetijske prakse na način, ki se šteje za okolju koristnega, se letno izplačuje kmetijska okoljska podpora. To je največji ukrep za razvoj podeželja, za katerega je za obdobje 2000–2006 načrtovano sofinanciranje EU v vrednosti 13 480 milijonov EUR (glej odstavke 6–7 in 19–22).

| II. | Cilj te revizije je bil ugotoviti, ali je Komisija prejela zadostna zagotovila, da so kmetijski postopki in tehnike kmetovanja, za katere se izplačuje kmetijska okoljska podpora, preverljivi in ustrezno preverjeni, ter da torej prejemniki izplačil kmetijske okoljske podpore izpolnjujejo obveznosti kmetovanja na okolju prijazen način (glej odstavke 12–18). |
| --- | --- |

II.

Cilj te revizije je bil ugotoviti, ali je Komisija prejela zadostna zagotovila, da so kmetijski postopki in tehnike kmetovanja, za katere se izplačuje kmetijska okoljska podpora, preverljivi in ustrezno preverjeni, ter da torej prejemniki izplačil kmetijske okoljske podpore izpolnjujejo obveznosti kmetovanja na okolju prijazen način (glej odstavke 12–18).

| III. | Revizija je pokazala, da Komisija:






  — | pred sprejetjem NRP/PRP ni v zadostni meri zagotovila njihove preverljivosti (glej odstavke 32–35), |
| --- | --- | --- |

III.

Revizija je pokazala, da Komisija:

—

pred sprejetjem NRP/PRP ni v zadostni meri zagotovila njihove preverljivosti (glej odstavke 32–35),

| — | ni zadostno preverila pravilnega delovanja kmetijskih okoljskih kontrolnih sistemov v državah članicah (glej odstavke 36–39), |
| --- | --- |

—

ni zadostno preverila pravilnega delovanja kmetijskih okoljskih kontrolnih sistemov v državah članicah (glej odstavke 36–39),

| — | pri ekološkem kmetovanju ni prevzela vseh svojih odgovornosti. To je pomemben podukrep znotraj kmetijskega okoljskega ukrepa (glej odstavke 46–54). |
| --- | --- |

—

pri ekološkem kmetovanju ni prevzela vseh svojih odgovornosti. To je pomemben podukrep znotraj kmetijskega okoljskega ukrepa (glej odstavke 46–54).

Glavne težave, ki se pojavljajo pri ekološkem kmetovanju, so:

| — | letna poročila o izvajanju, ki naj bi zagotavljala objektivnost in učinkovitost sistema pregledov, so nepopolna in nezanesljiva. Četudi bi bila popolna in zanesljiva, zahtevane informacije ne bi zagotavljale objektivnosti in učinkovitosti izvedenih pregledov (glej odstavke 46–49), |
| --- | --- |

—

letna poročila o izvajanju, ki naj bi zagotavljala objektivnost in učinkovitost sistema pregledov, so nepopolna in nezanesljiva. Četudi bi bila popolna in zanesljiva, zahtevane informacije ne bi zagotavljale objektivnosti in učinkovitosti izvedenih pregledov (glej odstavke 46–49),

| — | s preverjanji, ki jih je Komisija v letih 1998–2001 opravila v sedmih državah članicah, so bile odkrite pomembne pomanjkljivosti pri nadzoru sistemov pregledov, vendar ugotovitve niso sprožile nadaljnjih ukrepov in v nobeni od držav članic ni prišlo do nadaljnjih preverjanj (glej odstavke 50–54). |
| --- | --- |

—

s preverjanji, ki jih je Komisija v letih 1998–2001 opravila v sedmih državah članicah, so bile odkrite pomembne pomanjkljivosti pri nadzoru sistemov pregledov, vendar ugotovitve niso sprožile nadaljnjih ukrepov in v nobeni od držav članic ni prišlo do nadaljnjih preverjanj (glej odstavke 50–54).

| IV. | Ugotovitve revizije v državah članicah zadevajo časovno razporeditev preverjanj na kraju samem in preverljivost nekaterih ključnih podukrepov:






  — | podukrepi se preverijo zunaj obdobja, za katerega velja zaveza, ali ob neprimernem času (glej odstavke 74–85), |
| --- | --- | --- |

IV.

Ugotovitve revizije v državah članicah zadevajo časovno razporeditev preverjanj na kraju samem in preverljivost nekaterih ključnih podukrepov:

—

podukrepi se preverijo zunaj obdobja, za katerega velja zaveza, ali ob neprimernem času (glej odstavke 74–85),

| — | pri splošnih podukrepih, kakršna sta zmanjšanje ali omejitev vnosov, preverjanja v veliki meri temeljijo na vlogah, ki jih izpolnijo upravičenci sami in jih je težko podkrepiti (glej odstavke 86–96), |
| --- | --- |

—

pri splošnih podukrepih, kakršna sta zmanjšanje ali omejitev vnosov, preverjanja v veliki meri temeljijo na vlogah, ki jih izpolnijo upravičenci sami in jih je težko podkrepiti (glej odstavke 86–96),

| — | prihaja do zanašanja na vizualne preglede, ki ne dajejo dokončnih rezultatov (glej odstavke 97–101), |
| --- | --- |

—

prihaja do zanašanja na vizualne preglede, ki ne dajejo dokončnih rezultatov (glej odstavke 97–101),

| — | inšpektorji vedno ne dobijo podrobnih navodil in se pri oblikovanju mnenja pogosto zanašajo na svoje lastno znanje ali izkušnje. Ni jasnega temelja, ki bi služil kot osnova za primerjanje uspešnosti (glej odstavke 100–106). |
| --- | --- |

—

inšpektorji vedno ne dobijo podrobnih navodil in se pri oblikovanju mnenja pogosto zanašajo na svoje lastno znanje ali izkušnje. Ni jasnega temelja, ki bi služil kot osnova za primerjanje uspešnosti (glej odstavke 100–106).

| V. | Sklep revizije, ki jo je opravilo Sodišče, je, da se pri preverjanju kmetijskega okoljskega ukrepa pojavljajo posebne težave in da to preverjanje zahteva veliko več virov kot preverjanje ukrepa iz prvega stebra in drugih ukrepov za razvoj podeželja. Pri takšnem preverjanju je le redko mogoče doseči vsaj razumno zagotovilo v okviru razumnih stroškov (glej odstavek 107). |
| --- | --- |

V.

Sklep revizije, ki jo je opravilo Sodišče, je, da se pri preverjanju kmetijskega okoljskega ukrepa pojavljajo posebne težave in da to preverjanje zahteva veliko več virov kot preverjanje ukrepa iz prvega stebra in drugih ukrepov za razvoj podeželja. Pri takšnem preverjanju je le redko mogoče doseči vsaj razumno zagotovilo v okviru razumnih stroškov (glej odstavek 107).

| VI. | Komisija, Svet in Parlament bi morali preudariti, kako naj se v novem programskem obdobju, ki se začne leta 2007, upošteva načelo, da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil (glej odstavke 118–119). |
| --- | --- |

VI.

Komisija, Svet in Parlament bi morali preudariti, kako naj se v novem programskem obdobju, ki se začne leta 2007, upošteva načelo, da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil (glej odstavke 118–119).

UVOD

Kmetijska okoljska politika

| 1. | Podporo načinom kmetijske proizvodnje, ki so združljivi z varstvom okolja, določa Uredba Sveta (EGS) št. 2078/92, ki je zajemala obdobje med leti 1993–1999 (1). |
| --- | --- |

1.

Podporo načinom kmetijske proizvodnje, ki so združljivi z varstvom okolja, določa Uredba Sveta (EGS) št. 2078/92, ki je zajemala obdobje med leti 1993–1999 (1).

| 2. | V sklepu Evropskega parlamenta in Sveta „na poti k trajnosti“ je integracija okoljevarstvenih skrbi v skupno kmetijsko politiko opredeljena kot prednostna naloga (2). V odgovor na to in na podobne predloge v Agendi 2000 je Komisija podala izjavo, da bo njen program za obdobje 2000–2006 „kot obvezne dejavnike“ programov za razvoj podeželja (PRP) vseboval „okrepljene kmetijske okoljske ukrepe“ (3). Kmetijski okoljski ukrep je edini ukrep razvoja podeželja, ki so ga države članice dolžne vključiti v svoje programe razvoja podeželja. |
| --- | --- |

2.

V sklepu Evropskega parlamenta in Sveta „na poti k trajnosti“ je integracija okoljevarstvenih skrbi v skupno kmetijsko politiko opredeljena kot prednostna naloga (2). V odgovor na to in na podobne predloge v Agendi 2000 je Komisija podala izjavo, da bo njen program za obdobje 2000–2006 „kot obvezne dejavnike“ programov za razvoj podeželja (PRP) vseboval „okrepljene kmetijske okoljske ukrepe“ (3). Kmetijski okoljski ukrep je edini ukrep razvoja podeželja, ki so ga države članice dolžne vključiti v svoje programe razvoja podeželja.

| 3. | Šesti okoljski delovni program Evropske skupnosti navaja, da je za doseganje okoljskih ciljev Skupnosti „potrebno vse več virov in širši okvir kmetijskih okoljskih ukrepov“ (4). S tem je kmetijski okoljski ukrep postal visoko prednosten. |
| --- | --- |

3.

Šesti okoljski delovni program Evropske skupnosti navaja, da je za doseganje okoljskih ciljev Skupnosti „potrebno vse več virov in širši okvir kmetijskih okoljskih ukrepov“ (4). S tem je kmetijski okoljski ukrep postal visoko prednosten.

| 4. | Za obdobje 2000–2006 je Uredba (ES) št. 1257/1999 združila različne ukrepe za razvoj podeželja (5). |
| --- | --- |

4.

Za obdobje 2000–2006 je Uredba (ES) št. 1257/1999 združila različne ukrepe za razvoj podeželja (5).

| 5. | V namen izvajanja ukrepov je Komisija odobrila načrte razvoja podeželja, ki so s tem postali programi razvoja podeželja. Ti zajemajo sedemletno obdobje, ki traja od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2006, pripravile pa so jih pristojne oblasti, ki so jih določile države članice. Skupaj je bilo odobrenih 68 programov razvoja podeželja, ki vsebujejo kmetijski okoljski ukrep (in druge ukrepe). |
| --- | --- |

5.

V namen izvajanja ukrepov je Komisija odobrila načrte razvoja podeželja, ki so s tem postali programi razvoja podeželja. Ti zajemajo sedemletno obdobje, ki traja od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2006, pripravile pa so jih pristojne oblasti, ki so jih določile države članice. Skupaj je bilo odobrenih 68 programov razvoja podeželja, ki vsebujejo kmetijski okoljski ukrep (in druge ukrepe).

| 6. | Kmetijski okoljski ukrep v celotni Skupnosti sofinancira Jamstveni oddelek EKUJS, pri čemer prispevek za območja Cilja 1 znaša 75 %, za druga območja pa 50 % (6). Leta 2003 je bilo to spremenjeno v do 85 % za območja Cilja 1 in do 60 % za druga območja. Višina pomoči se med različnimi podukrepi in državami članicami razlikuje, vendar je leta 2001 povprečna kmetijska okoljska premija v EU znašala 89 EUR na hektar (7). |
| --- | --- |

6.

Kmetijski okoljski ukrep v celotni Skupnosti sofinancira Jamstveni oddelek EKUJS, pri čemer prispevek za območja Cilja 1 znaša 75 %, za druga območja pa 50 % (6). Leta 2003 je bilo to spremenjeno v do 85 % za območja Cilja 1 in do 60 % za druga območja. Višina pomoči se med različnimi podukrepi in državami članicami razlikuje, vendar je leta 2001 povprečna kmetijska okoljska premija v EU znašala 89 EUR na hektar (7).

| 7. | Leta 2004 je bilo od 4 749 milijonov EUR odhodkov za razvoj podeželja iz naslova Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so jih prijavile države članice, 1 739 milijonov EUR v zvezi z okoljskim varstvenim ukrepom iz Uredbe (ES) št. 1257/1999 (8). Za porabo za EU 15 v programskem obdobju 2000–2006 je namenjenih 13 480 milijonov EUR. To predstavlja več kot 27 % vseh odhodkov za razvoj podeželja in tako je kmetijski okoljski ukrep največji ukrep za razvoj podeželja. Na koncu leta 2004 je bilo od skupnega namenjenega zneska porabljenih 10 201 milijonov EUR. |
| --- | --- |

7.

Leta 2004 je bilo od 4 749 milijonov EUR odhodkov za razvoj podeželja iz naslova Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so jih prijavile države članice, 1 739 milijonov EUR v zvezi z okoljskim varstvenim ukrepom iz Uredbe (ES) št. 1257/1999 (8). Za porabo za EU 15 v programskem obdobju 2000–2006 je namenjenih 13 480 milijonov EUR. To predstavlja več kot 27 % vseh odhodkov za razvoj podeželja in tako je kmetijski okoljski ukrep največji ukrep za razvoj podeželja. Na koncu leta 2004 je bilo od skupnega namenjenega zneska porabljenih 10 201 milijonov EUR.

| 8. | Kot prikazuje diagram, je večina odhodkov, izplačanih v obdobju 2000–2003, v zvezi z Avstrijo, Nemčijo in Finsko. Relativno visoko raven odhodkov za Avstrijo in Finsko delno pojasnjuje politična odločitev posameznih držav članic, da kmetijskemu okoljskemu ukrepu namenijo znatne odhodke, delno pa dejstvo, da so večje države članice, kakršne so Italija, Francija in Nemčija, še vedno zaključevale svoje programe iz prejšnjega obdobja. |
| --- | --- |

8.

Kot prikazuje diagram, je večina odhodkov, izplačanih v obdobju 2000–2003, v zvezi z Avstrijo, Nemčijo in Finsko. Relativno visoko raven odhodkov za Avstrijo in Finsko delno pojasnjuje politična odločitev posameznih držav članic, da kmetijskemu okoljskemu ukrepu namenijo znatne odhodke, delno pa dejstvo, da so večje države članice, kakršne so Italija, Francija in Nemčija, še vedno zaključevale svoje programe iz prejšnjega obdobja.

Image

| 9. | Povezave med kmetijstvom in okoljem so v velikem javnem in političnem interesu, še posebno zdaj, ko je reforma skupne kmetijske politike uvedla spoštovanje okoljskih standardov in praks, katerih neupoštevanje lahko privede k delnemu ali popolnemu zmanjšanju ali izterjavi neposredne pomoči (9). |
| --- | --- |

9.

Povezave med kmetijstvom in okoljem so v velikem javnem in političnem interesu, še posebno zdaj, ko je reforma skupne kmetijske politike uvedla spoštovanje okoljskih standardov in praks, katerih neupoštevanje lahko privede k delnemu ali popolnemu zmanjšanju ali izterjavi neposredne pomoči (9).

| 10. | Kmetijski okoljski odhodki zajemajo izplačila kmetom, ki se v zameno zavežejo, da bodo kmetovali na okolju prijazen način, ki presega zahteve običajne dobre kmetijske prakse: z drugimi besedami, Skupnost od kmetov kupi okoljske storitve (glej okvir 1).

  Okvir 1Kmetovanje je dejavnost, katere pomen je večji od preproste proizvodnje hrane. Med celotno proizvodnjo se pojavljajo verižni procesi, ki lahko vplivajo na naravno okolje. Tako lahko na primer prekomerna uporaba pesticidov in gnojil, nepravilno izsuševanje ali namakanje, visoka raven mehanizacije ali neprimernost zemljišča povzročijo poslabšanje okolja. Toda tudi opustitev kmetijskih dejavnosti lahko prek izgube polnaravnih življenjskih prostorov in biotske raznovrstnosti ter z njimi povezane krajine ogrozi okoljsko dediščino EU.V skladu z Uredbo (ES) št. 817/2004 morajo države članice opredeliti pravila dobre kmetijske prakse na regionalni ali nacionalni ravni. Dobra kmetijska praksa naj bi se ujemala z vrsto kmetovanja, ki bi jo v zadevni regiji izvajal preudaren kmet in ki bi se skladala z obstoječimi normativnimi okoljskimi zahtevami. Predstavlja temeljno zahtevo za kmete, ki želijo sodelovati v kmetijskih okoljskih shemah.Kmetijski okoljski podukrepi so postali glavno orodje za doseganje okoljskih ciljev v okviru skupne kmetijske politike. Poglavitni podukrepi so prehod k ekološkemu kmetovanju, preprečevanje erozije tal, zmanjšanje vnosov in ohranitev krajinskih značilnosti.Vir: Seznam Evropske komisije Kmetijstvo in okolje. |
| --- | --- |

10.

Kmetijski okoljski odhodki zajemajo izplačila kmetom, ki se v zameno zavežejo, da bodo kmetovali na okolju prijazen način, ki presega zahteve običajne dobre kmetijske prakse: z drugimi besedami, Skupnost od kmetov kupi okoljske storitve (glej okvir 1).

Okvir 1Kmetovanje je dejavnost, katere pomen je večji od preproste proizvodnje hrane. Med celotno proizvodnjo se pojavljajo verižni procesi, ki lahko vplivajo na naravno okolje. Tako lahko na primer prekomerna uporaba pesticidov in gnojil, nepravilno izsuševanje ali namakanje, visoka raven mehanizacije ali neprimernost zemljišča povzročijo poslabšanje okolja. Toda tudi opustitev kmetijskih dejavnosti lahko prek izgube polnaravnih življenjskih prostorov in biotske raznovrstnosti ter z njimi povezane krajine ogrozi okoljsko dediščino EU.V skladu z Uredbo (ES) št. 817/2004 morajo države članice opredeliti pravila dobre kmetijske prakse na regionalni ali nacionalni ravni. Dobra kmetijska praksa naj bi se ujemala z vrsto kmetovanja, ki bi jo v zadevni regiji izvajal preudaren kmet in ki bi se skladala z obstoječimi normativnimi okoljskimi zahtevami. Predstavlja temeljno zahtevo za kmete, ki želijo sodelovati v kmetijskih okoljskih shemah.Kmetijski okoljski podukrepi so postali glavno orodje za doseganje okoljskih ciljev v okviru skupne kmetijske politike. Poglavitni podukrepi so prehod k ekološkemu kmetovanju, preprečevanje erozije tal, zmanjšanje vnosov in ohranitev krajinskih značilnosti.Vir: Seznam Evropske komisije Kmetijstvo in okolje.

| 11. | Posebno poročilo Sodišča št. 14/2000 „Greening the CAP“ (Okoljsko ozaveščena skupna kmetijska politika) je vsebovalo pregled kmetijskih okoljskih dejavnosti, določenih z Uredbo (EGS) št. 2078/92, ki zajema programsko obdobje 1993–1999 (10). V tem posebnem poročilu je bil glavni sklep o preverljivosti kmetijskega okoljskega ukrepa ta, da preverjanje upoštevanja ukrepov za zmanjšanje uporabe gnojil ni izvedljivo: „Pregledovalci Komisije se tega problema zavedajo, vendar Komisija še naprej sprejema takšne ukrepe“ (odstavek 77 tega poročila). |
| --- | --- |

11.

Posebno poročilo Sodišča št. 14/2000 „Greening the CAP“ (Okoljsko ozaveščena skupna kmetijska politika) je vsebovalo pregled kmetijskih okoljskih dejavnosti, določenih z Uredbo (EGS) št. 2078/92, ki zajema programsko obdobje 1993–1999 (10). V tem posebnem poročilu je bil glavni sklep o preverljivosti kmetijskega okoljskega ukrepa ta, da preverjanje upoštevanja ukrepov za zmanjšanje uporabe gnojil ni izvedljivo: „Pregledovalci Komisije se tega problema zavedajo, vendar Komisija še naprej sprejema takšne ukrepe“ (odstavek 77 tega poročila).

Obseg revizije in revizijski pristop

| 12. | Cilj revizije je bil oceniti, ali ima Komisija zadostna zagotovila, da so specifični kmetijski postopki in tehnike kmetovanja, za katere se izplačuje kmetijska okoljska podpora:






  — | preverljivi, in |
| --- | --- | --- |

12.

Cilj revizije je bil oceniti, ali ima Komisija zadostna zagotovila, da so specifični kmetijski postopki in tehnike kmetovanja, za katere se izplačuje kmetijska okoljska podpora:

—

preverljivi, in

| — | dejansko ustrezno preverjeni. |
| --- | --- |

—

dejansko ustrezno preverjeni.

| 13. | Komisija takšna zagotovila potrebuje, da se prepriča, ali so zadevni odhodki zakoniti in pravilni, tj. ali države članice shemo izvajajo na način, ki zagotavlja, da prejemniki kompenzacijskih kmetijskih okoljskih plačil ravnajo v skladu s svojo obveznostjo kmetovanja na okolju prijazen način. |
| --- | --- |

13.

Komisija takšna zagotovila potrebuje, da se prepriča, ali so zadevni odhodki zakoniti in pravilni, tj. ali države članice shemo izvajajo na način, ki zagotavlja, da prejemniki kompenzacijskih kmetijskih okoljskih plačil ravnajo v skladu s svojo obveznostjo kmetovanja na okolju prijazen način.

| 14. | Z revizijo se ni skušalo oceniti okoljskih koristi, ki izhajajo iz kmetijskih okoljskih podukrepov. |
| --- | --- |

14.

Z revizijo se ni skušalo oceniti okoljskih koristi, ki izhajajo iz kmetijskih okoljskih podukrepov.

| 15. | Revizijski obiski so bili izvedeni pri Komisiji in v petih državah članicah: Avstriji, Franciji, Nemčiji, Italiji in Luksemburgu v obdobju med marcem in septembrom 2004 (11). Te države članice so bile izbrane na podlagi porabljenih zneskov in reprezentativnosti njihovih kmetijskih okoljskih podukrepov. |
| --- | --- |

15.

Revizijski obiski so bili izvedeni pri Komisiji in v petih državah članicah: Avstriji, Franciji, Nemčiji, Italiji in Luksemburgu v obdobju med marcem in septembrom 2004 (11). Te države članice so bile izbrane na podlagi porabljenih zneskov in reprezentativnosti njihovih kmetijskih okoljskih podukrepov.

| 16. | Pri reviziji v Komisiji je bilo podrobno pregledano, ali je Komisija, preden je odobrila načrte razvoja podeželja, zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov, ter ali je Komisija preverila pravilno delovanje kontrolnih sistemov v državah članicah. Posebna pozornost je bila namenjena nadzornemu sistemu za ekološko kmetovanje. |
| --- | --- |

16.

Pri reviziji v Komisiji je bilo podrobno pregledano, ali je Komisija, preden je odobrila načrte razvoja podeželja, zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov, ter ali je Komisija preverila pravilno delovanje kontrolnih sistemov v državah članicah. Posebna pozornost je bila namenjena nadzornemu sistemu za ekološko kmetovanje.

| 17. | Revizijski obiski v državah članicah so bili izvedeni z namenom, da se oceni:






  — | ali so sofinancirani kmetijski okoljski podukrepi verodostojno izmerljivi in preverljivi, in ali |
| --- | --- | --- |

17.

Revizijski obiski v državah članicah so bili izvedeni z namenom, da se oceni:

—

ali so sofinancirani kmetijski okoljski podukrepi verodostojno izmerljivi in preverljivi, in ali

| — | postopki preverjanja, ki jih uporabljajo države članice, njim in Komisiji nudijo zadostna zagotovila o spoštovanju kmetijskih okoljskih zavez. |
| --- | --- |

—

postopki preverjanja, ki jih uporabljajo države članice, njim in Komisiji nudijo zadostna zagotovila o spoštovanju kmetijskih okoljskih zavez.

| 18. | Revizorji so še posebno pozornost namenili glavnim podukrepom, kot je razvidno iz okvira 1
   (12). Preučeni projekti so bili izbrani na osnovi izplačil Jamstvenega oddelka EKUJS v letu 2003. |
| --- | --- |

18.

Revizorji so še posebno pozornost namenili glavnim podukrepom, kot je razvidno iz okvira 1
   (12). Preučeni projekti so bili izbrani na osnovi izplačil Jamstvenega oddelka EKUJS v letu 2003.

ZAKONODAJA

Kmetijski okoljski ukrep (13)

| 19. | Podpora kmetijskim okoljskim ukrepom spodbuja:






  — | načine rabe kmetijskih zemljišč, ki so skladni z varstvom in izboljševanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, prsti in genske raznolikosti, |
| --- | --- | --- |

19.

Podpora kmetijskim okoljskim ukrepom spodbuja:

—

načine rabe kmetijskih zemljišč, ki so skladni z varstvom in izboljševanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, prsti in genske raznolikosti,

| — | okolju prijazno ekstenzivnost kmetovanja in gospodarjenje z nizko intenzivnimi pašnimi sistemi, |
| --- | --- |

—

okolju prijazno ekstenzivnost kmetovanja in gospodarjenje z nizko intenzivnimi pašnimi sistemi,

| — | ohranjanje ogroženih obdelovanih okolij, ki so velika naravna vrednota, |
| --- | --- |

—

ohranjanje ogroženih obdelovanih okolij, ki so velika naravna vrednota,

| — | ohranjanje krajine in zgodovinskih posebnosti na kmetijskih zemljiščih, ter |
| --- | --- |

—

ohranjanje krajine in zgodovinskih posebnosti na kmetijskih zemljiščih, ter

| — | uporabo okoljskega planiranja v kmetijski praksi. |
| --- | --- |

—

uporabo okoljskega planiranja v kmetijski praksi.

| 20. | Kmetje, ki kmetijske okoljske zaveze sprejmejo vsaj za pet let, prejmejo kompenzacijski znesek. Kot je navedeno zgoraj, takšne zaveze zahtevajo več kot le dobro kmetijsko prakso. |
| --- | --- |

20.

Kmetje, ki kmetijske okoljske zaveze sprejmejo vsaj za pet let, prejmejo kompenzacijski znesek. Kot je navedeno zgoraj, takšne zaveze zahtevajo več kot le dobro kmetijsko prakso.

| 21. | Kompenzacijski znesek se izračuna na podlagi izpada dohodka in dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi spoštovanja zavez, ter potrebe, da se zagotovi finančna spodbuda. |
| --- | --- |

21.

Kompenzacijski znesek se izračuna na podlagi izpada dohodka in dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi spoštovanja zavez, ter potrebe, da se zagotovi finančna spodbuda.

| 22. | Uredba določa tudi, kako naj se izvaja programiranje ukrepov razvoja podeželja (14). Države članice svoje NRP/PRP oblikujejo v skladu s specifičnimi potrebami in strategijami. Pripravljeni morajo biti na geografski ravni, ki se šteje za najprimernejšo. Zato lahko pri vrsti kmetijskih okoljskih ukrepov in njihovi pomembnosti v NRP/PRP prihaja do znatnih razlik. |
| --- | --- |

22.

Uredba določa tudi, kako naj se izvaja programiranje ukrepov razvoja podeželja (14). Države članice svoje NRP/PRP oblikujejo v skladu s specifičnimi potrebami in strategijami. Pripravljeni morajo biti na geografski ravni, ki se šteje za najprimernejšo. Zato lahko pri vrsti kmetijskih okoljskih ukrepov in njihovi pomembnosti v NRP/PRP prihaja do znatnih razlik.

Preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov

| 23. | Pravila o preverjanju ukrepov razvoja podeželja, ki ga izvajajo države članice, vključno s kmetijskim okoljskim ukrepom, zahtevajo, da se začetne vloge za pridružitev shemi in poznejši zahtevki za izplačilo preverjajo na način, ki zagotavlja uspešno preverjanje izpolnjevanja pogojev za odobritev podpore (15). Takšno preverjanje sestoji iz upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem. |
| --- | --- |

23.

Pravila o preverjanju ukrepov razvoja podeželja, ki ga izvajajo države članice, vključno s kmetijskim okoljskim ukrepom, zahtevajo, da se začetne vloge za pridružitev shemi in poznejši zahtevki za izplačilo preverjajo na način, ki zagotavlja uspešno preverjanje izpolnjevanja pogojev za odobritev podpore (15). Takšno preverjanje sestoji iz upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem.

| 24. | Upravna preverjanja morajo biti izčrpna, tj. izvesti jih je treba pred izplačilom podpore vsakemu upravičencu v zvezi z vsakim ukrepom. Kjer je to primerno, morajo preverjanja vsebovati navzkrižno preverjanje s podatki iz integriranega upravnega in kontrolnega sistema (IAKS). |
| --- | --- |

24.

Upravna preverjanja morajo biti izčrpna, tj. izvesti jih je treba pred izplačilom podpore vsakemu upravičencu v zvezi z vsakim ukrepom. Kjer je to primerno, morajo preverjanja vsebovati navzkrižno preverjanje s podatki iz integriranega upravnega in kontrolnega sistema (IAKS).

| 25. | Preverjanja na kraju samem letno zajamejo vsaj 5 % upravičencev in vse različne vrste ukrepov za razvoj podeželja, določene v programskih dokumentih (16). Preverjanja na kraju samem so razporejena čez vse leto na podlagi analize tveganja, ki ga predstavlja vsak ukrep za razvoj podeželja. Vsako preverjanje zajema vse zaveze in obveznosti upravičenca, ki jih je mogoče preveriti med obiskom. |
| --- | --- |

25.

Preverjanja na kraju samem letno zajamejo vsaj 5 % upravičencev in vse različne vrste ukrepov za razvoj podeželja, določene v programskih dokumentih (16). Preverjanja na kraju samem so razporejena čez vse leto na podlagi analize tveganja, ki ga predstavlja vsak ukrep za razvoj podeželja. Vsako preverjanje zajema vse zaveze in obveznosti upravičenca, ki jih je mogoče preveriti med obiskom.

| 26. | Pomembna določba, ki se navezuje izključno na kmetijski okoljski ukrep, določa, da izplačila lahko temeljijo na omejitvah glede uporabe umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vložkov le, če so take omejitve tehnično in ekonomsko merljive (17). |
| --- | --- |

26.

Pomembna določba, ki se navezuje izključno na kmetijski okoljski ukrep, določa, da izplačila lahko temeljijo na omejitvah glede uporabe umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vložkov le, če so take omejitve tehnično in ekonomsko merljive (17).

| 27. | Kmet, ki prevzame kmetijsko okoljsko zavezo za en del kmetije, mora na vsej kmetiji izpolnjevati najmanj zahteve običajne dobre kmetijske prakse. Države članice morajo v svojih NRP/PRP opredeliti preverljive standarde dobre kmetijske prakse (18). |
| --- | --- |

27.

Kmet, ki prevzame kmetijsko okoljsko zavezo za en del kmetije, mora na vsej kmetiji izpolnjevati najmanj zahteve običajne dobre kmetijske prakse. Države članice morajo v svojih NRP/PRP opredeliti preverljive standarde dobre kmetijske prakse (18).

UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI KOMISIJE

Preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov

| 28. | Sodišče je analiziralo, ali je Komisija, preden je odobrila NRP/PRP, zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov. |
| --- | --- |

28.

Sodišče je analiziralo, ali je Komisija, preden je odobrila NRP/PRP, zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov.

Izvajanje kmetijskih okoljskih programov v obdobju 1993–1999

| 29. | Komisija je v obdobju 1993–1999 izvedla dve podrobni ocenjevanji izvajanja kmetijskih okoljskih programov (19). Drugo je bilo izvedeno leta 1998, proti koncu programskega obdobja, vendar veliko pred iztekom več s tem povezanih zavez. Evropski parlament je pred sprejetjem predlogov iz Agende 2000, ki bi okrepili položaj kmetijskega okoljskega ukrepa kot ključnega dela skupne kmetijske politike, zahteval oceno, katere namen je bil odkriti preostale probleme in pomanjkljivosti (20). |
| --- | --- |

29.

Komisija je v obdobju 1993–1999 izvedla dve podrobni ocenjevanji izvajanja kmetijskih okoljskih programov (19). Drugo je bilo izvedeno leta 1998, proti koncu programskega obdobja, vendar veliko pred iztekom več s tem povezanih zavez. Evropski parlament je pred sprejetjem predlogov iz Agende 2000, ki bi okrepili položaj kmetijskega okoljskega ukrepa kot ključnega dela skupne kmetijske politike, zahteval oceno, katere namen je bil odkriti preostale probleme in pomanjkljivosti (20).

| 30. | Ocena je pokazala, da so nekateri problemi sami po sebi lastni naravi kmetijskih okoljskih dejavnosti in da „ne bi smeli podcenjevati izziva, ki ga kmetijske okoljske zaveze predstavljajo za revizijske organe“. Navedla je tudi, da je težko preveriti podukrepe, ki od kmeta zahtevajo, da za določeno mero zmanjša vnose ali naj ne prekorači količine gnojila na hektar, saj z analizo prsti ni mogoče zanesljivo določiti, ali se je spoštovalo meje vnosov. Razen tega je ocena navedla, da pregledi finančnega poslovanja, torej opiranje na kmetovo vlogo in na pregled potrdil o nabavi, ne morejo v zadostni meri odkriti napak in nepravilnosti. Prav tako pri nekaterih dejavnostih, kjer mora kmet upoštevati niz splošnih zavez, kakršna je vzdrževanje žive meje, dejanske zahteve niso bile dovolj jasne, da bi jih upravičenec razumel. |
| --- | --- |

30.

Ocena je pokazala, da so nekateri problemi sami po sebi lastni naravi kmetijskih okoljskih dejavnosti in da „ne bi smeli podcenjevati izziva, ki ga kmetijske okoljske zaveze predstavljajo za revizijske organe“. Navedla je tudi, da je težko preveriti podukrepe, ki od kmeta zahtevajo, da za določeno mero zmanjša vnose ali naj ne prekorači količine gnojila na hektar, saj z analizo prsti ni mogoče zanesljivo določiti, ali se je spoštovalo meje vnosov. Razen tega je ocena navedla, da pregledi finančnega poslovanja, torej opiranje na kmetovo vlogo in na pregled potrdil o nabavi, ne morejo v zadostni meri odkriti napak in nepravilnosti. Prav tako pri nekaterih dejavnostih, kjer mora kmet upoštevati niz splošnih zavez, kakršna je vzdrževanje žive meje, dejanske zahteve niso bile dovolj jasne, da bi jih upravičenec razumel.

| 31. | Ocena je zaključila, „da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil“, in da „se mora utemeljitev premij osredotočiti na ukrepe, ki jih je mogoče dovolj nadzorovati“. Ta sklep se odraža v zakonodaji za razvoj podeželja za obdobje 2000–2006, še zlasti v Uredbi (ES) št. 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Ocena je zaključila, „da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil“, in da „se mora utemeljitev premij osredotočiti na ukrepe, ki jih je mogoče dovolj nadzorovati“. Ta sklep se odraža v zakonodaji za razvoj podeželja za obdobje 2000–2006, še zlasti v Uredbi (ES) št. 817/2004 (21).

Odobritev NRP/PRP za obdobje 2000–2006 s strani Komisije

| 32. | V letih 2000 in 2001 je Komisija izvedla analize NRP/PRP, ki so jih predložile države članice za obdobje 2000–2006. Toda analiza je vsebovala le omejene možnosti zagotavljanja, da je predlagane kmetijske okoljske podukrepe mogoče uspešno in učinkovito preveriti. |
| --- | --- |

32.

V letih 2000 in 2001 je Komisija izvedla analize NRP/PRP, ki so jih predložile države članice za obdobje 2000–2006. Toda analiza je vsebovala le omejene možnosti zagotavljanja, da je predlagane kmetijske okoljske podukrepe mogoče uspešno in učinkovito preveriti.

| 33. | Notranja ocena tveganja iz leta 2004 je potrdila, da so bili NRP/PRP odobreni, ne da bi se preverilo, ali je ukrepe mogoče nadzorovati, do česar je prišlo, ker je na papirju težko oceniti, ali je mogoče nadzorovati vse podukrepe in dejavnosti, predstavljene v 68 NRP/PRP. Sprejela je zaključek, da je njeno vlogo pri ocenjevanju nadzora treba v prihodnosti ponovno preučiti. |
| --- | --- |

33.

Notranja ocena tveganja iz leta 2004 je potrdila, da so bili NRP/PRP odobreni, ne da bi se preverilo, ali je ukrepe mogoče nadzorovati, do česar je prišlo, ker je na papirju težko oceniti, ali je mogoče nadzorovati vse podukrepe in dejavnosti, predstavljene v 68 NRP/PRP. Sprejela je zaključek, da je njeno vlogo pri ocenjevanju nadzora treba v prihodnosti ponovno preučiti.

| 34. | Enota v Komisijinem Generalnem direktoratu za kmetijstvo, odgovorna za preverjanje odhodkov za razvoj podeželja, je trdila, da se takšna analiza možnosti nadzora ni izvedla zato, ker menijo, da zaradi deljenega upravljanja ni obvezna (22). |
| --- | --- |

34.

Enota v Komisijinem Generalnem direktoratu za kmetijstvo, odgovorna za preverjanje odhodkov za razvoj podeželja, je trdila, da se takšna analiza možnosti nadzora ni izvedla zato, ker menijo, da zaradi deljenega upravljanja ni obvezna (22).

| 35. | Da bi izpolnila svoje odgovornosti, bi morala Komisija pri sprejemanju NRP/PRP oceniti preverljivost podukrepov. Če Komisija tega ne stori, nima zagotovila, da lahko države članice pravilno upravljajo shemo in zagotovijo, da prejemniki kompenzacijskih kmetijskih okoljskih plačil kmetujejo v skladu z obveznostmi, ki so jih sprejeli. Takšna ocena bi tudi opredelila podukrepe, pri katerih glede nadzora obstaja veliko tveganje. |
| --- | --- |

35.

Da bi izpolnila svoje odgovornosti, bi morala Komisija pri sprejemanju NRP/PRP oceniti preverljivost podukrepov. Če Komisija tega ne stori, nima zagotovila, da lahko države članice pravilno upravljajo shemo in zagotovijo, da prejemniki kompenzacijskih kmetijskih okoljskih plačil kmetujejo v skladu z obveznostmi, ki so jih sprejeli. Takšna ocena bi tudi opredelila podukrepe, pri katerih glede nadzora obstaja veliko tveganje.

Preverjanje delovanja kontrolnih sistemov

| 36. | Sodišče je analiziralo tudi, ali je Komisija preverila pravilnost delovanja kontrolnih sistemov za obdobje 2000–2006 (Uredba (ES) št. 1257/1999), zlasti upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem. |
| --- | --- |

36.

Sodišče je analiziralo tudi, ali je Komisija preverila pravilnost delovanja kontrolnih sistemov za obdobje 2000–2006 (Uredba (ES) št. 1257/1999), zlasti upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem.

| 37. | Komisija je v obdobju med septembrom 2000 in junijem 2001 izvedla niz preverjanj v dvanajstih državah članicah, da bi zagotovila, da so uvedeni sistemi za pravilno izvajanje in kontrolo odhodkov za razvoj podeželja v obdobju 2000–2006 („preventivne“ poizvedbe). Komisija je pripravila sintezo rezultatov teh preverjanj, kar je privedlo do sprememb v njenih smernicah za države članice (23). |
| --- | --- |

37.

Komisija je v obdobju med septembrom 2000 in junijem 2001 izvedla niz preverjanj v dvanajstih državah članicah, da bi zagotovila, da so uvedeni sistemi za pravilno izvajanje in kontrolo odhodkov za razvoj podeželja v obdobju 2000–2006 („preventivne“ poizvedbe). Komisija je pripravila sintezo rezultatov teh preverjanj, kar je privedlo do sprememb v njenih smernicah za države članice (23).

| 38. | Preverjanja niso zajela le kmetijskega okoljskega ukrepa, temveč vse ukrepe za razvoj podeželja, vendar se z njimi ni preverilo odhodkov ali dejanskega delovanja sistemov, saj se takšni odhodki v času preverjanja še niso začeli. |
| --- | --- |

38.

Preverjanja niso zajela le kmetijskega okoljskega ukrepa, temveč vse ukrepe za razvoj podeželja, vendar se z njimi ni preverilo odhodkov ali dejanskega delovanja sistemov, saj se takšni odhodki v času preverjanja še niso začeli.

| 39. | Oddelek za potrditev obračunov, pristojen za razvoj podeželja, je medtem izvedel preverjanje plačil območjem z omejenimi možnostmi po vsej Skupnosti, vendar do začetka leta 2005 ni preveril sistemov za kmetijski okoljski ukrep, čeprav ta predstavlja največji sestavni del odhodkov za razvoj podeželja in se šteje za zelo tveganega (glej odstavek 30 zgoraj) (24). |
| --- | --- |

39.

Oddelek za potrditev obračunov, pristojen za razvoj podeželja, je medtem izvedel preverjanje plačil območjem z omejenimi možnostmi po vsej Skupnosti, vendar do začetka leta 2005 ni preveril sistemov za kmetijski okoljski ukrep, čeprav ta predstavlja največji sestavni del odhodkov za razvoj podeželja in se šteje za zelo tveganega (glej odstavek 30 zgoraj) (24).

Kontrola ekološkega kmetovanja

| 40. | Prehod na ekološko kmetovanje, ki je eden od najpomembnejših kmetijskih okoljskih podukrepov, je glede kontrolnih sistemov zelo specifičen (25). Za pridobitev kmetijske okoljske pomoči je treba izpolnjevati določeno število pogojev. Spoštovanja teh pogojev v večini držav članic ne preverjajo običajni kmetijski okoljski inšpektorji, temveč organi, specializirani za opravljanje pregledov (tretje osebe). |
| --- | --- |

40.

Prehod na ekološko kmetovanje, ki je eden od najpomembnejših kmetijskih okoljskih podukrepov, je glede kontrolnih sistemov zelo specifičen (25). Za pridobitev kmetijske okoljske pomoči je treba izpolnjevati določeno število pogojev. Spoštovanja teh pogojev v večini držav članic ne preverjajo običajni kmetijski okoljski inšpektorji, temveč organi, specializirani za opravljanje pregledov (tretje osebe).

Sistem normativne kontrole pri ekološkem kmetovanju

| 41. | Kmetje, ki prejemajo pomoč iz podukrepa „ekološko kmetovanje“, morajo upoštevati podrobna pravila o načinih ekološke proizvodnje, ki jih določa posebna uredba Sveta (26). Ekološko kmetovanje ima dve posebni značilnosti, po katerih se razlikuje od drugih kmetijskih okoljskih podukrepov. Prva je minimalni standard za označevanje izdelkov kot „ekoloških“, ki velja za celotno Skupnost, druga pa je zahteva, da odobreni organ, ki opravlja preglede, letno za vsakega pridelovalca potrdi, da upošteva pravila in standarde. |
| --- | --- |

41.

Kmetje, ki prejemajo pomoč iz podukrepa „ekološko kmetovanje“, morajo upoštevati podrobna pravila o načinih ekološke proizvodnje, ki jih določa posebna uredba Sveta (26). Ekološko kmetovanje ima dve posebni značilnosti, po katerih se razlikuje od drugih kmetijskih okoljskih podukrepov. Prva je minimalni standard za označevanje izdelkov kot „ekoloških“, ki velja za celotno Skupnost, druga pa je zahteva, da odobreni organ, ki opravlja preglede, letno za vsakega pridelovalca potrdi, da upošteva pravila in standarde.

| 42. | Kot zagotovilo, da upravičenec za kmetijski okoljski podukrep dejansko upošteva pravila ekološke proizvodnje, se države članice zanašajo na sistem pregledov, ki je vzpostavljen posebej za ekološko kmetovanje. Ta sistem zahteva, da se vsaj enkrat letno izvede pregled vsakega subjekta, ki izvaja ekološko pridelavo in želi proizvode tržiti kot ekološke. To izvede državni organ pregleda ali (kot je pogosteje in velja za 12 od 15 držav članic) odobren zasebni organ, ki opravlja preglede in ki mora izpolnjevati zahteve, določene z mednarodnim standardom EN 45011 za organe, ki izvajajo sisteme certificiranja izdelkov (27). Kmetje lahko sami izberejo, kateri organ pregleda izvede pregled. |
| --- | --- |

42.

Kot zagotovilo, da upravičenec za kmetijski okoljski podukrep dejansko upošteva pravila ekološke proizvodnje, se države članice zanašajo na sistem pregledov, ki je vzpostavljen posebej za ekološko kmetovanje. Ta sistem zahteva, da se vsaj enkrat letno izvede pregled vsakega subjekta, ki izvaja ekološko pridelavo in želi proizvode tržiti kot ekološke. To izvede državni organ pregleda ali (kot je pogosteje in velja za 12 od 15 držav članic) odobren zasebni organ, ki opravlja preglede in ki mora izpolnjevati zahteve, določene z mednarodnim standardom EN 45011 za organe, ki izvajajo sisteme certificiranja izdelkov (27). Kmetje lahko sami izberejo, kateri organ pregleda izvede pregled.

| 43. | Države članice so dolžne izvajati nadzor sistema pregledov (28). Določiti morajo organ, ki je odgovoren za odobritev in nadzor zasebnih organov, ki opravljajo preglede (pristojni organ). Ko je organ, ki opravlja preglede, odobren, pristojni organ zagotovi, da ta odobreni organ preglede izvaja nepristransko in preveri učinkovitost njegovih pregledov (29). |
| --- | --- |

43.

Države članice so dolžne izvajati nadzor sistema pregledov (28). Določiti morajo organ, ki je odgovoren za odobritev in nadzor zasebnih organov, ki opravljajo preglede (pristojni organ). Ko je organ, ki opravlja preglede, odobren, pristojni organ zagotovi, da ta odobreni organ preglede izvaja nepristransko in preveri učinkovitost njegovih pregledov (29).

| 44. | Države članice so dolžne vsako leto (pred 1. julijem) obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih v prejšnjem letu sprejele za izvajanje uredbe o ekološki pridelavi, in (še zlasti) posredovati poročilo o nadzoru nad zasebnimi organi, ki opravljajo preglede (30). Komisija je junija 2004 objavila akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, ki navaja, da „je veljavni sistem inšpekcij v večini primerov zelo učinkovit“ (31). |
| --- | --- |

44.

Države članice so dolžne vsako leto (pred 1. julijem) obvestiti Komisijo o ukrepih, ki so jih v prejšnjem letu sprejele za izvajanje uredbe o ekološki pridelavi, in (še zlasti) posredovati poročilo o nadzoru nad zasebnimi organi, ki opravljajo preglede (30). Komisija je junija 2004 objavila akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, ki navaja, da „je veljavni sistem inšpekcij v večini primerov zelo učinkovit“ (31).

Izvajanje kontrolnega sistema za ekološko kmetovanje

| 45. | Ker se večina držav članic pri izvajanju preverjanj na kraju samem v zvezi s kmetijskim okoljskim podukrepom prehoda k ekološkemu kmetovanju, ki morajo zajeti vsaj 5 %, zanaša na kontrolni sistem za ekološko kmetovanje, se je Sodišče namenilo ugotoviti, ali ta sistem deluje tako, kot je treba. |
| --- | --- |

45.

Ker se večina držav članic pri izvajanju preverjanj na kraju samem v zvezi s kmetijskim okoljskim podukrepom prehoda k ekološkemu kmetovanju, ki morajo zajeti vsaj 5 %, zanaša na kontrolni sistem za ekološko kmetovanje, se je Sodišče namenilo ugotoviti, ali ta sistem deluje tako, kot je treba.

Letna poročila o izvajanju

| 46. | Letna poročila o izvajanju naj bi določila nadzor, katerega ključna vidika sta zahteva, da se zagotovi nepristranskost pregledov s strani organa, ki te preglede izvaja, in preverjanje učinkovitosti teh pregledov. |
| --- | --- |

46.

Letna poročila o izvajanju naj bi določila nadzor, katerega ključna vidika sta zahteva, da se zagotovi nepristranskost pregledov s strani organa, ki te preglede izvaja, in preverjanje učinkovitosti teh pregledov.

| 47. | Sodišče je ugotovilo, da:






  (a) | teh nadzornih poročil ne pošiljajo vse države članice. Avstrija na primer ni poslala nobenega poročila. Ob koncu revizije (novembra 2004) ni bilo poslanih 15 od 48 poročil, ki bi jih v obdobju 2000–2003 moralo poslati dvanajst držav članic, ki so dolžne oddajati takšna poročila. Medtem so bila prejeta manjkajoča poročila za Avstrijo, Francijo, Irsko, Portugalsko, Španijo in Združeno kraljestvo (podrobnosti so navedene v tabeli); |
| --- | --- | --- |

47.

Sodišče je ugotovilo, da:

(a)

teh nadzornih poročil ne pošiljajo vse države članice. Avstrija na primer ni poslala nobenega poročila. Ob koncu revizije (novembra 2004) ni bilo poslanih 15 od 48 poročil, ki bi jih v obdobju 2000–2003 moralo poslati dvanajst držav članic, ki so dolžne oddajati takšna poročila. Medtem so bila prejeta manjkajoča poročila za Avstrijo, Francijo, Irsko, Portugalsko, Španijo in Združeno kraljestvo (podrobnosti so navedene v tabeli);

| (b) | so poročila sestavljena iz tabele s številom obiskov, ki so jih izvedli razni zasebni organi, ki izvajajo preglede, s številom vzorcev za analizo ter številom odkritih nepravilnosti in naloženih kazni. Ne vsebujejo sklepa o delovanju sistema. Navodila Komisije državam članicam o pripravi teh poročil so zahtevala standardizirano tabelo in navedla, da je z izpolnjenjem te tabele zadoščeno zahtevi po poročilu, kot to navaja odstavek 46 (32); |
| --- | --- |

(b)

so poročila sestavljena iz tabele s številom obiskov, ki so jih izvedli razni zasebni organi, ki izvajajo preglede, s številom vzorcev za analizo ter številom odkritih nepravilnosti in naloženih kazni. Ne vsebujejo sklepa o delovanju sistema. Navodila Komisije državam članicam o pripravi teh poročil so zahtevala standardizirano tabelo in navedla, da je z izpolnjenjem te tabele zadoščeno zahtevi po poročilu, kot to navaja odstavek 46 (32);

| (c) | Komisija poročila uporablja le v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

(c)

Komisija poročila uporablja le v omejenem obsegu;

| (d) | kakovost ni vedno zadovoljiva in da poročila vsebujejo napake in nedoslednosti. Navodila Komisije navajajo, da „so bila poročila, ki jih je doslej prejela Komisija, zelo mešana, zato si je Komisija težko ustvarila splošen pregled izvajanja“. Ta položaj se do revizije, ki jo je opravilo Sodišče, ni spremenil; |
| --- | --- |

(d)

kakovost ni vedno zadovoljiva in da poročila vsebujejo napake in nedoslednosti. Navodila Komisije navajajo, da „so bila poročila, ki jih je doslej prejela Komisija, zelo mešana, zato si je Komisija težko ustvarila splošen pregled izvajanja“. Ta položaj se do revizije, ki jo je opravilo Sodišče, ni spremenil;

| (e) | poleg tega ni jasnih smernic za pristojne organe v zvezi s tem, kako je treba izvajati nadzor sistemov pregledov. |
| --- | --- |

(e)

poleg tega ni jasnih smernic za pristojne organe v zvezi s tem, kako je treba izvajati nadzor sistemov pregledov.

Tabela

Predložitev nadzornih poročil v letih 2000–2003, položaj kot ob zaključku revizije s strani Sodišča: november 2004

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | | | | |
| Belgija | | | | |
| Danska | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Finska | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Francija | | | | |
| Nemčija | | | | |
| Grčija | | | | |
| Irska | | | | |
| Italija | | | | |
| Luksemburg | | | | |
| Nizozemska | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Portugalska | | | | |
| Španija | n/a | * | | |
| Švedska | | | * | |
| Združeno kraljestvo | | | | |
| | = | nadzorno poročilo poslano |
| | = | nadzorno poročilo ni poslano |
| * | = | poslano deloma |
| n/a | = | ni mogoče uporabiti, ker nadzor ni obvezen, če preglede izvaja organ oblasti |

2000

2001

2002

2003

Avstrija

Image

Image

Image

Image

Belgija

Image

Image

Image

Image

Danska

n/a

n/a

n/a

n/a

Finska

n/a

n/a

n/a

n/a

Francija

Image

Image

Image

Image

Nemčija

Image

Image

Image

Image

Grčija

Image

Image

Image

Image

Irska

Image

Image

Image

Image

Italija

Image

Image

Image

Image

Luksemburg

Image

Image

Image

Image

Nizozemska

n/a

n/a

n/a

n/a

Portugalska

Image

Image

Image

Image

Španija

n/a

Image

Image

Image

Švedska

Image

Image

Image

Image

Združeno kraljestvo

Image

Image

Image

Image

Image

=

nadzorno poročilo poslano

Image

=

nadzorno poročilo ni poslano

*

=

poslano deloma

n/a

=

ni mogoče uporabiti, ker nadzor ni obvezen, če preglede izvaja organ oblasti

Opomba: manjkajoča poročila za Avstrijo, Francijo, Irsko, Portugalsko, Španijo in Združeno kraljestvo so bila prejeta do junija 2005.

Vir: Komisija.

| 48. | Dodatna zahteva je, da vsako leto do 31. marca države članice Komisijo obvestijo o seznamu organov, ki opravljajo preglede, odobrenih 31. decembra predhodnega leta, njihovi pravni in upravni organizaciji, njihovem standardnem inšpekcijskem postopku in njihovih ureditvah sankcij (...) (33). Čeprav države članice sporočijo seznam organov, ki opravljajo preglede, vse ne pošiljajo podrobnosti o njihovem standardnem postopku pregledov vsako leto. |
| --- | --- |

48.

Dodatna zahteva je, da vsako leto do 31. marca države članice Komisijo obvestijo o seznamu organov, ki opravljajo preglede, odobrenih 31. decembra predhodnega leta, njihovi pravni in upravni organizaciji, njihovem standardnem inšpekcijskem postopku in njihovih ureditvah sankcij (...) (33). Čeprav države članice sporočijo seznam organov, ki opravljajo preglede, vse ne pošiljajo podrobnosti o njihovem standardnem postopku pregledov vsako leto.

| 49. | Sodišče ugotavlja, da ta poročila, četudi bi bila popolna in natančna, ne bi zagotavljala nepristranskosti in učinkovitosti izvedenih pregledov. |
| --- | --- |

49.

Sodišče ugotavlja, da ta poročila, četudi bi bila popolna in natančna, ne bi zagotavljala nepristranskosti in učinkovitosti izvedenih pregledov.

Preverjanja s strani Komisije za zagotavljanje dobrega delovanja sistema

| 50. | Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO) je pristojen za varnost živil in v tem kontekstu je Urad za prehrano in veterinarstvo, ki je del GD SANCO, med letoma 1998 in 2001 obiskal sedem držav članic (34). Eden od ciljev teh obiskov je bil preveriti, ali nadzorni sistem in sistem pregledov za ekološko kmetovanje pravilno delujeta. |
| --- | --- |

50.

Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO) je pristojen za varnost živil in v tem kontekstu je Urad za prehrano in veterinarstvo, ki je del GD SANCO, med letoma 1998 in 2001 obiskal sedem držav članic (34). Eden od ciljev teh obiskov je bil preveriti, ali nadzorni sistem in sistem pregledov za ekološko kmetovanje pravilno delujeta.

| 51. | Sodišče je ugotovilo, da v Komisiji ni soglasja glede vprašanja, ali je preverjanje ekološkega kmetovanja prednostno. Medtem ko je Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja GD AGRI poudarjal koristnost obiskov s strani GD SANCO, je GD SANCO izjavil, da preverjanja ekološkega kmetovanja niso prednostna. Od zadnjega obiska, ki je bil opravljen v letu 2001, ni bilo nadaljnjih obiskov ali ocenjevanj sistemov. Komisija torej ni zagotovila, da bi ključni kontrolni mehanizem nadzora sistema pregledov deloval zadovoljivo. |
| --- | --- |

51.

Sodišče je ugotovilo, da v Komisiji ni soglasja glede vprašanja, ali je preverjanje ekološkega kmetovanja prednostno. Medtem ko je Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja GD AGRI poudarjal koristnost obiskov s strani GD SANCO, je GD SANCO izjavil, da preverjanja ekološkega kmetovanja niso prednostna. Od zadnjega obiska, ki je bil opravljen v letu 2001, ni bilo nadaljnjih obiskov ali ocenjevanj sistemov. Komisija torej ni zagotovila, da bi ključni kontrolni mehanizem nadzora sistema pregledov deloval zadovoljivo.

Nadaljnje ukrepanje na podlagi poročil GD SANCO

| 52. | Ob sedmih obiskih, ki jih je GD SANCO opravil v državah članicah, so se pri nadzoru sistemov pregledov pokazale znatne slabosti, katerih posledica so bila priporočila državam članicam in zadevnim službam Komisije. |
| --- | --- |

52.

Ob sedmih obiskih, ki jih je GD SANCO opravil v državah članicah, so se pri nadzoru sistemov pregledov pokazale znatne slabosti, katerih posledica so bila priporočila državam članicam in zadevnim službam Komisije.

| 53. | GD SANCO je zahteval, naj vse države članice oddajo akcijski načrt, ki bi opredelil, kako država članica namerava ukrepati glede teh ugotovitev. To je upoštevala samo Avstrija. Drugih šest držav je predložilo pripombe o nanje naslovljenih osnutkih poročil. GD SANCO je nadaljnje ukrepanje sklenil tako, da je GD AGRI prosil, naj „poskrbi za nadaljnje ukrepe v zvezi z odprtimi vprašanji“. |
| --- | --- |

53.

GD SANCO je zahteval, naj vse države članice oddajo akcijski načrt, ki bi opredelil, kako država članica namerava ukrepati glede teh ugotovitev. To je upoštevala samo Avstrija. Drugih šest držav je predložilo pripombe o nanje naslovljenih osnutkih poročil. GD SANCO je nadaljnje ukrepanje sklenil tako, da je GD AGRI prosil, naj „poskrbi za nadaljnje ukrepe v zvezi z odprtimi vprašanji“.

| 54. | Sodišče je preučilo vseh sedem poročil GD SANCO, delo, na katerem poročila temeljijo, in nadaljnje ukrepanje, ki ga je do tedaj izvajal GD AGRI. GD AGRI je pripravil povzetek nadaljnjega ukrepanja za vsako od sedmih držav članic, ki jih je obiskal GD SANCO. V njem so navedena priporočila GD SANCO in nadaljnji potek dogodkov. Sodišče je ugotovilo, da nadaljnje ukrepanje glede znatnih slabosti, ki jih je odkril GD SANCO, ni bilo zadostno (glej primere v okviru 2). Zato sklepa, da ima Komisija omejena zagotovila o pravilnem delovanju nadzora in sistema pregledov v državah članicah.

  Okvir 2Ekološko kmetovanje: Ugotovitve, ki izhajajo iz pregledov GD SANCO v državah članicah in nadaljnje ukrepanjeAvstrija: GD SANCO in GD AGRI menita, da so vprašanja rešena, ker akcijski načrt Avstrije obravnava vsa odprta vprašanja. Vendar Komisija ni z ničimer skušala zagotoviti, da je akcijski načrt vzpostavljen in da predstavlja zadovoljiv odgovor na kritiko v poročilu GD SANCO:





  — | pristojni organ ni izvedel tehnične ocene dela organov, ki opravljajo preglede, |
| --- | --- | --- |

54.

Sodišče je preučilo vseh sedem poročil GD SANCO, delo, na katerem poročila temeljijo, in nadaljnje ukrepanje, ki ga je do tedaj izvajal GD AGRI. GD AGRI je pripravil povzetek nadaljnjega ukrepanja za vsako od sedmih držav članic, ki jih je obiskal GD SANCO. V njem so navedena priporočila GD SANCO in nadaljnji potek dogodkov. Sodišče je ugotovilo, da nadaljnje ukrepanje glede znatnih slabosti, ki jih je odkril GD SANCO, ni bilo zadostno (glej primere v okviru 2). Zato sklepa, da ima Komisija omejena zagotovila o pravilnem delovanju nadzora in sistema pregledov v državah članicah.

Okvir 2Ekološko kmetovanje: Ugotovitve, ki izhajajo iz pregledov GD SANCO v državah članicah in nadaljnje ukrepanjeAvstrija: GD SANCO in GD AGRI menita, da so vprašanja rešena, ker akcijski načrt Avstrije obravnava vsa odprta vprašanja. Vendar Komisija ni z ničimer skušala zagotoviti, da je akcijski načrt vzpostavljen in da predstavlja zadovoljiv odgovor na kritiko v poročilu GD SANCO:





  —

pristojni organ ni izvedel tehnične ocene dela organov, ki opravljajo preglede,

| — | opravljeno delo ni evidentirano, |
| --- | --- |

—

opravljeno delo ni evidentirano,

| — | ni se spremljalo dela inšpektorjev na kraju samem, |
| --- | --- |

—

ni se spremljalo dela inšpektorjev na kraju samem,

| — | z inšpektorji so bili opravljeni le pogovori, |
| --- | --- |

—

z inšpektorji so bili opravljeni le pogovori,

| — | splošno zaupanje pristojnega organa v uspešnost organov, ki izvajajo preglede, pri zagotavljanju, da subjekti spoštujejo pravila ekološke pridelave. |
| --- | --- |

—

splošno zaupanje pristojnega organa v uspešnost organov, ki izvajajo preglede, pri zagotavljanju, da subjekti spoštujejo pravila ekološke pridelave.

| — | ni vzpostavljen sistem „ocenjevanja, ali sistemi pregledov v avtonomnih skupnostih delujejo zadovoljivo“, |
| --- | --- |

—

ni vzpostavljen sistem „ocenjevanja, ali sistemi pregledov v avtonomnih skupnostih delujejo zadovoljivo“,

| — | ali je bil edini odobreni organ, ki opravlja preglede, nadzorovan in ali je ta organ izpolnjeval obvezne mednarodne standarde za organe, ki opravljajo preglede, |
| --- | --- |

—

ali je bil edini odobreni organ, ki opravlja preglede, nadzorovan in ali je ta organ izpolnjeval obvezne mednarodne standarde za organe, ki opravljajo preglede,

| — | niso bili vsi subjekti vsako leto predmet pregleda, in |
| --- | --- |

—

niso bili vsi subjekti vsako leto predmet pregleda, in

| — | kakovost poročil o pregledu je nihala. |
| --- | --- |

—

kakovost poročil o pregledu je nihala.

UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

Preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov v petih državah članicah

| 55. | Revizija v državah članicah je zajela tako upravna preverjanja kot preverjanja na kraju samem, pri čemer se je osredotočila na slednja, ker je ta raven pri zagotavljanju upravičenosti ključnega pomena. Sodišče je izbralo najširši možni razpon podukrepov in revizorji so med preverjanji spremljali nacionalne/regionalne pregledovalce. Preverjanja so vsebovala tudi preverjanje upoštevanja dobre kmetijske prakse. |
| --- | --- |

55.

Revizija v državah članicah je zajela tako upravna preverjanja kot preverjanja na kraju samem, pri čemer se je osredotočila na slednja, ker je ta raven pri zagotavljanju upravičenosti ključnega pomena. Sodišče je izbralo najširši možni razpon podukrepov in revizorji so med preverjanji spremljali nacionalne/regionalne pregledovalce. Preverjanja so vsebovala tudi preverjanje upoštevanja dobre kmetijske prakse.

Upravna preverjanja

| 56. | V petih državah članicah, ki so bile predmet revizije Sodišča, so upravna preverjanja običajno dobro izvedena in navzkrižna preverjanja z IAKS pomagajo pri zagotavljanju, da sta prijavljena površina in število živali točna (35). |
| --- | --- |

56.

V petih državah članicah, ki so bile predmet revizije Sodišča, so upravna preverjanja običajno dobro izvedena in navzkrižna preverjanja z IAKS pomagajo pri zagotavljanju, da sta prijavljena površina in število živali točna (35).

| 57. | V Luksemburgu osnovni kmetijski okoljski podukrep zahteva, da kmetijska okoljska zaveza vključuje 100 % kmetijskega gospodarstva (36). Zaradi te zahteve so upravna preverjanja lažja, saj se pomoč izplačuje za vse površine v zbirni vlogi IAKS. Kmet potrdi, da je pri izpolnjevanju obrazca za prijavo zemljišč, ki je del letne vloge, spoštoval pogoje in izvedejo se enaka navzkrižna preverjanja kot pri prvem stebru. |
| --- | --- |

57.

V Luksemburgu osnovni kmetijski okoljski podukrep zahteva, da kmetijska okoljska zaveza vključuje 100 % kmetijskega gospodarstva (36). Zaradi te zahteve so upravna preverjanja lažja, saj se pomoč izplačuje za vse površine v zbirni vlogi IAKS. Kmet potrdi, da je pri izpolnjevanju obrazca za prijavo zemljišč, ki je del letne vloge, spoštoval pogoje in izvedejo se enaka navzkrižna preverjanja kot pri prvem stebru.

| 58. | Kot v drugih državah upravičencu tudi v Franciji kmetijske okoljske zaveze ni treba sprejeti za celotno kmetijo, vključena zemljišča pa se lahko iz leta v leto spreminjajo. Upravičenec mora zemljišča, za katera je bila za določeno leto sprejeta obveza, označiti tako, da jih prijavi v obrazcu za prijavo zemljišč IAKS. Vendar lahko v ta namen izbira samo med dvema šiframa, čeprav je možnih podukrepov več kot sto. V primeru zemljišč, ki bi bila lahko del zaveze v okviru več podukrepov, je pogosto nemogoče ugotoviti, v okviru katerega podukrepa (podukrepov) je bila zaveza sprejeta. |
| --- | --- |

58.

Kot v drugih državah upravičencu tudi v Franciji kmetijske okoljske zaveze ni treba sprejeti za celotno kmetijo, vključena zemljišča pa se lahko iz leta v leto spreminjajo. Upravičenec mora zemljišča, za katera je bila za določeno leto sprejeta obveza, označiti tako, da jih prijavi v obrazcu za prijavo zemljišč IAKS. Vendar lahko v ta namen izbira samo med dvema šiframa, čeprav je možnih podukrepov več kot sto. V primeru zemljišč, ki bi bila lahko del zaveze v okviru več podukrepov, je pogosto nemogoče ugotoviti, v okviru katerega podukrepa (podukrepov) je bila zaveza sprejeta.

| 59. | Zaradi teh postopkov pri preverjanju informacij v letni vlogi in zavezah, ki jih je podpisal upravičenec, ni mogoče uporabiti avtomatiziranih preverjanj doslednosti. Zato imajo upravna preverjanja le omejeno vrednost. |
| --- | --- |

59.

Zaradi teh postopkov pri preverjanju informacij v letni vlogi in zavezah, ki jih je podpisal upravičenec, ni mogoče uporabiti avtomatiziranih preverjanj doslednosti. Zato imajo upravna preverjanja le omejeno vrednost.

Preverjanja na kraju samem

Posebnosti kmetijskega okolja

| 60. | Po veljavnih pravilih za prvi steber skupne kmetijske politike se je pri preverjanju, ali zahtevek za pomoč odraža resnično stanje, tj. preverjanju površine zemljišč (kolikšen delež zemljišča je v rabi), mogoče v veliki meri zanesti na daljinsko odkrivanje. Daljinsko odkrivanje pri preverjanju upoštevanja okoljskih zavez (kateri načini kmetovanja se uporabljajo) v večini primerov ni uspešno, zato je treba izvesti fizični pregled na kraju samem. Zaradi tega je preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov bolj delovno intenzivno in posledično dražje kot preverjanje druge kmetijske pomoči. |
| --- | --- |

60.

Po veljavnih pravilih za prvi steber skupne kmetijske politike se je pri preverjanju, ali zahtevek za pomoč odraža resnično stanje, tj. preverjanju površine zemljišč (kolikšen delež zemljišča je v rabi), mogoče v veliki meri zanesti na daljinsko odkrivanje. Daljinsko odkrivanje pri preverjanju upoštevanja okoljskih zavez (kateri načini kmetovanja se uporabljajo) v večini primerov ni uspešno, zato je treba izvesti fizični pregled na kraju samem. Zaradi tega je preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov bolj delovno intenzivno in posledično dražje kot preverjanje druge kmetijske pomoči.

| 61. | Tehnična narava mnogih kmetijskih okoljskih podukrepov od pregledovalcev zahteva strokovno znanje. Vsem obiskanim državam članicam je na primer skupna kategorija podukrepa, ki omejuje vnose, kakršni so gnojila in pesticidi. Ocenjevanje upoštevanja teh zavez je težje, kot je preverjanje, ali na zemljišču raste določena kultura. Tudi zagotavljanje spoštovanja dobre kmetijske prakse zahteva strokovno znanje. |
| --- | --- |

61.

Tehnična narava mnogih kmetijskih okoljskih podukrepov od pregledovalcev zahteva strokovno znanje. Vsem obiskanim državam članicam je na primer skupna kategorija podukrepa, ki omejuje vnose, kakršni so gnojila in pesticidi. Ocenjevanje upoštevanja teh zavez je težje, kot je preverjanje, ali na zemljišču raste določena kultura. Tudi zagotavljanje spoštovanja dobre kmetijske prakse zahteva strokovno znanje.

Preverjanje spoštovanja običajne dobre kmetijske prakse

| 62. | Spoštovanje opredeljenih pravil dobre kmetijske prakse na celotnem kmetijskem gospodarstvu upravičenca je predpogoj za prejemanje plačil kmetijske okoljske podpore. Takšna pravila so bila uvedena v NRP/PRP za obdobje 2000–2006. NRP/PRP morajo vsebovati preverljive standarde, ki zajemajo spoštovanje splošnih obveznih okoljskih zahtev (37). |
| --- | --- |

62.

Spoštovanje opredeljenih pravil dobre kmetijske prakse na celotnem kmetijskem gospodarstvu upravičenca je predpogoj za prejemanje plačil kmetijske okoljske podpore. Takšna pravila so bila uvedena v NRP/PRP za obdobje 2000–2006. NRP/PRP morajo vsebovati preverljive standarde, ki zajemajo spoštovanje splošnih obveznih okoljskih zahtev (37).

| 63. | Zahteva po preverjanju dobre kmetijske prakse je zelo zahtevna za pregledovalce kmetijskega okoljskega ukrepa, ki običajno niso izvedenci za varstvo rastlin ali gnojenje. Smernice Komisije o tem vprašanju države članice pozivajo, naj „na programski ravni opredelijo smiselno število osnovnih postopkov, ki se preverijo na kraju samem“ (38). |
| --- | --- |

63.

Zahteva po preverjanju dobre kmetijske prakse je zelo zahtevna za pregledovalce kmetijskega okoljskega ukrepa, ki običajno niso izvedenci za varstvo rastlin ali gnojenje. Smernice Komisije o tem vprašanju države članice pozivajo, naj „na programski ravni opredelijo smiselno število osnovnih postopkov, ki se preverijo na kraju samem“ (38).

| 64. | Osnovni postopki dobre kmetijske prakse, ki so bili izbrani za preverjanje na kraju samem 5 % deleža po vsej Nemčiji, se osredotočajo na vprašanja, ki jih ni težko preveriti. Študija, ki jo je izvedel nemški Zvezni kmetijski raziskovalni center (39) navaja, da se izbira kazalnikov dobre kmetijske prakse, ki se preverjajo v vseh nemških zveznih deželah, določi v skladu z usposobljenostjo inšpektorjev. Ker ti niso izvedenci za varstvo rastlin ali gnojenje, temveč so inšpektorji za neposredno pomoč, prvi steber, kazalniki „lahko zajemajo le vidike, ki jih laik zlahka preveri“. Razen tega morajo biti kazalniki takšni, da jih lahko inšpektor preveri v vsakem letnem času. Zato so postopki, ki so predmet preverjanja, povezani z določenimi dokumenti, kakršni so rezultati analiz prsti in hranilnih snovi, ki glede spoštovanja dobre kmetijske prakse dajejo le omejene dokaze. Enako je tudi v Luksemburgu. |
| --- | --- |

64.

Osnovni postopki dobre kmetijske prakse, ki so bili izbrani za preverjanje na kraju samem 5 % deleža po vsej Nemčiji, se osredotočajo na vprašanja, ki jih ni težko preveriti. Študija, ki jo je izvedel nemški Zvezni kmetijski raziskovalni center (39) navaja, da se izbira kazalnikov dobre kmetijske prakse, ki se preverjajo v vseh nemških zveznih deželah, določi v skladu z usposobljenostjo inšpektorjev. Ker ti niso izvedenci za varstvo rastlin ali gnojenje, temveč so inšpektorji za neposredno pomoč, prvi steber, kazalniki „lahko zajemajo le vidike, ki jih laik zlahka preveri“. Razen tega morajo biti kazalniki takšni, da jih lahko inšpektor preveri v vsakem letnem času. Zato so postopki, ki so predmet preverjanja, povezani z določenimi dokumenti, kakršni so rezultati analiz prsti in hranilnih snovi, ki glede spoštovanja dobre kmetijske prakse dajejo le omejene dokaze. Enako je tudi v Luksemburgu.

| 65. | Dober način preverjanja dobre kmetijske prakse je bil najden v Nemčiji, kjer se izvaja dodaten pregled podrobnejših vidikov dobre kmetijske prakse, ki ga strokovni organi opravljajo pri 1 % kmetov, o vseh kršitvah dobre kmetijske prakse pa se obvesti plačilno agencijo, nakar se, če je to ustrezno, naložijo ustrezne sankcije in zmanjšajo kmetijska okoljska plačila. |
| --- | --- |

65.

Dober način preverjanja dobre kmetijske prakse je bil najden v Nemčiji, kjer se izvaja dodaten pregled podrobnejših vidikov dobre kmetijske prakse, ki ga strokovni organi opravljajo pri 1 % kmetov, o vseh kršitvah dobre kmetijske prakse pa se obvesti plačilno agencijo, nakar se, če je to ustrezno, naložijo ustrezne sankcije in zmanjšajo kmetijska okoljska plačila.

| 66. | Poročilo nemškega Zveznega kmetijskega raziskovalnega centra ugotavlja, da preverjanja, ki jih izvajajo strokovni organi, pri izbiri obiskanih kmetij upoštevajo okoljsko usmerjeno oceno tveganja, ki temelji na verjetnosti kršitev (40). Ta specifična preverjanja odkrijejo več kršitev in močneje vplivajo na odpravljanje takšnega vedenja kot preverjanja v okviru deleža 5 %, ki se izberejo po merilih, kakršno je velikost plačila. |
| --- | --- |

66.

Poročilo nemškega Zveznega kmetijskega raziskovalnega centra ugotavlja, da preverjanja, ki jih izvajajo strokovni organi, pri izbiri obiskanih kmetij upoštevajo okoljsko usmerjeno oceno tveganja, ki temelji na verjetnosti kršitev (40). Ta specifična preverjanja odkrijejo več kršitev in močneje vplivajo na odpravljanje takšnega vedenja kot preverjanja v okviru deleža 5 %, ki se izberejo po merilih, kakršno je velikost plačila.

| 67. | Francoske oblasti so sestavile navodila na nacionalni ravni v zvezi s postopki, ki se uporabljajo pri izvajanju 5 % pregledov za preverjanje upoštevanja sedmih meril dobre kmetijske prakse, opredeljenih v nacionalnem načrtu razvoja podeželja. Komisija je ta navodila odobrila. Toda v resnici teh sedem meril in z njimi povezana preverjanja niso zahtevna. |
| --- | --- |

67.

Francoske oblasti so sestavile navodila na nacionalni ravni v zvezi s postopki, ki se uporabljajo pri izvajanju 5 % pregledov za preverjanje upoštevanja sedmih meril dobre kmetijske prakse, opredeljenih v nacionalnem načrtu razvoja podeželja. Komisija je ta navodila odobrila. Toda v resnici teh sedem meril in z njimi povezana preverjanja niso zahtevna.

| 68. | Na primer glede uporabe gnojil: pregledovalec potrdi, da je uporaba gnojil dokumentirana, vendar le, če je kmetija na občutljivem območju po direktivi o nitratih ali če je zaradi enega od kmetijskih okoljskih podukrepov treba voditi evidenco. Pregledovalec dobi izrecna navodila, naj ne preverja računov ali drugih dokumentov. Naslednji primer je povezan s preverjanjem gnojil iz nitratov: pregledovalec dobi enaka navodila, kot so opisana zgoraj, z enim samim dodatkom: „naj preveri, kolikor je mogoče in na podlagi evidenc, da se gnojila niso uporabljala v obdobju ‚tveganja’ (tj. ko je zemlja zamrznjena ali prepojena z vodo itd.)“. |
| --- | --- |

68.

Na primer glede uporabe gnojil: pregledovalec potrdi, da je uporaba gnojil dokumentirana, vendar le, če je kmetija na občutljivem območju po direktivi o nitratih ali če je zaradi enega od kmetijskih okoljskih podukrepov treba voditi evidenco. Pregledovalec dobi izrecna navodila, naj ne preverja računov ali drugih dokumentov. Naslednji primer je povezan s preverjanjem gnojil iz nitratov: pregledovalec dobi enaka navodila, kot so opisana zgoraj, z enim samim dodatkom: „naj preveri, kolikor je mogoče in na podlagi evidenc, da se gnojila niso uporabljala v obdobju ‚tveganja’ (tj. ko je zemlja zamrznjena ali prepojena z vodo itd.)“.

| 69. | Ugotovitve Sodišča kažejo, da so zaradi pogoste slabe opredeljenosti dobrih kmetijskih praks preverjanja v praksi omejena na nezahtevna, vendar zlahka preverljiva merila. Posledično je težko oceniti, do kakšne mere kmetijski okoljski podukrepi presežejo dobro kmetijsko prakso. Sodišče ponavlja svoje pripombe in priporočila o dobri kmetijski praksi iz posebnega poročila o podpori območjem z omejenimi možnostmi, še zlasti tista, ki opozarjajo, da upoštevanja ni mogoče zadovoljivo preveriti (41). Sodišče je navedlo, da bi morala Komisija zagotoviti, da države članice dobro kmetijsko prakso opredelijo jasno in tako, da je ni težko preveriti, če pa to ni mogoče, pa bi morala Komisija predlagati sistem podpore, ki bi temeljil na konceptu, ki ga je kontrolirati lažje kot dobro kmetijsko prakso. |
| --- | --- |

69.

Ugotovitve Sodišča kažejo, da so zaradi pogoste slabe opredeljenosti dobrih kmetijskih praks preverjanja v praksi omejena na nezahtevna, vendar zlahka preverljiva merila. Posledično je težko oceniti, do kakšne mere kmetijski okoljski podukrepi presežejo dobro kmetijsko prakso. Sodišče ponavlja svoje pripombe in priporočila o dobri kmetijski praksi iz posebnega poročila o podpori območjem z omejenimi možnostmi, še zlasti tista, ki opozarjajo, da upoštevanja ni mogoče zadovoljivo preveriti (41). Sodišče je navedlo, da bi morala Komisija zagotoviti, da države članice dobro kmetijsko prakso opredelijo jasno in tako, da je ni težko preveriti, če pa to ni mogoče, pa bi morala Komisija predlagati sistem podpore, ki bi temeljil na konceptu, ki ga je kontrolirati lažje kot dobro kmetijsko prakso.

Preverjanje podukrepov

Izbira pregledov na kraju samem

| 70. | V Franciji je postopek na splošno v skladu z obstoječimi pravili (42). Vendar nobeno tehnično kmetijsko okoljsko merilo ni bilo določeno za vključitev v analize tveganja. Smernice Komisije glede tega določajo, naj se za vsak ukrep upoštevajo specifična merila tveganosti (43). Razen tega bi morala biti preverjanja na kraju samem razporejena čez vse leto na osnovi analize tveganja, ki ga predstavlja vsak ukrep razvoja podeželja (44). |
| --- | --- |

70.

V Franciji je postopek na splošno v skladu z obstoječimi pravili (42). Vendar nobeno tehnično kmetijsko okoljsko merilo ni bilo določeno za vključitev v analize tveganja. Smernice Komisije glede tega določajo, naj se za vsak ukrep upoštevajo specifična merila tveganosti (43). Razen tega bi morala biti preverjanja na kraju samem razporejena čez vse leto na osnovi analize tveganja, ki ga predstavlja vsak ukrep razvoja podeželja (44).

| 71. | V Italiji ugotovitev preverjanj iz prejšnjih let ne uporabljajo pri analizi tveganja, podobno pa jih ne upoštevajo pri sestavljanju vzorca za naslednje leto (45). |
| --- | --- |

71.

V Italiji ugotovitev preverjanj iz prejšnjih let ne uporabljajo pri analizi tveganja, podobno pa jih ne upoštevajo pri sestavljanju vzorca za naslednje leto (45).

| 72. | V Luksemburgu analiza tveganja, oziroma postopek vzorčenja kot celota, temelji na neposredni pomoči iz prvega stebra, saj je kmetijski okoljski ukrep sestavni del istega upravnega sistema. Zato se za ta kmetijski okoljski ukrep ne izvaja posebna analiza tveganja. |
| --- | --- |

72.

V Luksemburgu analiza tveganja, oziroma postopek vzorčenja kot celota, temelji na neposredni pomoči iz prvega stebra, saj je kmetijski okoljski ukrep sestavni del istega upravnega sistema. Zato se za ta kmetijski okoljski ukrep ne izvaja posebna analiza tveganja.

| 73. | V Avstriji je izbira vzorca v skladu z Uredbo (ES) št. 2419/2001. Razen tega se ob upoštevanju zahteve po 5 % izvaja ločena izbira za podukrep zimskega in jesenskega sajenja, katerega obdobje zaveze je izven glavnega obdobja pregledov. Vzorčenje opravlja oddelek, ki ni odvisen od pregledovalcev na kraju samem. |
| --- | --- |

73.

V Avstriji je izbira vzorca v skladu z Uredbo (ES) št. 2419/2001. Razen tega se ob upoštevanju zahteve po 5 % izvaja ločena izbira za podukrep zimskega in jesenskega sajenja, katerega obdobje zaveze je izven glavnega obdobja pregledov. Vzorčenje opravlja oddelek, ki ni odvisen od pregledovalcev na kraju samem.

Časovna razporeditev preverjanj

| 74. | Smernice Komisije navajajo, naj se najboljši čas v letu za preverjanja na kraju samem določi tako, da so zajete najbolj reprezentativne zaveze in odgovornosti, ki izvirajo iz ukrepa, ki ga je treba preveriti, in da naj se preverjanja na kraju samem izvedejo v tem obdobju (46). To je v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 817/2004 (glej odstavek 25). |
| --- | --- |

74.

Smernice Komisije navajajo, naj se najboljši čas v letu za preverjanja na kraju samem določi tako, da so zajete najbolj reprezentativne zaveze in odgovornosti, ki izvirajo iz ukrepa, ki ga je treba preveriti, in da naj se preverjanja na kraju samem izvedejo v tem obdobju (46). To je v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 817/2004 (glej odstavek 25).

| 75. | V Luksemburgu se preverjanja na kraju samem izvajajo med junijem in avgustom, tj. v obdobju, ko poteka spravilo pridelka, v primeru krmnih površin pa do septembra. To obdobje je primerno, da se na kraju samem preverijo poljščine in krmne površine, ne pa nujno tudi za preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov ali dobre kmetijske prakse, za katere je treba določene pogoje izpolniti in preveriti izven tega obdobja (47). Optimalna obdobja za preverjanje različnih vrst kmetijskih okoljskih zavez niso bila določena. |
| --- | --- |

75.

V Luksemburgu se preverjanja na kraju samem izvajajo med junijem in avgustom, tj. v obdobju, ko poteka spravilo pridelka, v primeru krmnih površin pa do septembra. To obdobje je primerno, da se na kraju samem preverijo poljščine in krmne površine, ne pa nujno tudi za preverjanje kmetijskih okoljskih podukrepov ali dobre kmetijske prakse, za katere je treba določene pogoje izpolniti in preveriti izven tega obdobja (47). Optimalna obdobja za preverjanje različnih vrst kmetijskih okoljskih zavez niso bila določena.

| 76. | V Avstriji se preverjanja na splošno izvajajo v primernem času, toda podukrep „zaščita vinogradov pred erozijo“, za katerega obdobje zaveze traja od 1. novembra do 30. aprila, se preverja med 15. majem in koncem septembra. Tako se ukrep zaščite pred erozijo preverja izven obdobja zaveze. To priznavajo tudi avstrijske oblasti, ki so prevzele obveznost zaključevanja postopkov. |
| --- | --- |

76.

V Avstriji se preverjanja na splošno izvajajo v primernem času, toda podukrep „zaščita vinogradov pred erozijo“, za katerega obdobje zaveze traja od 1. novembra do 30. aprila, se preverja med 15. majem in koncem septembra. Tako se ukrep zaščite pred erozijo preverja izven obdobja zaveze. To priznavajo tudi avstrijske oblasti, ki so prevzele obveznost zaključevanja postopkov.

| 77. | V Baden-Württembergu je vzorec, ki se za namene kmetijskega okoljskega programa in drugih ukrepov razvoja podeželja, ki temeljijo na površini, preveri na kraju samem, razdeljen na štiri obdobja preverjanja, ki trajajo od maja do sredine decembra, tako da je mogoče preveriti razne zaveze, ki sodijo k podukrepom. Preverjanja so pravilno razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za kmetijski okoljski ukrep. Toda čeprav je letno preverjenih vsaj 5 % upravičencev, zaradi narave kmetijskih okoljskih ukrepov ni mogoče povsem preveriti številnih podukrepov in zavez, saj se vsakega upravičenca, ki je del vzorca, v kontrolnem letu obišče samo enkrat. |
| --- | --- |

77.

V Baden-Württembergu je vzorec, ki se za namene kmetijskega okoljskega programa in drugih ukrepov razvoja podeželja, ki temeljijo na površini, preveri na kraju samem, razdeljen na štiri obdobja preverjanja, ki trajajo od maja do sredine decembra, tako da je mogoče preveriti razne zaveze, ki sodijo k podukrepom. Preverjanja so pravilno razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za kmetijski okoljski ukrep. Toda čeprav je letno preverjenih vsaj 5 % upravičencev, zaradi narave kmetijskih okoljskih ukrepov ni mogoče povsem preveriti številnih podukrepov in zavez, saj se vsakega upravičenca, ki je del vzorca, v kontrolnem letu obišče samo enkrat.

| 78. | Vseh enajst primerov, ki jih je Sodišče preučilo junija 2004 v Nemčiji (glavno kontrolno obdobje, v katerem bi bilo treba izvesti vsaj polovico preverjanj), je vsebovalo podukrepe, ki jih med obiskom ni bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

78.

Vseh enajst primerov, ki jih je Sodišče preučilo junija 2004 v Nemčiji (glavno kontrolno obdobje, v katerem bi bilo treba izvesti vsaj polovico preverjanj), je vsebovalo podukrepe, ki jih med obiskom ni bilo mogoče preveriti.

| 79. | Razen tega v ta kmetijski okoljski program sodijo podukrepi z več zavezami, ki jih je mogoče preveriti le v različnih delih leta. Na primer pri zelo razširjenem podukrepu zimskega in jesenskega sajenja z namenom preprečevanja erozije ornih površin mora travna ruša: (a) biti posejana pred sredino septembra in (b) ostati nedotaknjena do konca novembra/februarja. V takšnih primerih bo uporaba preverjena največ enkrat, torej ne bo preverjena ena od dveh zavez. |
| --- | --- |

79.

Razen tega v ta kmetijski okoljski program sodijo podukrepi z več zavezami, ki jih je mogoče preveriti le v različnih delih leta. Na primer pri zelo razširjenem podukrepu zimskega in jesenskega sajenja z namenom preprečevanja erozije ornih površin mora travna ruša: (a) biti posejana pred sredino septembra in (b) ostati nedotaknjena do konca novembra/februarja. V takšnih primerih bo uporaba preverjena največ enkrat, torej ne bo preverjena ena od dveh zavez.

| 80. | Kombinacija več kot ene zaveze na podukrep pomeni, da v takšnih primerih podukrep ne more biti v celoti preverjen. Tako je tudi pri podukrepu „razširjanje razdalje med vrstami posevka na 17 cm“, kjer je povečano razdaljo med vrstami žita mogoče preveriti v glavnem nadzornem obdobju, drugo zavezo podukrepa (pred določenim obdobjem razvoja žita, ki je običajno zgodaj maja, se žita ne sme pršiti s fungicidom) pa je mogoče preveriti le pred tem obdobjem. |
| --- | --- |

80.

Kombinacija več kot ene zaveze na podukrep pomeni, da v takšnih primerih podukrep ne more biti v celoti preverjen. Tako je tudi pri podukrepu „razširjanje razdalje med vrstami posevka na 17 cm“, kjer je povečano razdaljo med vrstami žita mogoče preveriti v glavnem nadzornem obdobju, drugo zavezo podukrepa (pred določenim obdobjem razvoja žita, ki je običajno zgodaj maja, se žita ne sme pršiti s fungicidom) pa je mogoče preveriti le pred tem obdobjem.

| 81. | V Franciji je čas preverjanj na kraju samem odvisen od prijave vzorca. Preverjanja na kraju samem se izvedejo čim hitreje po prejemu kartoteke, da bi se izognili zamudam pri plačilih (v praksi od julija do oktobra). Zato preverjanja niso nujno izvedena v primernem trenutku, na osnovi analize tveganja za ukrep, ki se ga preverja. Razen tega v primeru, ko je upravičenec po pogodbenih zahtevah dolžan izvajati prakso ali se vzdržati prakse, ki vsebuje več kot en sam ključni datum, ni določen ponoven obisk. |
| --- | --- |

81.

V Franciji je čas preverjanj na kraju samem odvisen od prijave vzorca. Preverjanja na kraju samem se izvedejo čim hitreje po prejemu kartoteke, da bi se izognili zamudam pri plačilih (v praksi od julija do oktobra). Zato preverjanja niso nujno izvedena v primernem trenutku, na osnovi analize tveganja za ukrep, ki se ga preverja. Razen tega v primeru, ko je upravičenec po pogodbenih zahtevah dolžan izvajati prakso ali se vzdržati prakse, ki vsebuje več kot en sam ključni datum, ni določen ponoven obisk.

| 82. | Težave, ki jih povzroča potreba po izvedbi preverjanja v zelo omejenem obdobju ali potreba po večkratnem obisku projekta, so navedene v poročilu Komisije proračunskemu organu o spoznanjih iz prejšnjega obdobja (48). |
| --- | --- |

82.

Težave, ki jih povzroča potreba po izvedbi preverjanja v zelo omejenem obdobju ali potreba po večkratnem obisku projekta, so navedene v poročilu Komisije proračunskemu organu o spoznanjih iz prejšnjega obdobja (48).

| 83. | Potrebo po večkratnem preverjanju na kraju samem potrjuje Uredba (ES) št. 746/96, ki v členu 19(4) zahteva, da se „v kolikor je to mogoče, preverjajo vse zaveze upravičenca (49). Če je potrebno, se preverjanja specifičnih zavez izvajajo v različnih delih leta.“ Tako so morali organi oblasti znova preveriti kmetijski okoljski projekt, če je bilo to potrebno, da se je preverilo, ali se sprejete zaveze spoštujejo. |
| --- | --- |

83.

Potrebo po večkratnem preverjanju na kraju samem potrjuje Uredba (ES) št. 746/96, ki v členu 19(4) zahteva, da se „v kolikor je to mogoče, preverjajo vse zaveze upravičenca (49). Če je potrebno, se preverjanja specifičnih zavez izvajajo v različnih delih leta.“ Tako so morali organi oblasti znova preveriti kmetijski okoljski projekt, če je bilo to potrebno, da se je preverilo, ali se sprejete zaveze spoštujejo.

| 84. | Za obdobje 2000–2006 se enakovredni predpisi nahajajo v členih 67–69 Uredbe (ES) št. 817/2004. Ti ne vsebujejo več zahteve, da se preveri vse kmetijske okoljske zaveze, ki jih je prevzel upravičenec, prav tako pa ne potrebe, da se upravičenca ponovno preverja v različnih delih leta. Poleg tega smernice Komisije državam članicam za tekoče obdobje zahtevajo le preverjanje najbolj reprezentativnih zavez in odgovornosti in države članice spodbujajo, naj sistem pregledov organizirajo tako, da se število obiskov posamičnega upravičenca zmanjša, teoretično na en sam obisk (50). |
| --- | --- |

84.

Za obdobje 2000–2006 se enakovredni predpisi nahajajo v členih 67–69 Uredbe (ES) št. 817/2004. Ti ne vsebujejo več zahteve, da se preveri vse kmetijske okoljske zaveze, ki jih je prevzel upravičenec, prav tako pa ne potrebe, da se upravičenca ponovno preverja v različnih delih leta. Poleg tega smernice Komisije državam članicam za tekoče obdobje zahtevajo le preverjanje najbolj reprezentativnih zavez in odgovornosti in države članice spodbujajo, naj sistem pregledov organizirajo tako, da se število obiskov posamičnega upravičenca zmanjša, teoretično na en sam obisk (50).

| 85. | Tako veljavni zakonodajni sistem dopušča, da več zavez ne bo preverjenih celo v primeru upravičencev, izbranih za del 5 % vzorca, ki bo predmet preverjanja na kraju samem. |
| --- | --- |

85.

Tako veljavni zakonodajni sistem dopušča, da več zavez ne bo preverjenih celo v primeru upravičencev, izbranih za del 5 % vzorca, ki bo predmet preverjanja na kraju samem.

Zanašanje na zbirne vloge upravičencev

| 86. | Sodišče je v vseh obiskanih državah članicah opazilo znatno zanašanje na zbirne vloge upravičencev. |
| --- | --- |

86.

Sodišče je v vseh obiskanih državah članicah opazilo znatno zanašanje na zbirne vloge upravičencev.

| 87. | Na primer preverjanja podukrepov, ki so bila izvedena v Franciji, se v veliki meri zanašajo na verodostojnost zbirnih vlog upravičencev in še zlasti na zanesljivost evidenc o zemljiščih in paši. V te dokumente kmet sam vpisuje uporabo gnojil in fitosanitarnih proizvodov, dejavnosti sajenja, košnje in spravila pridelka ter čas paše. Pregledovalci so se dolžni le prepričati, da so bili podatki vpisani v te evidence. |
| --- | --- |

87.

Na primer preverjanja podukrepov, ki so bila izvedena v Franciji, se v veliki meri zanašajo na verodostojnost zbirnih vlog upravičencev in še zlasti na zanesljivost evidenc o zemljiščih in paši. V te dokumente kmet sam vpisuje uporabo gnojil in fitosanitarnih proizvodov, dejavnosti sajenja, košnje in spravila pridelka ter čas paše. Pregledovalci so se dolžni le prepričati, da so bili podatki vpisani v te evidence.

| 88. | Poročilo o pregledu s strani Komisije (glej odstavek 37) ugotavlja, da se takšne vrste preverjanje ne more šteti za zadostno in da ga je treba dopolniti z drugimi vrstami preverjanj (51). Tudi smernice Komisije priporočajo, da se preverjanje informacij, ki jih zabeleži upravičenec, dopolni z drugimi preverjanji, ki se na primer osredotočajo na pridelek, račune ali analize prsti in rastlin (52). |
| --- | --- |

88.

Poročilo o pregledu s strani Komisije (glej odstavek 37) ugotavlja, da se takšne vrste preverjanje ne more šteti za zadostno in da ga je treba dopolniti z drugimi vrstami preverjanj (51). Tudi smernice Komisije priporočajo, da se preverjanje informacij, ki jih zabeleži upravičenec, dopolni z drugimi preverjanji, ki se na primer osredotočajo na pridelek, račune ali analize prsti in rastlin (52).

| 89. | Primer takšnih preverjanj je podukrep „zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %“:






  (i) | referenčna vrednost, na osnovi katere se izračuna zmanjšanje za 20 %, je odvisna od pričakovane količine pridelka, ki jo napove upravičenec; |
| --- | --- | --- |

89.

Primer takšnih preverjanj je podukrep „zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %“:

(i)

referenčna vrednost, na osnovi katere se izračuna zmanjšanje za 20 %, je odvisna od pričakovane količine pridelka, ki jo napove upravičenec;

| (ii) | dejansko upoštevanje zmanjšanja za 20 % se preveri s pomočjo evidence upravičenca. |
| --- | --- |

(ii)

dejansko upoštevanje zmanjšanja za 20 % se preveri s pomočjo evidence upravičenca.

| 90. | Sodišče ni našlo nobenega standardnega postopka, s katerim bi preverjali dokumente, ki se uporabljajo kot dokazilo spoštovanja pogodbenih obveznosti. Čeprav nekateri inšpektorji morda s pomočjo matematičnih izračunov preverijo upoštevanje mej, drugi inšpektorji preverijo le, ali so ustrezni dokumenti izpolnjeni. Podobno veliko pregledovalcev izvede upravna preverjanja vseh zemljišč, ki so zajeta v pogodbi, medtem ko drugi preverijo samo vzorec. |
| --- | --- |

90.

Sodišče ni našlo nobenega standardnega postopka, s katerim bi preverjali dokumente, ki se uporabljajo kot dokazilo spoštovanja pogodbenih obveznosti. Čeprav nekateri inšpektorji morda s pomočjo matematičnih izračunov preverijo upoštevanje mej, drugi inšpektorji preverijo le, ali so ustrezni dokumenti izpolnjeni. Podobno veliko pregledovalcev izvede upravna preverjanja vseh zemljišč, ki so zajeta v pogodbi, medtem ko drugi preverijo samo vzorec.

| 91. | Podukrep, pri katerem upravičenec zmanjša uporabo gnojil iz nitratov na 20 % manj od priporočenega optimuma, je na primer tudi eden od glavnih kmetijskih okoljskih podukrepov v deželi Baden-Württemberg. Kontrolni seznam pri preverjanju na kraju samem za ta podukrep od pregledovalca zahteva, da oceni, ali je evidenca uporabe gnojil verodostojna in popolna. |
| --- | --- |

91.

Podukrep, pri katerem upravičenec zmanjša uporabo gnojil iz nitratov na 20 % manj od priporočenega optimuma, je na primer tudi eden od glavnih kmetijskih okoljskih podukrepov v deželi Baden-Württemberg. Kontrolni seznam pri preverjanju na kraju samem za ta podukrep od pregledovalca zahteva, da oceni, ali je evidenca uporabe gnojil verodostojna in popolna.

| 92. | Razen tega mora pregledovalec preveriti točnost podatkov, na podlagi katerih se izračuna optimalna raven nitratov. Osnova za izračun (in torej tudi za 20 % zmanjšanje) je pričakovana količina pridelka. To številko zagotovi upravičenec. Pri tem ni določene standardne ravni in nihanja v pričakovani količini pridelka v mejah +/– 15 % se štejejo za dopustna. Pregledovalec mora raziskati le primere, pri katerih pride do očitne in znatne precenitve. Zato na metodo izračunavanja optimalne vrednosti gnojil iz nitratov vplivajo majhne spremembe v pričakovani količini pridelka. |
| --- | --- |

92.

Razen tega mora pregledovalec preveriti točnost podatkov, na podlagi katerih se izračuna optimalna raven nitratov. Osnova za izračun (in torej tudi za 20 % zmanjšanje) je pričakovana količina pridelka. To številko zagotovi upravičenec. Pri tem ni določene standardne ravni in nihanja v pričakovani količini pridelka v mejah +/– 15 % se štejejo za dopustna. Pregledovalec mora raziskati le primere, pri katerih pride do očitne in znatne precenitve. Zato na metodo izračunavanja optimalne vrednosti gnojil iz nitratov vplivajo majhne spremembe v pričakovani količini pridelka.

| 93. | Ponazoritveni primer v okviru 3 kaže, da upravičenec, ki pričakovano količino pridelka preceni znotraj „dopustne“ meje (npr. 14 %), lahko uporabi 100 % priporočene ravni gnojila iz nitratov (64 kg N/ha) in hkrati zahteva nadomestilo iz podukrepa za zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %.

  Okvir 3Baden-Württemberg: zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %Če bi upravičenec za 14 % povečal oceno predvidene količine pridelka (npr. v okviru dopustnega nihanja +/– 15 %), bi bila raven zmanjšanja gnojenja z gnojilom iz nitratov (N – 20 %) enaka priporočeni ravni gnojil iz nitratov iz dobre kmetijske prakse (64 kg/ha v primeru spodaj). | Dejansko stanje | Hipotetičen primer, pričakovana količina pridelka precenjena za 14 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Pričakovana količina pridelka | 50 | | 57 | F |
| Faktor × za vrsto poljščine | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N za območja brez letine | | 20 | | 20 |
| Skupna potreba za N | | 135 | | 151 |
| – N iz prsti, prejšnji pridelek | | – 71 | | – 71 |
| N gnojenje v okviru dobre kmetijske prakse | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Ponazoritveni primer v okviru 3 kaže, da upravičenec, ki pričakovano količino pridelka preceni znotraj „dopustne“ meje (npr. 14 %), lahko uporabi 100 % priporočene ravni gnojila iz nitratov (64 kg N/ha) in hkrati zahteva nadomestilo iz podukrepa za zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %.

Okvir 3Baden-Württemberg: zmanjšanje uporabe gnojil iz nitratov za 20 %Če bi upravičenec za 14 % povečal oceno predvidene količine pridelka (npr. v okviru dopustnega nihanja +/– 15 %), bi bila raven zmanjšanja gnojenja z gnojilom iz nitratov (N – 20 %) enaka priporočeni ravni gnojil iz nitratov iz dobre kmetijske prakse (64 kg/ha v primeru spodaj).

Dejansko stanje

Hipotetičen primer, pričakovana količina pridelka precenjena za 14 %

Pričakovana količina pridelka

50

57

F

Faktor × za vrsto poljščine

2,3

2,3

115

131

+ N za območja brez letine

20

20

Skupna potreba za N

135

151

– N iz prsti, prejšnji pridelek

– 71

– 71

N gnojenje v okviru dobre kmetijske prakse

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Drugi ključni podatek, ki ga zagotovi upravičenec, je dejanska količina mineralnih in organskih gnojil, ki so bila uporabljena in zabeležena v registru zemljišča. Podatek je odvisen od tega, ali je upravičenec točno zabeležil gnojilo, ki ga je uporabil. Sodišče je ugotovilo, da je v praksi težko zagotoviti, da je količina uporabljenega gnojila točno zabeležena, zato pregledovalec zagotovi le, da je evidenca posodobljena in v dopustnih mejah. |
| --- | --- |

94.

Drugi ključni podatek, ki ga zagotovi upravičenec, je dejanska količina mineralnih in organskih gnojil, ki so bila uporabljena in zabeležena v registru zemljišča. Podatek je odvisen od tega, ali je upravičenec točno zabeležil gnojilo, ki ga je uporabil. Sodišče je ugotovilo, da je v praksi težko zagotoviti, da je količina uporabljenega gnojila točno zabeležena, zato pregledovalec zagotovi le, da je evidenca posodobljena in v dopustnih mejah.

| 95. | Prenizka ocena količine, uporabljene na pridelku, bi lahko povzročila neupravičeno dodelitev nadomestila v okviru tega podukrepa. Kombinacija manjše prenizke ocene in zmerne precenitve pričakovane količine pridelka bi imela enak učinek, opaziti pa bi jo bilo še težje. |
| --- | --- |

95.

Prenizka ocena količine, uporabljene na pridelku, bi lahko povzročila neupravičeno dodelitev nadomestila v okviru tega podukrepa. Kombinacija manjše prenizke ocene in zmerne precenitve pričakovane količine pridelka bi imela enak učinek, opaziti pa bi jo bilo še težje.

| 96. | Sodišče sklepa, da je takšno vrsto podukrepa mogoče preveriti le z zanašanjem na podatke, ki jih zagotovi upravičenec. Zato ne ustreza zahtevi v Uredbi (ES) št. 817/2004, da se lahko plačila, ki temeljijo na omejitvi uporabe vnosov, izplačajo le, če so takšne omejitve tehnično in ekonomsko merljive. |
| --- | --- |

96.

Sodišče sklepa, da je takšno vrsto podukrepa mogoče preveriti le z zanašanjem na podatke, ki jih zagotovi upravičenec. Zato ne ustreza zahtevi v Uredbi (ES) št. 817/2004, da se lahko plačila, ki temeljijo na omejitvi uporabe vnosov, izplačajo le, če so takšne omejitve tehnično in ekonomsko merljive.

Preverjanje, ki je odvisno od vizualnih pregledov

| 97. | Pregledovalci na kraju samem opravljajo vizualne preglede na terenu, da zagotovijo spoštovanje zavez, kakršna je zmanjšanje uporabe vnosov. Takšni pregledi so pomembni, ker nudijo dodatna zagotovila. Vendar imajo svoje omejitve, še posebno, kadar je zaveze težko preveriti. |
| --- | --- |

97.

Pregledovalci na kraju samem opravljajo vizualne preglede na terenu, da zagotovijo spoštovanje zavez, kakršna je zmanjšanje uporabe vnosov. Takšni pregledi so pomembni, ker nudijo dodatna zagotovila. Vendar imajo svoje omejitve, še posebno, kadar je zaveze težko preveriti.

| 98. | Kmetijski okoljski program za Baden-Württemberg vsebuje podukrep, v okviru katerega se kmet zaveže, da ne bo uporabljal regulatorjev rasti. Preverjanja na kraju samem za ta podukrep temeljijo na vizualnem opazovanju. Žita različnih višin in neenakomeren videz polja se štejejo kot zadosten dokaz, da se ni uporabljalo regulatorjev rasti. |
| --- | --- |

98.

Kmetijski okoljski program za Baden-Württemberg vsebuje podukrep, v okviru katerega se kmet zaveže, da ne bo uporabljal regulatorjev rasti. Preverjanja na kraju samem za ta podukrep temeljijo na vizualnem opazovanju. Žita različnih višin in neenakomeren videz polja se štejejo kot zadosten dokaz, da se ni uporabljalo regulatorjev rasti.

| 99. | Vendar položaj ni vedno jasen. Razlike v višini pri uporabi in neuporabi regulatorjev rasti so dokaj majhne (pri rži 20 cm, pri pšenici pa le 4 cm). Poleg tega so razlike v višini odvisne tudi od podnebja, datuma sajenja, kakovosti prsti in vrste zadevnega žita. Glej ponazoritveni primer v okviru 4.

  Okvir 4Preverjeni sta bili sosednji zemljišči z enako vrsto pšenice, pri čemer so bili na enem uporabljeni regulatorji rasti, na drugem pa ne. Med poljema ni bilo opazne razlike. Manjše razlike v višini rastlin bi lahko povzročile tudi razlike v pripravi prsti, prejšnjem pridelku in/ali datumu sajenja.Lokalna navodila določajo, da se laboratorijska analiza uporabi samo, „če učinka regulatorjev rasti ni mogoče oceniti vizualno“. Takšne analize se, razen v primerih očitnih kršitev, štejejo za predrage. |
| --- | --- |

99.

Vendar položaj ni vedno jasen. Razlike v višini pri uporabi in neuporabi regulatorjev rasti so dokaj majhne (pri rži 20 cm, pri pšenici pa le 4 cm). Poleg tega so razlike v višini odvisne tudi od podnebja, datuma sajenja, kakovosti prsti in vrste zadevnega žita. Glej ponazoritveni primer v okviru 4.

Okvir 4Preverjeni sta bili sosednji zemljišči z enako vrsto pšenice, pri čemer so bili na enem uporabljeni regulatorji rasti, na drugem pa ne. Med poljema ni bilo opazne razlike. Manjše razlike v višini rastlin bi lahko povzročile tudi razlike v pripravi prsti, prejšnjem pridelku in/ali datumu sajenja.Lokalna navodila določajo, da se laboratorijska analiza uporabi samo, „če učinka regulatorjev rasti ni mogoče oceniti vizualno“. Takšne analize se, razen v primerih očitnih kršitev, štejejo za predrage.

| 100. | V vseh državah, kjer je Sodišče izvajalo revizijo, terenski pregledi, ki jih opravljajo inšpektorji, temeljijo na osebnem znanju inšpektorjev in (pri nekaterih zavezah) v manjši meri na podrobnih navodilih za preglede na kraju samem. Kazalniki, ki jih je treba preveriti, so v priročnikih le redko navedeni. Vendar veliko inšpektorjev na terenu upošteva več kazalnikov, ki temeljijo na njihovem tehničnem znanju in izkušnjah. Sodišče ugotavlja, da veliko teh kazalnikov zelo koristno in pomembno vpliva na izide pregledov več pomembnih podukrepov, kakršen je zmanjšanje vnosov. Med njimi so barva in višina pridelka, obstoj plevela itd. |
| --- | --- |

100.

V vseh državah, kjer je Sodišče izvajalo revizijo, terenski pregledi, ki jih opravljajo inšpektorji, temeljijo na osebnem znanju inšpektorjev in (pri nekaterih zavezah) v manjši meri na podrobnih navodilih za preglede na kraju samem. Kazalniki, ki jih je treba preveriti, so v priročnikih le redko navedeni. Vendar veliko inšpektorjev na terenu upošteva več kazalnikov, ki temeljijo na njihovem tehničnem znanju in izkušnjah. Sodišče ugotavlja, da veliko teh kazalnikov zelo koristno in pomembno vpliva na izide pregledov več pomembnih podukrepov, kakršen je zmanjšanje vnosov. Med njimi so barva in višina pridelka, obstoj plevela itd.

| 101. | Podroben opis vseh meril, kazalnikov ali parametrov bi bil morda preobsežen, da bi ga vključili v priročnike za inšpektorje. Toda Sodišče meni, da bi bilo v priročnik koristno vključiti vsaj minimum splošnih določb o preverjanju zavez na terenu. To bi zagotovilo možnost nadzorovanja zavez in homogenost obdelave med pregledi. Pisna navodila bi pregledovalcem zagotovila preverljiva merila, ki bi jih lahko uporabljali pri preverjanju. Izboljšala bi tudi dokumentacijo izvedenih pregledov in koristnost poročil o pregledu pri nadaljnjih obiskih. |
| --- | --- |

101.

Podroben opis vseh meril, kazalnikov ali parametrov bi bil morda preobsežen, da bi ga vključili v priročnike za inšpektorje. Toda Sodišče meni, da bi bilo v priročnik koristno vključiti vsaj minimum splošnih določb o preverjanju zavez na terenu. To bi zagotovilo možnost nadzorovanja zavez in homogenost obdelave med pregledi. Pisna navodila bi pregledovalcem zagotovila preverljiva merila, ki bi jih lahko uporabljali pri preverjanju. Izboljšala bi tudi dokumentacijo izvedenih pregledov in koristnost poročil o pregledu pri nadaljnjih obiskih.

Pomanjkanje temeljnih podatkov

| 102. | V Franciji pogodbe, ki jih podpišeta prefekt in upravičenec, vsebujejo osnovne pogoje, ki jih mora slednji izpolniti v okviru svojih kmetijskih okoljskih zavez. Sodišče je odkrilo veliko število primerov, v katerih natančen pomen pogojev ni bil jasen in ne pregledovalec ne upravičenec nista razumela, kaj se zahteva. Poleg tega so si nekatere pogoje pregledovalci različno razlagali. |
| --- | --- |

102.

V Franciji pogodbe, ki jih podpišeta prefekt in upravičenec, vsebujejo osnovne pogoje, ki jih mora slednji izpolniti v okviru svojih kmetijskih okoljskih zavez. Sodišče je odkrilo veliko število primerov, v katerih natančen pomen pogojev ni bil jasen in ne pregledovalec ne upravičenec nista razumela, kaj se zahteva. Poleg tega so si nekatere pogoje pregledovalci različno razlagali.

| 103. | Priloga k temu poročilu vsebuje štiri primere tega pojava. Zaradi teh nejasnosti je delo na kraju samem za pregledovalce zahtevno, še posebno, ker preglede izvajajo še v sedmih drugih departmajih. Ker ima vsak departma drugačne zahteve, se določbe lahko pri kateri koli posamezni dejavnosti med departmaji razlikujejo. |
| --- | --- |

103.

Priloga k temu poročilu vsebuje štiri primere tega pojava. Zaradi teh nejasnosti je delo na kraju samem za pregledovalce zahtevno, še posebno, ker preglede izvajajo še v sedmih drugih departmajih. Ker ima vsak departma drugačne zahteve, se določbe lahko pri kateri koli posamezni dejavnosti med departmaji razlikujejo.

| 104. | Podukrep „ohranjanje krajinskih elementov in skrb zanje“ vsebuje skrb za drevesa, jarke itd., vendar mora kmet zagotoviti tudi, da se zadevnega predmeta ne odstrani. |
| --- | --- |

104.

Podukrep „ohranjanje krajinskih elementov in skrb zanje“ vsebuje skrb za drevesa, jarke itd., vendar mora kmet zagotoviti tudi, da se zadevnega predmeta ne odstrani.

| 105. | Zaradi narave zavez ni vedno mogoče preveriti obstoja in spoštovanja zavez. Tako je zato, ker so referenčni kriteriji, ki se uporabljajo pri nadzoru, splošne narave ali pa jih ni vedno mogoče izslediti. Večina obiskov pri upravičencih in informacije, ki so jih dali inšpektorji, očitno kažejo, da se obveza in prav tako preverjanje obveze izvajata z veliko mero fleksibilnosti. |
| --- | --- |

105.

Zaradi narave zavez ni vedno mogoče preveriti obstoja in spoštovanja zavez. Tako je zato, ker so referenčni kriteriji, ki se uporabljajo pri nadzoru, splošne narave ali pa jih ni vedno mogoče izslediti. Večina obiskov pri upravičencih in informacije, ki so jih dali inšpektorji, očitno kažejo, da se obveza in prav tako preverjanje obveze izvajata z veliko mero fleksibilnosti.

| 106. | Sodišče je glede nadzora krajinskih elementov ugotovilo, da je iz upravnih in finančnih razlogov skoraj nemogoče ustreči zahtevam po dokumentaciji, saj bi jih bilo treba po vsej državi vnesti v zemljevid. V Avstriji se bo kakovost preverjanj morebiti uveljavila od leta 2005 dalje, ko se bo krajinske elemente preverjalo s posnetki iz zraka, pregledi pa bodo vsebovali preverjanja za nazaj. |
| --- | --- |

106.

Sodišče je glede nadzora krajinskih elementov ugotovilo, da je iz upravnih in finančnih razlogov skoraj nemogoče ustreči zahtevam po dokumentaciji, saj bi jih bilo treba po vsej državi vnesti v zemljevid. V Avstriji se bo kakovost preverjanj morebiti uveljavila od leta 2005 dalje, ko se bo krajinske elemente preverjalo s posnetki iz zraka, pregledi pa bodo vsebovali preverjanja za nazaj.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Splošni zaključek

| 107. | Za razliko od odhodkov iz prvega stebra ni mogoče z razumnimi stroški pridobiti zagotovila, da se spoštujejo vse kmetijske okoljske zaveze, ki so pogoj za prejemanje pomoči. Celo razumno zagotovilo o upoštevanju vseh obveznosti za minimalni vzorec 5 % upravičencev letno pomeni znatne stroške za države članice za preverjanja na kraju samem ali drage laboratorijske analize. Daljinsko odkrivanje je pri preverjanju upoštevanja kmetijskih okoljskih zavez (in zavez dobre kmetijske prakse) uporabno le v omejenem obsegu in zato je preverjanje kmetijskega okoljskega ukrepa delovno bolj intenzivno, kot je preverjanje prvega stebra. Razen tega so preverjanja tehnično zahtevnejša (odstavka 60–61). |
| --- | --- |

107.

Za razliko od odhodkov iz prvega stebra ni mogoče z razumnimi stroški pridobiti zagotovila, da se spoštujejo vse kmetijske okoljske zaveze, ki so pogoj za prejemanje pomoči. Celo razumno zagotovilo o upoštevanju vseh obveznosti za minimalni vzorec 5 % upravičencev letno pomeni znatne stroške za države članice za preverjanja na kraju samem ali drage laboratorijske analize. Daljinsko odkrivanje je pri preverjanju upoštevanja kmetijskih okoljskih zavez (in zavez dobre kmetijske prakse) uporabno le v omejenem obsegu in zato je preverjanje kmetijskega okoljskega ukrepa delovno bolj intenzivno, kot je preverjanje prvega stebra. Razen tega so preverjanja tehnično zahtevnejša (odstavka 60–61).

Na ravni Komisije

| 108. | Komisija je na stopnji odobritve NRP/PRP le v omejenem obsegu zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov in zato tudi ni ugotovila, pri katerih pri nadzoru obstaja veliko tveganje (odstavki 32–35). |
| --- | --- |

108.

Komisija je na stopnji odobritve NRP/PRP le v omejenem obsegu zagotovila preverljivost kmetijskih okoljskih podukrepov in zato tudi ni ugotovila, pri katerih pri nadzoru obstaja veliko tveganje (odstavki 32–35).

| 109. | Ni izvedla obiskov v nobeni od držav članic, da bi preizkusila kmetijske okoljske kontrolne sisteme, ki so bili v uporabi prvih pet od sedmih let tega največjega ukrepa razvoja podeželja, za katerega je znano, da pri njem obstaja veliko tveganje (odstavki 36–39). |
| --- | --- |

109.

Ni izvedla obiskov v nobeni od držav članic, da bi preizkusila kmetijske okoljske kontrolne sisteme, ki so bili v uporabi prvih pet od sedmih let tega največjega ukrepa razvoja podeželja, za katerega je znano, da pri njem obstaja veliko tveganje (odstavki 36–39).

| 110. | Glede ekološkega kmetovanja so poročila držav članic, ki naj bi zagotavljala nepristranskost in učinkovitost sistema pregledov, nepopolna, pozna in nenatančna. Za kmetijski okoljski ukrep je to pomembno, saj se države članice zanašajo, da bo sistem pregledov zamenjal njihova preverjanja tega podukrepa (odstavki 46–49). |
| --- | --- |

110.

Glede ekološkega kmetovanja so poročila držav članic, ki naj bi zagotavljala nepristranskost in učinkovitost sistema pregledov, nepopolna, pozna in nenatančna. Za kmetijski okoljski ukrep je to pomembno, saj se države članice zanašajo, da bo sistem pregledov zamenjal njihova preverjanja tega podukrepa (odstavki 46–49).

| 111. | Pregledi s strani Komisije v sedmih državah članicah so v letih 1998–2001 odkrili pomembne pomanjkljivosti pri nadzoru sistemov pregledov, vendar ugotovitve niso sprožile nadaljnjega ukrepanja. V nobeni od držav članic ni prišlo do novih preverjanj, čeprav je Komisija ugotovila, da so potrebna. Tako Komisija ni zagotovila, da bi ključni kontrolni mehanizem nadzora sistema pregledov deloval zadovoljivo (odstavki 50–54). |
| --- | --- |

111.

Pregledi s strani Komisije v sedmih državah članicah so v letih 1998–2001 odkrili pomembne pomanjkljivosti pri nadzoru sistemov pregledov, vendar ugotovitve niso sprožile nadaljnjega ukrepanja. V nobeni od držav članic ni prišlo do novih preverjanj, čeprav je Komisija ugotovila, da so potrebna. Tako Komisija ni zagotovila, da bi ključni kontrolni mehanizem nadzora sistema pregledov deloval zadovoljivo (odstavki 50–54).

| 112. | V akcijskem načrtu Komisije za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje je navedeno, da „je veljavni sistem pregledov v večini primerov zelo učinkovit“. Izsledki revizije, ki jo je opravilo Sodišče, niso pokazali, da bi Komisija imela zadostna zagotovila za podajanje takšne izjave (odstavki 44 in 46–54). |
| --- | --- |

112.

V akcijskem načrtu Komisije za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje je navedeno, da „je veljavni sistem pregledov v večini primerov zelo učinkovit“. Izsledki revizije, ki jo je opravilo Sodišče, niso pokazali, da bi Komisija imela zadostna zagotovila za podajanje takšne izjave (odstavki 44 in 46–54).

Na ravni držav članic

| 113. | Elementi dobre kmetijske prakse, ki se pregledujejo med preverjanji na kraju samem, so omejeni na nezahtevna, vendar zlahka preverljiva merila (odstavki 62–69). |
| --- | --- |

113.

Elementi dobre kmetijske prakse, ki se pregledujejo med preverjanji na kraju samem, so omejeni na nezahtevna, vendar zlahka preverljiva merila (odstavki 62–69).

| 114. | Analize tveganja, s katerimi se določa izbiro vzorcev, le redko vsebujejo specifične premisleke v zvezi s kmetijskim okoljem in le redko se izvede analiza rezultatov preverjanj, ki bi se upoštevali pri analizi za naslednje leto (odstavki 70–73). |
| --- | --- |

114.

Analize tveganja, s katerimi se določa izbiro vzorcev, le redko vsebujejo specifične premisleke v zvezi s kmetijskim okoljem in le redko se izvede analiza rezultatov preverjanj, ki bi se upoštevali pri analizi za naslednje leto (odstavki 70–73).

| 115. | Državne uprave, ki so bile predmet revizije, večinoma izvajajo določbe za preverjanja na kraju samem iz Uredbe (ES) št. 817/2004 in Uredbe (ES) št. 2419/2001 ter smernic Komisije, toda ker je zaveze (in dobro kmetijsko prakso) treba spoštovati več kot le v enem trenutku oziroma neprestano, pogosto ne morejo pridobiti niti razumnega zagotovila, da se zaveze upoštevajo. Postopki upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem so tesno povezani s postopki za prvi steber, slednji pa se pogosto izvajajo hkrati s preverjanji neposredne pomoči, približno v času spravila pridelka, ki ni vedno pravi čas za preverjanje upoštevanja kmetijskih okoljskih zavez in dobre kmetijske prakse (odstavki 74–85). |
| --- | --- |

115.

Državne uprave, ki so bile predmet revizije, večinoma izvajajo določbe za preverjanja na kraju samem iz Uredbe (ES) št. 817/2004 in Uredbe (ES) št. 2419/2001 ter smernic Komisije, toda ker je zaveze (in dobro kmetijsko prakso) treba spoštovati več kot le v enem trenutku oziroma neprestano, pogosto ne morejo pridobiti niti razumnega zagotovila, da se zaveze upoštevajo. Postopki upravnih preverjanj in preverjanj na kraju samem so tesno povezani s postopki za prvi steber, slednji pa se pogosto izvajajo hkrati s preverjanji neposredne pomoči, približno v času spravila pridelka, ki ni vedno pravi čas za preverjanje upoštevanja kmetijskih okoljskih zavez in dobre kmetijske prakse (odstavki 74–85).

| 116. | Nadzor nad kmetijskimi okoljskimi podukrepi v državah članicah, kjer so bile izvedene revizije, se v veliki meri opira na zbirne vloge, ki jih izpolnijo upravičenci sami (odstavki 86–96). |
| --- | --- |

116.

Nadzor nad kmetijskimi okoljskimi podukrepi v državah članicah, kjer so bile izvedene revizije, se v veliki meri opira na zbirne vloge, ki jih izpolnijo upravičenci sami (odstavki 86–96).

| 117. | Nekatere zaveze v vzorcu, ki naj bi se preveril na kraju samem, niso zanesljivo preverjene, saj ni objektivnih parametrov za vizualne preglede (odstavki 97–106). |
| --- | --- |

117.

Nekatere zaveze v vzorcu, ki naj bi se preveril na kraju samem, niso zanesljivo preverjene, saj ni objektivnih parametrov za vizualne preglede (odstavki 97–106).

Priporočila

| 118. | Sodišče je našlo več podrobnih vidikov, pri katerih bi bilo mogoče izboljšati ureditev preverjanja kmetijskih okoljskih odhodkov:






  — | treba je razjasniti razdelitev odgovornosti med Komisijo, GD AGRI in GD SANCO glede ekološkega kmetovanja, |
| --- | --- | --- |

118.

Sodišče je našlo več podrobnih vidikov, pri katerih bi bilo mogoče izboljšati ureditev preverjanja kmetijskih okoljskih odhodkov:

—

treba je razjasniti razdelitev odgovornosti med Komisijo, GD AGRI in GD SANCO glede ekološkega kmetovanja,

| — | Komisija bi morala preveriti delovanje veljavnega kmetijskega okoljskega kontrolnega sistema. To bi omogočilo, da bi se dosedanja spoznanja uporabila v prihodnjem programskem obdobju. Komisija bi morala za to naslednje obdobje na ustrezni stopnji tudi načrtovati pregled delovanja kmetijskega okoljskega kontrolnega sistema, |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala preveriti delovanje veljavnega kmetijskega okoljskega kontrolnega sistema. To bi omogočilo, da bi se dosedanja spoznanja uporabila v prihodnjem programskem obdobju. Komisija bi morala za to naslednje obdobje na ustrezni stopnji tudi načrtovati pregled delovanja kmetijskega okoljskega kontrolnega sistema,

| — | Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki bi zagotovili, da bi poročila o nadzoru sistema pregledov ekološkega kmetovanja zagotovila potrebne informacije, da bi bila oddana pravočasno in da bi jim sledilo ustrezno nadaljnje ukrepanje, |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki bi zagotovili, da bi poročila o nadzoru sistema pregledov ekološkega kmetovanja zagotovila potrebne informacije, da bi bila oddana pravočasno in da bi jim sledilo ustrezno nadaljnje ukrepanje,

| — | države članice bi morale preverjanja kmetijskih okoljskih odhodkov načrtovati in organizirati na osnovi posebne kmetijske okoljske analize tveganja, tako da bi bilo mogoče v ustreznem obdobju preveriti vse bistvene podukrepe, inšpektorjem pa bi morale zagotoviti jasna merila za preverjanje. |
| --- | --- |

—

države članice bi morale preverjanja kmetijskih okoljskih odhodkov načrtovati in organizirati na osnovi posebne kmetijske okoljske analize tveganja, tako da bi bilo mogoče v ustreznem obdobju preveriti vse bistvene podukrepe, inšpektorjem pa bi morale zagotoviti jasna merila za preverjanje.

Vendar analiza Sodišča kaže, da se pri preverjanju pomembnih področij kmetijskih okoljskih odhodkov pojavljajo velike težave. Za učinkovito preverjanje je treba pridobiti dokaze o podrobnostih kmetijskih praks, pridobivanje takšnih dokazov pa je pogosto:

| — | nesorazmerno drago, in/ali |
| --- | --- |

—

nesorazmerno drago, in/ali

| — | s tehničnega vidika izjemno zahtevno. |
| --- | --- |

—

s tehničnega vidika izjemno zahtevno.

| 119. | Komisija je v svoji oceni zaključila, „da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil“ (glej odstavek 31). Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da se to spoštuje le v omejenem obsegu. Komisija, Svet in Parlament bi morali premisliti o tem, kako bi bilo to načelo mogoče uporabiti v praksi pri predlogih za kmetijske okoljske odhodke v načrtovalnem obdobju 2007–2013, pri čemer bi po eni strani upoštevali tveganje kršitev, po drugi strani pa morebitne koristi takšne vrste odhodkov. |
| --- | --- |

119.

Komisija je v svoji oceni zaključila, „da ukrep, ki ga ni mogoče zadovoljivo preveriti, ne bi smel biti predmet javnih plačil“ (glej odstavek 31). Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da se to spoštuje le v omejenem obsegu. Komisija, Svet in Parlament bi morali premisliti o tem, kako bi bilo to načelo mogoče uporabiti v praksi pri predlogih za kmetijske okoljske odhodke v načrtovalnem obdobju 2007–2013, pri čemer bi po eni strani upoštevali tveganje kršitev, po drugi strani pa morebitne koristi takšne vrste odhodkov.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 14. julija 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o načinih kmetijske proizvodnje, združljivih z zahtevami varstva okolja in ohranjanja podeželja (UL L 215, 30.7.1992, str. 85).

1

(2)  Člen 2(1) Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta št. 2179/98/ES z dne 24. septembra 1998 o Pregledu programa Evropske skupnosti za politiko in ukrepanje v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem (UL L 275, 10.10.1998, str. 1).

2

(3)  Priloženo k Sklepu št. 2179/98/ES, str. 12.

3

(4)  Člen 3(9) COM(2001) 31 konč. z dne 21. januarja 2001.

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

5

(6)  Območja Cilja 1 so regije, ki zaostajajo v razvoju.

6

(7)  Seznam Evropske komisije: Pregled izvajanja politike razvoja podeželja 2000–2006.

7

(8)  Države članice so pod staro kmetijsko okoljsko shemo prijavile nadaljnjih 193 milijonov EUR (Uredba (EGS) št. 2078/92). V naslednjih letih bo razmerje „starih“ odhodkov (Uredba (EGS) št. 2078/92) glede na sedanje (Uredba (ES) št. 1257/1999) odhodke upadalo, ko se bodo zaveze, prevzete leta 1999, iztekle.

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, zlasti členi 3–5 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

9

(10)  UL C 353, 8.12. 2000.

10

(11)  1. Avstrijski NRP/PRP, izbrana regija: Burgenland. 2. Francoski NRP/PRP. Contrats territoriaux d'exploitation (pogodbe o rabi zemljišč), izbrani departma: Côte d'Or. 3. Nemčija: NRP/PRP za Baden-Württemberg: MEKA II. 4. Italija: NRP/PRP za Veneto. 5. Luksemburg.

11

(12)  Druge kategorije preučenih podukrepov so kolobarjenje, ekstenziviranje, vrste, ki so v nevarnosti, da bodo zaradi kmetovanja izginile, ter sorte rastlin, ki jim grozi genska erozija.

12

(13)  Členi 22–24 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

13

(14)  Naslov III, poglavje II Uredbe (ES) št. 1257/1999.

14

(15)  Členi 67–69 Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (UL L 153, 30.4.2004, str. 30). S to uredbo se razveljavita, vendar se v tem oziru ne spremenita bistveno, uredbi Komisije (ES) št. 1750/1999 z dne 23. julija 1999 (UL L 214, 13.8.1999, str. 31) in (ES) št. 445/2002 z dne 26. februarja 2002 (UL L 74, 15.3.2002, str. 1).

15

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 327, 12.12.2001, str. 11). Uredbo (EGS) št. 3508/92 je medtem razveljavila in nadomestila Uredba (ES) št. 1782/2003.

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 817/2004, člen 18(3).

17

(18)  Ibid, člena 20 in 35.

18

(19)  Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92, COM(97) 620 konč. z dne 4.12.1997, in delovnega dokumenta GD VI VI/7655/98: O uporabi Uredbe (EGS) št. 2078/92: Ocena kmetijskih okoljskih programov.

19

(20)  Iversenovo poročilo, ki ga je Evropski parlament sprejel oktobra 1998: glej stran 12 Ocene.

20

(21)  Člen 18(3) Uredbe (ES) št. 817/2004 zadeva izključno kmetijski okoljski ukrep.

21

(22)  Pri deljenem upravljanju se naloge izvrševanja prenesejo na države članice. Vendar Komisija nosi končno odgovornost za izvrševanje proračuna (člena 53(3) in 53(5) Finančne uredbe).

22

(23)  VI/10535/99 rev 7. Smernice za izvedbo sistemov upravljanja ter pregledov in kazni v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja po Uredbi (ES) št. 1257/1999.

23

(24)  Območje z omejenimi možnostmi je ukrep razvoja podeželja, ki ga določajo členi 13–20 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

24

(25)  Po zadnjih razpoložljivih podatkih Komisije so bile leta 2003 za sofinanciranje prehoda na ekološko kmetovanje po Uredbi (ES) št. 1257/1999 in Uredbi (EGS) št. 2078/92 prevzete obveznosti v višini 338 milijonov EUR iz EKUJS jamstva. To je v tistem letu predstavljalo 16 % prispevka EU za kmetijsko okolje.

25

(26)  Uredba Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (UL L 198, 22.7.1991, str. 1).

26

(27)  Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje poroča, da se je obveznost izpolnjevanja tega mednarodnega standarda izvajala na različne načine, in Akcija 17 zahteva razvoj posebnega akreditacijskega sistema za organe, ki opravljajo preglede.

27

(28)  Uredba (EGS) št. 2092/91, člen 9(4).

28

(29)  Ibid, člen 9(6).

29

(30)  Ibid, člen 15.

30

(31)  Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, ki mu je priložen delovni dokument uslužbencev Komisije, oddelek 5.6.

31

(32)  Dokument 8856/VI/97-rev.3a.

32

(33)  Uredba (EGS) št. 2092/91, člen 15.

33

(34)  Francija, Nemčija, Nizozemska, Združeno kraljestvo, Avstrija, Italija in Španija.

34

(35)  Sodišče izdaja ločeno poročilo s podrobno analizo izvajanja IAKS.

35

(36)  Premija za ohranjanje krajine in naravnega okolja (PEENP).

36

(37)  Člena 20 in 35 Uredbe (ES) št. 817/2004.

37

(38)  Točka 4.14 smernic Komisije.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Dobra kmetijska praksa – opredelitve, izvajanje, izkušnje. Braunschweig, september 2003, strani 28 in 55 v zvezi z Nemčijo.

39

(40)  Stran 39 glavne študije.

40

(41)  Posebno poročilo št. 4/2003 o razvoju podeželja: podpora območjem z omejenimi možnostmi (UL C 151, 27.6.2003).

41

(42)  Zlasti člen 19 Uredbe (ES) št. 2419/2001.

42

(43)  Točka 4.3 smernic Komisije.

43

(44)  Člen 69 Uredbe (ES) št. 817/2004.

44

(45)  Člen 19(1)(d) Uredbe (ES) št. 2419/2001.

45

(46)  Točka 4.4 smernic Komisije, VI/10535/99 Rev 7.

46

(47)  V prilogi k uredbi Velikega vojvodstva z dne 11. februarja 2002 o dobri kmetijski praksi, odstavki 4 – uporaba gnojil na zamrznjeni zemlji ali ko je podtalnica visoka, 5 – uporaba gnojil v bližini vodotokov, 6 in 7.1 – opuščanje uporabe gnojil v določenih zimskih obdobjih. Pri osnovnem kmetijskem okoljskem ukrepu, PEENP, so zaradi obveze, da se posadijo „nove kulture ali naknadni posevki, če so bila v obdobju med spravilom pridelka in 15. novembrom na ornih zemljiščih uporabljena organska gnojila“, in prepovedi uporabe hlevskega gnoja v obdobju med 15. novembrom in 15. januarjem po spravilu pridelka na zemljiščih, kjer gojijo koruzo, preverjanja potrebna tudi v drugih letnih časih.

47

(48)  Oddelek 3.7.3 tega poročila.

48

(49)  Uredba Komisije (ES) št. 746/96 z dne 24. aprila 1996 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92 o načinih kmetijske proizvodnje, združljivih z zahtevami varstva okolja in ohranjanja podeželja (UL L 102, 25.4.1996, str. 19).

49

(50)  Točki 4.4 in 4.5 smernic Komisije.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000-2006 (povzetek poročila o preverjanju vzpostavitve sistemov upravljanja, kontrol in sankcij pri razvoju podeželja, ki so jih sprejele države članice v obdobju 2000–2006), str. 22, 16.8.2001.

51

(52)  Točka 4.12 smernic Komisije.

52

---

PRILOGA

Primeri, kjer pogodbene zahteve kmetijskega okoljskega programa za Côte d'Or niso jasne

| 1. | „Analize (po ena na vsakih 5–10 ha) se bodo raztolmačile in se uporabile kot osnova za sestavljanje poročila o ravnovesju plodnosti v prvem in petem letu ter kot letna referenca“. V nekem primeru upravičenec ni izvedel po ene analize prsti letno in na vsakih 10 ha, kar je bilo vpisano kot nepravilnost (ista nepravilnost pri preverjanju na kraju samem v prejšnjem letu ni bila ugotovljena). Drugi pregledovalec, odgovoren za drug primer (glede katerega ga je upravičenec obvestil o izjavah strokovnjaka), si je obveznost izvajanja analize prsti na vsakih 10 ha razlagal tako, kot da jo je v petih letih, ki jih zajema pogodba, treba opraviti samo enkrat, ter se mu ni zdelo nenavadno, da takšna analiza v drugem letu še ni bila opravljena. Francoski organi oblasti navajajo, da je pravilna tretja razlaga, tj. da je treba tako v prvem kot v petem letu izvesti eno analizo prsti na 10 ha. |
| --- | --- |

1.

„Analize (po ena na vsakih 5–10 ha) se bodo raztolmačile in se uporabile kot osnova za sestavljanje poročila o ravnovesju plodnosti v prvem in petem letu ter kot letna referenca“. V nekem primeru upravičenec ni izvedel po ene analize prsti letno in na vsakih 10 ha, kar je bilo vpisano kot nepravilnost (ista nepravilnost pri preverjanju na kraju samem v prejšnjem letu ni bila ugotovljena). Drugi pregledovalec, odgovoren za drug primer (glede katerega ga je upravičenec obvestil o izjavah strokovnjaka), si je obveznost izvajanja analize prsti na vsakih 10 ha razlagal tako, kot da jo je v petih letih, ki jih zajema pogodba, treba opraviti samo enkrat, ter se mu ni zdelo nenavadno, da takšna analiza v drugem letu še ni bila opravljena. Francoski organi oblasti navajajo, da je pravilna tretja razlaga, tj. da je treba tako v prvem kot v petem letu izvesti eno analizo prsti na 10 ha.

| 2. | „Uporaba organskega gnojila, ki ne presega približno 65 enot dušika“. Beseda „približno“ pri določanju meje ni primerna. Bi bilo 66 enot kljub omejitvi „približno 65“ sprejemljivo? Ali pa 70 enot? |
| --- | --- |

2.

„Uporaba organskega gnojila, ki ne presega približno 65 enot dušika“. Beseda „približno“ pri določanju meje ni primerna. Bi bilo 66 enot kljub omejitvi „približno 65“ sprejemljivo? Ali pa 70 enot?

| 3. | Težko je ugotoviti, ali največje dovoljeno število velikih živali na hektar velja za celotno gospodarstvo ali samo za hektare, za katere je bila prevzeta obveznost v okviru zadevnega podukrepa. Pregledovalci o tem niso bili obveščeni. |
| --- | --- |

3.

Težko je ugotoviti, ali največje dovoljeno število velikih živali na hektar velja za celotno gospodarstvo ali samo za hektare, za katere je bila prevzeta obveznost v okviru zadevnega podukrepa. Pregledovalci o tem niso bili obveščeni.

| 4. | Stavek „v primeru pašnih površin, količine, ki so pod nadzorom kmeta“ ni jasen. Ali to pomeni, da lahko kmet vpliva na količino hlevskega gnoja, ki ga proizvedejo živali na paši? |
| --- | --- |

4.

Stavek „v primeru pašnih površin, količine, ki so pod nadzorom kmeta“ ni jasen. Ali to pomeni, da lahko kmet vpliva na količino hlevskega gnoja, ki ga proizvedejo živali na paši?

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I.–III. | Kmetijski okoljski ukrepi so osrednji element skupne kmetijske politike (SKP) in se odzivajo na interese družbe glede varstva in izboljševanja okolja na podeželskih območjih. Komisija v zvezi s tem pozdravlja poročilo Sodišča. V odgovor na ugotovitve Sodišča bi Komisija rada poudarila:






  — | Na začetku vsakega programskega obdobja Komisija analizira programe za razvoj podeželja, kot jih predložijo države članice. Komisija je za svoje referente izdala koristne smernice, ki jim omogočajo, da pri večini kmetijskih okoljskih ukrepov ocenijo preverljivost. Poleg tega je treba poudariti različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja: Komisija določi pravni okvir in države članice so odgovorne za predlaganje preverljivih ukrepov (1). Dejstvo, da Komisija odobri program, držav članic ne razbremeni odgovornosti (glej odstavke 32–35). |
| --- | --- | --- |

I.–III.

Kmetijski okoljski ukrepi so osrednji element skupne kmetijske politike (SKP) in se odzivajo na interese družbe glede varstva in izboljševanja okolja na podeželskih območjih. Komisija v zvezi s tem pozdravlja poročilo Sodišča. V odgovor na ugotovitve Sodišča bi Komisija rada poudarila:

—

Na začetku vsakega programskega obdobja Komisija analizira programe za razvoj podeželja, kot jih predložijo države članice. Komisija je za svoje referente izdala koristne smernice, ki jim omogočajo, da pri večini kmetijskih okoljskih ukrepov ocenijo preverljivost. Poleg tega je treba poudariti različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja: Komisija določi pravni okvir in države članice so odgovorne za predlaganje preverljivih ukrepov (1). Dejstvo, da Komisija odobri program, držav članic ne razbremeni odgovornosti (glej odstavke 32–35).

| — | Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo. Upošteva različne elemente tveganja, vključno z ugotovitvami Sodišča in časom, ki je minil od prejšnje revizije, ter določi prednostne naloge revizije. Na osnovi ocene tveganja je bilo v preteklih letih določeno, da je treba prednost dati drugim revizijam. Vendar naslednji elementi kažejo, da je potrditev obračunov GD AGRI na različne načine že ocenila sisteme za kmetijske okoljske ukrepe:






  — | Kmetijski okoljski ukrepi so bili revidirani v vseh državah članicah v obdobju 1997–1999, v obdobju 2000–2002 pa so bile opravljene nadaljnje revizije v tistih državah članicah, za katere so bili predlagani finančni popravki. Komisija meni, da je bila s tem dosežena razumna stopnja zagotovila, da so obstoječi sistemi skladni, in zlasti, da se izvajajo ustrezni kontrolni sistemi za različne podukrepe, vključno s tistimi, ki se štejejo za omejeno preverljive. |
| --- | --- | --- |

—

Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo. Upošteva različne elemente tveganja, vključno z ugotovitvami Sodišča in časom, ki je minil od prejšnje revizije, ter določi prednostne naloge revizije. Na osnovi ocene tveganja je bilo v preteklih letih določeno, da je treba prednost dati drugim revizijam. Vendar naslednji elementi kažejo, da je potrditev obračunov GD AGRI na različne načine že ocenila sisteme za kmetijske okoljske ukrepe:

—

Kmetijski okoljski ukrepi so bili revidirani v vseh državah članicah v obdobju 1997–1999, v obdobju 2000–2002 pa so bile opravljene nadaljnje revizije v tistih državah članicah, za katere so bili predlagani finančni popravki. Komisija meni, da je bila s tem dosežena razumna stopnja zagotovila, da so obstoječi sistemi skladni, in zlasti, da se izvajajo ustrezni kontrolni sistemi za različne podukrepe, vključno s tistimi, ki se štejejo za omejeno preverljive.

| — | Poleg tega je bila nova osnovna zahteva po nadzoru nad spoštovanjem dobre kmetijske prakse, uvedena z Uredbo (ES) št. 1257/99, predmet temeljite proučitve v okviru poizvedbe o območjih z omejenimi možnostmi, ki je bila opravljena v večini držav članic v letih 2003 in 2004 (glej odstavek 39). |
| --- | --- |

—

Poleg tega je bila nova osnovna zahteva po nadzoru nad spoštovanjem dobre kmetijske prakse, uvedena z Uredbo (ES) št. 1257/99, predmet temeljite proučitve v okviru poizvedbe o območjih z omejenimi možnostmi, ki je bila opravljena v večini držav članic v letih 2003 in 2004 (glej odstavek 39).

| — | Komisijo je omejevalo dejstvo, da ni imela pravne podlage za izvedbo pregledov v državah članicah. Vseeno je spremljala sistem pregledov za ekološko kmetovanje v državah članicah preko njihovih nadzornih poročil in drugih virov informacij. |
| --- | --- |

—

Komisijo je omejevalo dejstvo, da ni imela pravne podlage za izvedbo pregledov v državah članicah. Vseeno je spremljala sistem pregledov za ekološko kmetovanje v državah članicah preko njihovih nadzornih poročil in drugih virov informacij.

Kot je razvidno iz poročil držav članic, se večina subjektov pregleda vsako leto.

Poleg tega revizijske službe GD AGRI, v tolikšni meri, kolikor se ukrepi za ekološko kmetovanje sofinancirajo iz EKUJS v okviru razvoja podeželja, kot del tekoče poizvedbe o kmetijskih okoljskih ukrepih (2005–2006) izvajajo delni pregled obstoječega nadzornega sistema v regijah in državah članicah, ki so predmet revizije.

| — | Letna nadzorna poročila dajejo številne podatke o obstoječih sistemih pregledov, kot je potrditev števila opravljenih inšpekcijskih obiskov in število priglašenih kršitev. Komisija je v Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje vseeno ugotovila potrebo po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil. Vprašanje nadzora je del tekočega pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91. Povezati ga je treba tudi z Uredbo (ES) št. 882/2004 (2), ki se bo začela uporabljati z letom 2006 in ki krepi okvir za organizacijo uradnih kontrol in nadzora na ravni držav članic (glej odstavke 47–49). |
| --- | --- |

—

Letna nadzorna poročila dajejo številne podatke o obstoječih sistemih pregledov, kot je potrditev števila opravljenih inšpekcijskih obiskov in število priglašenih kršitev. Komisija je v Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje vseeno ugotovila potrebo po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil. Vprašanje nadzora je del tekočega pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91. Povezati ga je treba tudi z Uredbo (ES) št. 882/2004 (2), ki se bo začela uporabljati z letom 2006 in ki krepi okvir za organizacijo uradnih kontrol in nadzora na ravni držav članic (glej odstavke 47–49).

| — | Komisija se je seznanila s poročili o misiji v vseh sedmih zadevnih državah članicah. Upoštevala je tudi druge vire informacij v zvezi s sistemom pregledov v državah članicah (glej odstavke 50–54). |
| --- | --- |

—

Komisija se je seznanila s poročili o misiji v vseh sedmih zadevnih državah članicah. Upoštevala je tudi druge vire informacij v zvezi s sistemom pregledov v državah članicah (glej odstavke 50–54).

| IV. | Komisija se je seznanila s slabostmi, ki jih je ugotovilo Sodišče, in bo v največji možni meri nadaljevala z izboljševanjem posameznih primerov v partnerstvu med državami članicami:






  — | V skladu z Uredbo (ES) št. 817/2004 so preverjanja razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za vsak posamezen ukrep za razvoj podeželja. Analizo tveganja določi država članica in jo mora vsako leto prilagajati predhodnim ugotovitvam, pri čemer morajo preverjanja potekati predvsem v obdobjih, ko se lahko kontrolira bolj tvegane elemente (glej odstavka 74 in 77). |
| --- | --- | --- |

IV.

Komisija se je seznanila s slabostmi, ki jih je ugotovilo Sodišče, in bo v največji možni meri nadaljevala z izboljševanjem posameznih primerov v partnerstvu med državami članicami:

—

V skladu z Uredbo (ES) št. 817/2004 so preverjanja razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za vsak posamezen ukrep za razvoj podeželja. Analizo tveganja določi država članica in jo mora vsako leto prilagajati predhodnim ugotovitvam, pri čemer morajo preverjanja potekati predvsem v obdobjih, ko se lahko kontrolira bolj tvegane elemente (glej odstavka 74 in 77).

| — | Zanašanje na zbirne vloge upravičencev (vodenje evidenc o npr. datumu/količini uporabljenih gnojil/pesticidov na parcelo) je koristno, če npr. zaveza zajema celo leto in redni pregledi med letom niso izvedljivi. V primeru dvoma morajo organi oblasti začeti z nadaljnjimi preiskavami in/ali analizami (glej odstavek 97). |
| --- | --- |

—

Zanašanje na zbirne vloge upravičencev (vodenje evidenc o npr. datumu/količini uporabljenih gnojil/pesticidov na parcelo) je koristno, če npr. zaveza zajema celo leto in redni pregledi med letom niso izvedljivi. V primeru dvoma morajo organi oblasti začeti z nadaljnjimi preiskavami in/ali analizami (glej odstavek 97).

| — | Vizualni pregledi se običajno uporabljajo v kombinaciji z drugimi kontrolnimi instrumenti in sestavljajo samo omejen del kontrole nad kmetijskimi okoljskimi zavezami. |
| --- | --- |

—

Vizualni pregledi se običajno uporabljajo v kombinaciji z drugimi kontrolnimi instrumenti in sestavljajo samo omejen del kontrole nad kmetijskimi okoljskimi zavezami.

| — | Znanje in izkušnje inšpektorjev igrajo pomembno vlogo pri preverjanjih na kraju samem. Države članice so izdelale katalog dobre kmetijske prakse, ki ga zelo pogosto dopolnjujejo kontrolni seznami, navodila, usposabljanje, koncept zagotavljanja kakovosti in obveznost obrniti se na pristojne organe v primeru dvoma. Glede drugih zavez, ki zadevajo vsak posamezen kmetijski okoljski podukrep, je večina držav članic pripravila postopkovne priročnike, okrožnice in/ali navodila za uporabo za inšpektorje, tako da je zagotovljena določena homogenost kontrol, ki se izvajajo nad istim ukrepom na nacionalnem ozemlju (glej odstavka 100–101). |
| --- | --- |

—

Znanje in izkušnje inšpektorjev igrajo pomembno vlogo pri preverjanjih na kraju samem. Države članice so izdelale katalog dobre kmetijske prakse, ki ga zelo pogosto dopolnjujejo kontrolni seznami, navodila, usposabljanje, koncept zagotavljanja kakovosti in obveznost obrniti se na pristojne organe v primeru dvoma. Glede drugih zavez, ki zadevajo vsak posamezen kmetijski okoljski podukrep, je večina držav članic pripravila postopkovne priročnike, okrožnice in/ali navodila za uporabo za inšpektorje, tako da je zagotovljena določena homogenost kontrol, ki se izvajajo nad istim ukrepom na nacionalnem ozemlju (glej odstavka 100–101).

| V. | Komisija se strinja, da zahteva kontrola nad nekaterimi kmetijskimi okoljskimi ukrepi zaradi njihove kompleksnosti veliko sredstev tako v tehničnem kot tudi v finančnem smislu. Na primerjavo med potrebnimi sredstvi za kmetijske okoljske ukrepe in tistimi za ukrepe v okviru prvega stebra je treba gledati v širšem kontekstu. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijska okoljska politika je osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo. |
| --- | --- |

V.

Komisija se strinja, da zahteva kontrola nad nekaterimi kmetijskimi okoljskimi ukrepi zaradi njihove kompleksnosti veliko sredstev tako v tehničnem kot tudi v finančnem smislu. Na primerjavo med potrebnimi sredstvi za kmetijske okoljske ukrepe in tistimi za ukrepe v okviru prvega stebra je treba gledati v širšem kontekstu. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijska okoljska politika je osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo.

| VI. | Komisija bi rada zastavila vprašanje o možnosti nadzorovanja kmetijskih okoljskih ukrepov v širšem okviru:






  — | Veliko kmetijskih okoljskih ukrepov/zavez je načeloma mogoče oceniti glede na njihovo preverljivost in se tako tudi ocenjujejo, ko službe Komisije proučujejo programe; pri nekaterih drugih zavezah je možnost nadzorovanja zaradi njihove narave lahko težja in pogosto zahteva posebno drage analize. Zato je popolno izčrpno preverjanje predrago in bi prineslo le omejeno dodano vrednost pri zmanjšanju tveganja za proračun in/ali okolje. |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisija bi rada zastavila vprašanje o možnosti nadzorovanja kmetijskih okoljskih ukrepov v širšem okviru:

—

Veliko kmetijskih okoljskih ukrepov/zavez je načeloma mogoče oceniti glede na njihovo preverljivost in se tako tudi ocenjujejo, ko službe Komisije proučujejo programe; pri nekaterih drugih zavezah je možnost nadzorovanja zaradi njihove narave lahko težja in pogosto zahteva posebno drage analize. Zato je popolno izčrpno preverjanje predrago in bi prineslo le omejeno dodano vrednost pri zmanjšanju tveganja za proračun in/ali okolje.

| — | Vendar mora biti tveganje neizpolnjevanja zavez uravnoteženo z morebitnimi koristmi tega ukrepa. Za kmetijske okoljske ukrepe, ki jih Komisija šteje za bistven element strategije vključevanja okoljskih vprašanj v SKP, je potreben sistem, ki zagotavlja zadostno raven nadzora in obenem ostaja sorazmeren. Po navedbah Sodišča naj bi se s kontrolami dosegla razumna stopnja zagotovila v okviru razumnih stroškov. |
| --- | --- |

—

Vendar mora biti tveganje neizpolnjevanja zavez uravnoteženo z morebitnimi koristmi tega ukrepa. Za kmetijske okoljske ukrepe, ki jih Komisija šteje za bistven element strategije vključevanja okoljskih vprašanj v SKP, je potreben sistem, ki zagotavlja zadostno raven nadzora in obenem ostaja sorazmeren. Po navedbah Sodišča naj bi se s kontrolami dosegla razumna stopnja zagotovila v okviru razumnih stroškov.

| — | Za naslednje programsko obdobje je Komisija predlagala kontrolni sistem, ki bo v največji možni meri usklajen s kontrolnimi sistemi za navzkrižno skladnost, ki jih morajo države članice vzpostaviti za plačila v okviru prvega stebra (navzkrižna skladnost). |
| --- | --- |

—

Za naslednje programsko obdobje je Komisija predlagala kontrolni sistem, ki bo v največji možni meri usklajen s kontrolnimi sistemi za navzkrižno skladnost, ki jih morajo države članice vzpostaviti za plačila v okviru prvega stebra (navzkrižna skladnost).

| — | Poleg tega je Komisija predlagala jasnejšo razdelitev odgovornosti med državami članicami in Komisijo, da bi na ta način okrepili načelo deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

—

Poleg tega je Komisija predlagala jasnejšo razdelitev odgovornosti med državami članicami in Komisijo, da bi na ta način okrepili načelo deljenega upravljanja.

UVOD

| 9.–10. | Komisija se strinja, da so povezave med kmetijstvom in okoljem v velikem javnem in političnem interesu. Opozarja, da sta kmetijsko okolje in navzkrižna skladnost zasnovana za zagotavljanje vključevanja okoljskih vprašanj v kmetijsko politiko. Ti vidiki se dopolnjujejo: navzkrižna skladnost sestoji iz okoljskih zahtev, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da ne bi prišlo do delnega ali popolnega zmanjšanja neposrednih plačil; medtem ko so kmetijska okoljska plačila namenjena kmetom, ki so pripravljeni znatno prekoračiti to izhodišče in zagotoviti okoljske storitve v zameno za plačilo. |
| --- | --- |

9.–10.

Komisija se strinja, da so povezave med kmetijstvom in okoljem v velikem javnem in političnem interesu. Opozarja, da sta kmetijsko okolje in navzkrižna skladnost zasnovana za zagotavljanje vključevanja okoljskih vprašanj v kmetijsko politiko. Ti vidiki se dopolnjujejo: navzkrižna skladnost sestoji iz okoljskih zahtev, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da ne bi prišlo do delnega ali popolnega zmanjšanja neposrednih plačil; medtem ko so kmetijska okoljska plačila namenjena kmetom, ki so pripravljeni znatno prekoračiti to izhodišče in zagotoviti okoljske storitve v zameno za plačilo.

UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI KOMISIJE

| 32.–35. | V okviru proučitve programov za razvoj podeželja je Komisija potrdila, da so kmetijski okoljski ukrepi, ki so jih določile države članice, sprejemljivi in ustrezni. V ta namen je Komisija za svoje referente izdala koristne smernice, ki jim pomagajo pri oceni predlaganih kmetijskih okoljskih ukrepov. Vendar Komisija meni, da je načeloma pri večini kmetijskih okoljskih ukrepov mogoča razumna ocena preverljivosti (npr. neobdelani robovi polj, spreminjanje njiv v travinje, čas košnje, travna ruša pozimi, ohranjanje redkih pasem/sort poljščin, kolobarjenje, ukrepi za zmanjšanje namakanja, omejitve obremenitve itd.).
  Vendar je lahko pri nekaterih drugih zavezah ta ocena videti težja. Glede tega se je Komisija odločila, da zaradi majhne možnosti nadzora ne bo sprejela nekaterih ukrepov (npr. zmanjšanje N gnojenja za manj kot 5 % ali zmanjšanje drugih gnojil za manj kot 20 %).
  Res je, da Komisija ni imela možnosti, da bi predhodno izčrpno proučila možnost nadzora vseh predlaganih (pod)ukrepov. Glede tega je treba upoštevati različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja: Komisija določi okvir, odgovornost držav članic pa je predlaganje ukrepov in zagotovitev ustreznih preverljivih kazalnikov za vsak ukrep. Dejstvo, da Komisija odobri program, držav članic ne razbremeni odgovornosti. |
| --- | --- |

32.–35.

V okviru proučitve programov za razvoj podeželja je Komisija potrdila, da so kmetijski okoljski ukrepi, ki so jih določile države članice, sprejemljivi in ustrezni. V ta namen je Komisija za svoje referente izdala koristne smernice, ki jim pomagajo pri oceni predlaganih kmetijskih okoljskih ukrepov. Vendar Komisija meni, da je načeloma pri večini kmetijskih okoljskih ukrepov mogoča razumna ocena preverljivosti (npr. neobdelani robovi polj, spreminjanje njiv v travinje, čas košnje, travna ruša pozimi, ohranjanje redkih pasem/sort poljščin, kolobarjenje, ukrepi za zmanjšanje namakanja, omejitve obremenitve itd.).

Vendar je lahko pri nekaterih drugih zavezah ta ocena videti težja. Glede tega se je Komisija odločila, da zaradi majhne možnosti nadzora ne bo sprejela nekaterih ukrepov (npr. zmanjšanje N gnojenja za manj kot 5 % ali zmanjšanje drugih gnojil za manj kot 20 %).

Res je, da Komisija ni imela možnosti, da bi predhodno izčrpno proučila možnost nadzora vseh predlaganih (pod)ukrepov. Glede tega je treba upoštevati različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja: Komisija določi okvir, odgovornost držav članic pa je predlaganje ukrepov in zagotovitev ustreznih preverljivih kazalnikov za vsak ukrep. Dejstvo, da Komisija odobri program, držav članic ne razbremeni odgovornosti.

| 33. | Pri notranji oceni tveganja je šlo za splošno oceno instrumentov za razvoj podeželja, namenjena pa je bila kot upravljalno orodje za izboljšanje te politike po letu 2006. V tem dokumentu je enota, odgovorna za revizijo razvoja podeželja, opozorila, da je bilo (zaradi kratkega roka za odobritev programov in pomanjkanja sredstev) nemogoče preveriti možnost nadzora vseh meril primernosti in predhodno podrobno oceniti upravljalne in kontrolne sisteme, ki so jih vzpostavile države članice za izvajanje načrtov/programov.
  Za naslednje programsko obdobje bo GD AGRI proučil primerne ukrepe na osnovi rezultatov te splošne ocene. |
| --- | --- |

33.

Pri notranji oceni tveganja je šlo za splošno oceno instrumentov za razvoj podeželja, namenjena pa je bila kot upravljalno orodje za izboljšanje te politike po letu 2006. V tem dokumentu je enota, odgovorna za revizijo razvoja podeželja, opozorila, da je bilo (zaradi kratkega roka za odobritev programov in pomanjkanja sredstev) nemogoče preveriti možnost nadzora vseh meril primernosti in predhodno podrobno oceniti upravljalne in kontrolne sisteme, ki so jih vzpostavile države članice za izvajanje načrtov/programov.

Za naslednje programsko obdobje bo GD AGRI proučil primerne ukrepe na osnovi rezultatov te splošne ocene.

| 37.–38. | Glavni cilj „preventivne“ poizvedbe, ki jo je Komisija opravila v 12 državah članicah med leti 2000 in 2001, je bila ocena kontrolnih sistemov, ki so jih za upravljanje in kontrolo nad vsemi ukrepi za razvoj podeželja v programskem obdobju 2000–2006 predvideli obiskani organi.
  V obdobju 2000–2002 je bila v vseh državah članicah, ki so bile že v obdobju 1997–1999 predmet revizije glede na „spremljevalne ukrepe“ (programsko obdobje 1993–1999), opravljena ločena „naknadna“ poizvedba, da bi zagotovili, da so bile odkrite pomanjkljivosti popravljene. Ta poizvedba je vključevala 9 misij, namenjenih kmetijskim okoljskim ukrepom, v 5 državah članicah, v katerih so bili nujni finančni popravki upravljalnih in kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

37.–38.

Glavni cilj „preventivne“ poizvedbe, ki jo je Komisija opravila v 12 državah članicah med leti 2000 in 2001, je bila ocena kontrolnih sistemov, ki so jih za upravljanje in kontrolo nad vsemi ukrepi za razvoj podeželja v programskem obdobju 2000–2006 predvideli obiskani organi.

V obdobju 2000–2002 je bila v vseh državah članicah, ki so bile že v obdobju 1997–1999 predmet revizije glede na „spremljevalne ukrepe“ (programsko obdobje 1993–1999), opravljena ločena „naknadna“ poizvedba, da bi zagotovili, da so bile odkrite pomanjkljivosti popravljene. Ta poizvedba je vključevala 9 misij, namenjenih kmetijskim okoljskim ukrepom, v 5 državah članicah, v katerih so bili nujni finančni popravki upravljalnih in kontrolnih sistemov.

| 39. | Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo. Upošteva različne elemente tveganja, vključno z ugotovitvami Sodišča in časom, ki je minil od prejšnje revizije, ter določi prednostne naloge revizije.
  Na osnovi ocene tveganja je bilo v preteklih letih določeno, da je treba prednost dati drugim revizijam. Centralna analiza tveganja iz leta 2005 je pokazala relativno visoko vrednost tveganja za kmetijske okoljske ukrepe, ki so bili tako izbrani za revizijo v obdobju 2005/2006.
  Vendar naslednji elementi kažejo, da je potrditev obračunov GD AGRI na različne načine že ocenila sisteme za kmetijske okoljske ukrepe:






  — | revizije v obdobju 1997–1999 (glej odstavek 37) so zajele kmetijske okoljske ukrepe v skoraj vseh državah članicah, nadaljnje revizije v obdobju 2000–2002 pa so ocenile izboljšanje v državah članicah, v katerih so bile odkrite pomanjkljivosti. S temi revizijami je bila dosežena razumna stopnja zagotovila v zvezi z obstoječimi sistemi za upravljanje in kontrolo nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi v programskem obdobju 1993–1999, ki so večinoma ostali nespremenjeni v programskem obdobju 2000–2006. Te revizije so zajele tudi izvajanje ustreznih metod za kontrolo podukrepov, ki veljajo za težko preverljive, |
| --- | --- | --- |

39.

Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo. Upošteva različne elemente tveganja, vključno z ugotovitvami Sodišča in časom, ki je minil od prejšnje revizije, ter določi prednostne naloge revizije.

Na osnovi ocene tveganja je bilo v preteklih letih določeno, da je treba prednost dati drugim revizijam. Centralna analiza tveganja iz leta 2005 je pokazala relativno visoko vrednost tveganja za kmetijske okoljske ukrepe, ki so bili tako izbrani za revizijo v obdobju 2005/2006.

Vendar naslednji elementi kažejo, da je potrditev obračunov GD AGRI na različne načine že ocenila sisteme za kmetijske okoljske ukrepe:

—

revizije v obdobju 1997–1999 (glej odstavek 37) so zajele kmetijske okoljske ukrepe v skoraj vseh državah članicah, nadaljnje revizije v obdobju 2000–2002 pa so ocenile izboljšanje v državah članicah, v katerih so bile odkrite pomanjkljivosti. S temi revizijami je bila dosežena razumna stopnja zagotovila v zvezi z obstoječimi sistemi za upravljanje in kontrolo nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi v programskem obdobju 1993–1999, ki so večinoma ostali nespremenjeni v programskem obdobju 2000–2006. Te revizije so zajele tudi izvajanje ustreznih metod za kontrolo podukrepov, ki veljajo za težko preverljive,

| — | poizvedba, opravljena v večini držav članic v obdobju 2000–2001 (glej odstavek 37) je vsebovala tudi revizijo skladnosti upravljalnih in kontrolnih sistemov, povezanih s kmetijskimi okoljskimi ukrepi, |
| --- | --- |

—

poizvedba, opravljena v večini držav članic v obdobju 2000–2001 (glej odstavek 37) je vsebovala tudi revizijo skladnosti upravljalnih in kontrolnih sistemov, povezanih s kmetijskimi okoljskimi ukrepi,

| — | edini zares nov element, ki je bil na področju kmetijskih okoljskih ukrepov uveden z Uredbo (ES) št. 1257/99, tj. dobre kmetijske prakse, je bil predmet temeljitih sistemskih revizij v okviru poizvedbe o območjih z omejenimi možnostmi, ki je bila opravljena v večini držav članic v obdobju 2003–2004. |
| --- | --- |

—

edini zares nov element, ki je bil na področju kmetijskih okoljskih ukrepov uveden z Uredbo (ES) št. 1257/99, tj. dobre kmetijske prakse, je bil predmet temeljitih sistemskih revizij v okviru poizvedbe o območjih z omejenimi možnostmi, ki je bila opravljena v večini držav članic v obdobju 2003–2004.

| 47. | (b) | Izpolnitev standardizirane tabele je najmanjša zahteva za poročanje, vendar „pisno navodilo“ navaja, da „se lahko predložijo dodatni podatki, če se državam članicam to zdi primerno“. Nekatere države članice pošljejo tudi pisno poročilo, v katerem opišejo svoj sistem pregledov in oblikujejo sklepe o izvedenih pregledih. |
| --- | --- | --- |

47.

(b)

Izpolnitev standardizirane tabele je najmanjša zahteva za poročanje, vendar „pisno navodilo“ navaja, da „se lahko predložijo dodatni podatki, če se državam članicam to zdi primerno“. Nekatere države članice pošljejo tudi pisno poročilo, v katerem opišejo svoj sistem pregledov in oblikujejo sklepe o izvedenih pregledih.

| (c) | Za oceno nadzora, ki so jo opravili organi držav članic, so se ta poročila uporabljala le v omejenem obsegu, vendar so pomagala pokazati, ali so bili vsi subjekti predmet pregleda (glej tudi odstavek 49). |
| --- | --- |

(c)

Za oceno nadzora, ki so jo opravili organi držav članic, so se ta poročila uporabljala le v omejenem obsegu, vendar so pomagala pokazati, ali so bili vsi subjekti predmet pregleda (glej tudi odstavek 49).

| (d) | Namen tega dokumenta je bil dati državam članicam nekaj navodil glede vrste in oblike informacij, ki jih morajo predložiti. Poročila so od takrat napisana v veliko bolj enotni obliki. Komisija je sedaj v sodelovanju z državami članicami začela proces izboljšanja oblike in vsebine nadzornega poročila. |
| --- | --- |

(d)

Namen tega dokumenta je bil dati državam članicam nekaj navodil glede vrste in oblike informacij, ki jih morajo predložiti. Poročila so od takrat napisana v veliko bolj enotni obliki. Komisija je sedaj v sodelovanju z državami članicami začela proces izboljšanja oblike in vsebine nadzornega poročila.

| (e) | V Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, sprejetem 10. junija 2004, je Komisija poudarila potrebo po nadaljnjih izboljšavah. |
| --- | --- |

(e)

V Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, sprejetem 10. junija 2004, je Komisija poudarila potrebo po nadaljnjih izboljšavah.

Določbe Uredbe (ES) št. 882/2004, ki se začne uporabljati z letom 2006, določajo celo vrsto zahtev, ki bodo državam članicam med drugim zagotovile jasna merila za organizacijo uradnega nadzora (člen 3), določitev pristojnih organov (člen 4), prenos nalog nadzora (člen 5), postopke nadzora in preverjanja (člen 8) ter nadzorne dejavnosti in tehnike (člen 10). V povezavi s tem se zahteve po nadzoru pregledujejo v okviru spremembe Uredbe (EGS) št. 2091/91.

| 49. | Ta poročila dajejo številne podatke o obstoječih sistemih pregledov, kot je potrditev števila opravljenih inšpekcijskih obiskov, ki je vsaj zelo blizu številu subjektov in ga v večini primerov presega, ter število priglašenih kršitev. Komisija je v Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje ugotovila potrebo po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil. |
| --- | --- |

49.

Ta poročila dajejo številne podatke o obstoječih sistemih pregledov, kot je potrditev števila opravljenih inšpekcijskih obiskov, ki je vsaj zelo blizu številu subjektov in ga v večini primerov presega, ter število priglašenih kršitev. Komisija je v Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje ugotovila potrebo po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil.

| 50. | Ne glede na dejstvo, da obstoječi pravni akti Skupnosti ne zagotavljajo pravne podlage za preglede Skupnosti, ki jih je treba opraviti z namenom preverjanja skladnosti z zahtevami za kontrolo ekološkega kmetovanja, določenimi v Uredbi (EGS) št. 2092/91, je Urad za prehrano in veterinarstvo med leti 1998 in 2001 opravil številne obiske. Do tega je prišlo zaradi zaskrbljenosti, ki so jo izrazile nekatere države članice v Stalnem odboru. Povod za to zaskrbljenost je bila povečana količina ekoloških proizvodov, ki so bili uvoženi v EU iz 75 tretjih držav. |
| --- | --- |

50.

Ne glede na dejstvo, da obstoječi pravni akti Skupnosti ne zagotavljajo pravne podlage za preglede Skupnosti, ki jih je treba opraviti z namenom preverjanja skladnosti z zahtevami za kontrolo ekološkega kmetovanja, določenimi v Uredbi (EGS) št. 2092/91, je Urad za prehrano in veterinarstvo med leti 1998 in 2001 opravil številne obiske. Do tega je prišlo zaradi zaskrbljenosti, ki so jo izrazile nekatere države članice v Stalnem odboru. Povod za to zaskrbljenost je bila povečana količina ekoloških proizvodov, ki so bili uvoženi v EU iz 75 tretjih držav.

| 51. | Po mnenju Komisije so preverjanja „na kraju samem“, ki ji opravijo inšpektorji Skupnosti, dodatno sredstvo za preverjanje pravilnega delovanja sistema pregledov za ekološko kmetovanje v državah članicah.
  Vendar bo vprašanje uradnega nadzora nad ekološkim kmetovanjem, vključno z nacionalnimi nadzornimi sistemi, ponovno proučeno v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki ga je sprožil Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, in glede na začetek veljavnosti Uredbe (ES) št. 882/2004.
  Poleg tega revizijske službe GD AGRI, v tolikšni meri, kolikor se ukrepi za ekološko kmetovanje sofinancirajo v okviru razvoja podeželja, kot del tekoče poizvedbe o kmetijskih okoljskih ukrepih (2005–2006) izvajajo delni pregled obstoječega nadzornega sistema v regijah in državah članicah, ki so predmet revizije. Ta pregled zadeva nadzorno delo, ki so ga opravili pristojni organi na odobrenih organih, ki opravljajo preglede na področju ekološkega kmetovanja, kot tudi postopke, ki jih izvajajo nadzorni organi za razvoj podeželja v zvezi s sistematičnim preverjanjem letnih potrdil ekoloških kmetovalcev, ki prejemajo pomoč iz EKUJS.
  Komisija navsezadnje ni imela dovolj sredstev, da bi Urad za prehrano in veterinarstvo opravil preglede, razen tistih, ki so jih opravili kot odgovor na zaskrbljenost, ki so jo izrazile države članice v zvezi z uvoženimi ekološkimi proizvodi.
  Poleg tega se je štelo, da to področje predstavlja majhno tveganje za varnost živil v primerjavi z drugimi izzivi, s katerimi se soočamo. Ključne dejavnosti Urada za prehrano in veterinarstvo so varnost živil, zdravstveno varstvo živali, dobro počutje živali in zdravstveno varstvo rastlin. Zahteve za misije na teh področjih so znatno presegle kapacitete Urada za prehrano in veterinarstvo. V zvezi s tem je treba pri oblikovanju programa misij Urada za prehrano in veterinarstvo sprejeti odločitve na osnovi tveganj za javno zdravje, zdravstveno varstvo živali, dobro počutje živali in zdravstveno varstvo rastlin. Poleg tega so bile glavne prednostne naloge Urada za prehrano in veterinarstvo misije v državah prosilkah za vstop v EU v predširitvenem procesu. Pravzaprav je bilo 36 % vseh pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo v letu 2003 opravljenih v državah prosilkah. |
| --- | --- |

51.

Po mnenju Komisije so preverjanja „na kraju samem“, ki ji opravijo inšpektorji Skupnosti, dodatno sredstvo za preverjanje pravilnega delovanja sistema pregledov za ekološko kmetovanje v državah članicah.

Vendar bo vprašanje uradnega nadzora nad ekološkim kmetovanjem, vključno z nacionalnimi nadzornimi sistemi, ponovno proučeno v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki ga je sprožil Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, in glede na začetek veljavnosti Uredbe (ES) št. 882/2004.

Poleg tega revizijske službe GD AGRI, v tolikšni meri, kolikor se ukrepi za ekološko kmetovanje sofinancirajo v okviru razvoja podeželja, kot del tekoče poizvedbe o kmetijskih okoljskih ukrepih (2005–2006) izvajajo delni pregled obstoječega nadzornega sistema v regijah in državah članicah, ki so predmet revizije. Ta pregled zadeva nadzorno delo, ki so ga opravili pristojni organi na odobrenih organih, ki opravljajo preglede na področju ekološkega kmetovanja, kot tudi postopke, ki jih izvajajo nadzorni organi za razvoj podeželja v zvezi s sistematičnim preverjanjem letnih potrdil ekoloških kmetovalcev, ki prejemajo pomoč iz EKUJS.

Komisija navsezadnje ni imela dovolj sredstev, da bi Urad za prehrano in veterinarstvo opravil preglede, razen tistih, ki so jih opravili kot odgovor na zaskrbljenost, ki so jo izrazile države članice v zvezi z uvoženimi ekološkimi proizvodi.

Poleg tega se je štelo, da to področje predstavlja majhno tveganje za varnost živil v primerjavi z drugimi izzivi, s katerimi se soočamo. Ključne dejavnosti Urada za prehrano in veterinarstvo so varnost živil, zdravstveno varstvo živali, dobro počutje živali in zdravstveno varstvo rastlin. Zahteve za misije na teh področjih so znatno presegle kapacitete Urada za prehrano in veterinarstvo. V zvezi s tem je treba pri oblikovanju programa misij Urada za prehrano in veterinarstvo sprejeti odločitve na osnovi tveganj za javno zdravje, zdravstveno varstvo živali, dobro počutje živali in zdravstveno varstvo rastlin. Poleg tega so bile glavne prednostne naloge Urada za prehrano in veterinarstvo misije v državah prosilkah za vstop v EU v predširitvenem procesu. Pravzaprav je bilo 36 % vseh pregledov Urada za prehrano in veterinarstvo v letu 2003 opravljenih v državah prosilkah.

| 52. | Priporočila, zasnovana z namenom izboljšanja sistemov, je sprejela večina držav članic. Komisija je v svojem Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, ki je bil sprejet 10. junija 2004, opredelila splošno politiko, vključno z nadaljnjim izboljšanjem in krepitvijo sistemov pregledov. |
| --- | --- |

52.

Priporočila, zasnovana z namenom izboljšanja sistemov, je sprejela večina držav članic. Komisija je v svojem Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, ki je bil sprejet 10. junija 2004, opredelila splošno politiko, vključno z nadaljnjim izboljšanjem in krepitvijo sistemov pregledov.

| 53. | V skladu s postopki za preverjanje znotraj Urada za prehrano in veterinarstvo je bilo zadevnih 6 držav članic ponovno opomnjenih, naj priložijo akcijske načrte. V primeru, da ni bilo odziva, je bilo obvestilo poslano GD AGRI, ki je ustrezno ukrepal.
  Kot je omenjeno v odstavku 47(e) je bil naslednji pomemben ukrep sprejetje Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje. |
| --- | --- |

53.

V skladu s postopki za preverjanje znotraj Urada za prehrano in veterinarstvo je bilo zadevnih 6 držav članic ponovno opomnjenih, naj priložijo akcijske načrte. V primeru, da ni bilo odziva, je bilo obvestilo poslano GD AGRI, ki je ustrezno ukrepal.

Kot je omenjeno v odstavku 47(e) je bil naslednji pomemben ukrep sprejetje Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje.

| 54. | GD AGRI je prejel in upošteval vsa poročila GD SANCO v zvezi z vsemi sedmimi zadevnimi državami članicami. Upošteval je tudi druge vire informacij v zvezi s sistemom pregledov v državah članicah. Komisija je po potrebi nadalje ukrepala. Poleg tega je posebnost področja organskega kmetovanja, da kontrolne sisteme krepi že sam trg certificiranih in označenih ekoloških proizvodov – tako s strani dobaviteljev kot tudi zainteresiranih potrošnikov. Konkurenca na trgu pomeni, da subjekti natančno pregledujejo kontrolne sisteme in pogosto opozarjajo pristojne organe na morebitne nepravilnosti. Posledica tega je pomemben samokorekcijski učinek.
  Odgovor na okvir 2:
  Na primer, po sprejetju akcijskega načrta Avstrije in pomembnih dopolnilnih informacijah, ki so jih predložile avstrijske oblasti, je Komisija ocenila, da so bile pomanjkljivosti, izpostavljene v poročilu Urada za prehrano in veterinarstvo, ustrezno obravnavane in da ni neposredne potrebe po preverjanju na kraju samem.
  Kar zadeva Združeno kraljestvo, je bila v poročilu Urada za prehrano in veterinarstvo o misiji predlagana okrepitev nadzora, da bi izboljšali kontrolni sistem Združenega kraljestva. Od takrat je vlada Združenega kraljestva priglasila številne strukturne spremembe njihovega sistema pregledov. V dopisu z dne 21. julija 2003 je britansko Ministrstvo za okolje, prehrano in podeželske zadeve (Department of Environment, Food and Rural Affairs – DEFRA) naznanilo imenovanje svetovalnega odbora za ekološke standarde, ki naj bi ministrstvu pomagal pri sprejemanju odločitev o uspešnosti organov, ki opravljajo preglede v Združenem kraljestvu in o njihovi nadaljnji odobritvi. Nasvet temelji na oceni, ki jo je izvedla akreditacijska služba Združenega kraljestva, in pregledih na kraju samem, ki so jih opravili neodvisni strokovnjaki. Po mnenju Komisije je to korak v pravo smer.
  Glede Italije je Komisija upoštevala priporočila, vključena v poročilo Urada za prehrano in veterinarstvo, in proučila ustrezne informacije. Ker so italijanske oblasti sprejele ukrepe, potrebne za spremljanje posameznih primerov, in so tudi redno oddajale letna nadzorna poročila organov, ki opravljajo preglede, je Komisija odločila, da nadaljnje ukrepanje ni potrebno.
  Španija je poslala obrazložitvene pripombe na osnutek poročila Urada za prehrano in veterinarstvo, od katerih jih je bilo nekaj vključenih v končno poročilo. Komisija je ukrepala v primeru, ki ga je štela za glavno pomanjkljivost, tj. označevanje, tako da je začela postopek za ugotavljanje kršitev. Poleg tega se zadnja letna poročila Španije sklicujejo na nadzor zasebnih organov, ki opravljajo preglede. |
| --- | --- |

54.

GD AGRI je prejel in upošteval vsa poročila GD SANCO v zvezi z vsemi sedmimi zadevnimi državami članicami. Upošteval je tudi druge vire informacij v zvezi s sistemom pregledov v državah članicah. Komisija je po potrebi nadalje ukrepala. Poleg tega je posebnost področja organskega kmetovanja, da kontrolne sisteme krepi že sam trg certificiranih in označenih ekoloških proizvodov – tako s strani dobaviteljev kot tudi zainteresiranih potrošnikov. Konkurenca na trgu pomeni, da subjekti natančno pregledujejo kontrolne sisteme in pogosto opozarjajo pristojne organe na morebitne nepravilnosti. Posledica tega je pomemben samokorekcijski učinek.

Odgovor na okvir 2:

Na primer, po sprejetju akcijskega načrta Avstrije in pomembnih dopolnilnih informacijah, ki so jih predložile avstrijske oblasti, je Komisija ocenila, da so bile pomanjkljivosti, izpostavljene v poročilu Urada za prehrano in veterinarstvo, ustrezno obravnavane in da ni neposredne potrebe po preverjanju na kraju samem.

Kar zadeva Združeno kraljestvo, je bila v poročilu Urada za prehrano in veterinarstvo o misiji predlagana okrepitev nadzora, da bi izboljšali kontrolni sistem Združenega kraljestva. Od takrat je vlada Združenega kraljestva priglasila številne strukturne spremembe njihovega sistema pregledov. V dopisu z dne 21. julija 2003 je britansko Ministrstvo za okolje, prehrano in podeželske zadeve (Department of Environment, Food and Rural Affairs – DEFRA) naznanilo imenovanje svetovalnega odbora za ekološke standarde, ki naj bi ministrstvu pomagal pri sprejemanju odločitev o uspešnosti organov, ki opravljajo preglede v Združenem kraljestvu in o njihovi nadaljnji odobritvi. Nasvet temelji na oceni, ki jo je izvedla akreditacijska služba Združenega kraljestva, in pregledih na kraju samem, ki so jih opravili neodvisni strokovnjaki. Po mnenju Komisije je to korak v pravo smer.

Glede Italije je Komisija upoštevala priporočila, vključena v poročilo Urada za prehrano in veterinarstvo, in proučila ustrezne informacije. Ker so italijanske oblasti sprejele ukrepe, potrebne za spremljanje posameznih primerov, in so tudi redno oddajale letna nadzorna poročila organov, ki opravljajo preglede, je Komisija odločila, da nadaljnje ukrepanje ni potrebno.

Španija je poslala obrazložitvene pripombe na osnutek poročila Urada za prehrano in veterinarstvo, od katerih jih je bilo nekaj vključenih v končno poročilo. Komisija je ukrepala v primeru, ki ga je štela za glavno pomanjkljivost, tj. označevanje, tako da je začela postopek za ugotavljanje kršitev. Poleg tega se zadnja letna poročila Španije sklicujejo na nadzor zasebnih organov, ki opravljajo preglede.

UGOTOVITVE REVIZIJE NA RAVNI DRŽAV ČLANIC

| 58.–59. | V okviru ocene predlaganih sprememb k nacionalnemu razvojnemu načrtu za leto 2004, je Komisija od francoskih oblasti zahtevala, da jo obvestijo o ukrepih, ki jih bodo sprejeli za odpravljanje slabosti, na katere je opozorilo Računsko sodišče. Te spremembe so na dnevnem redu Odbora STAR v septembru 2005. |
| --- | --- |

58.–59.

V okviru ocene predlaganih sprememb k nacionalnemu razvojnemu načrtu za leto 2004, je Komisija od francoskih oblasti zahtevala, da jo obvestijo o ukrepih, ki jih bodo sprejeli za odpravljanje slabosti, na katere je opozorilo Računsko sodišče. Te spremembe so na dnevnem redu Odbora STAR v septembru 2005.

| 60.–61. | Primerjavo potrebnih sredstev je treba obravnavati previdno. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijska okoljska politika je osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo. Komisija priznava, da učinkovita kontrola nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi pogosto zahteva visoko raven specializiranih virov. Službe Komisije so zato zagotovile smernice, ki dajejo napotke, kako oceniti izpolnjevanje kompleksnih zavez (prepoved ali zmanjšanje vnosov) in dobre kmetijske prakse. |
| --- | --- |

60.–61.

Primerjavo potrebnih sredstev je treba obravnavati previdno. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijska okoljska politika je osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo. Komisija priznava, da učinkovita kontrola nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi pogosto zahteva visoko raven specializiranih virov. Službe Komisije so zato zagotovile smernice, ki dajejo napotke, kako oceniti izpolnjevanje kompleksnih zavez (prepoved ali zmanjšanje vnosov) in dobre kmetijske prakse.

| 64.–65. | Dobra kmetijska praksa v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 v Nemčiji temelji na posebni kmetijski zakonodaji, ki je zavezujoča za vsa kmetijska zemljišča v uporabi in živinorejo v celotni Nemčiji ter tudi za vse kmetije, ne glede na njihov proizvodni sektor ali velikost. Dvostopenjski postopek, ki je običajen v Nemčiji (najprej preverjanje kazalnikov, ki mu nato sledi temeljita kontrola v primeru dvoma), se zdi utemeljen.
  V primeru Luksemburga je vmesni pregled že pokazal pomanjkanje posebnih kazalnikov za oceno kmetijskega okolja in s tem povezanih tveganj v zvezi s kontrolo teh ukrepov. Komisija je to vprašanje že načela v okviru pogovorov z zadevno državo članico o letnem poročilu za leto 2003. O teh vidikih se bo Komisija z zadevno državo članico ponovno pogovarjala v okviru letnega poročila Luksemburga za leto 2004. |
| --- | --- |

64.–65.

Dobra kmetijska praksa v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 v Nemčiji temelji na posebni kmetijski zakonodaji, ki je zavezujoča za vsa kmetijska zemljišča v uporabi in živinorejo v celotni Nemčiji ter tudi za vse kmetije, ne glede na njihov proizvodni sektor ali velikost. Dvostopenjski postopek, ki je običajen v Nemčiji (najprej preverjanje kazalnikov, ki mu nato sledi temeljita kontrola v primeru dvoma), se zdi utemeljen.

V primeru Luksemburga je vmesni pregled že pokazal pomanjkanje posebnih kazalnikov za oceno kmetijskega okolja in s tem povezanih tveganj v zvezi s kontrolo teh ukrepov. Komisija je to vprašanje že načela v okviru pogovorov z zadevno državo članico o letnem poročilu za leto 2003. O teh vidikih se bo Komisija z zadevno državo članico ponovno pogovarjala v okviru letnega poročila Luksemburga za leto 2004.

| 67.–68. | Sedem meril ustreza zahtevam smernic za izvedbo sistemov upravljanja ter pregledov in kazni v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja in zajemajo pomembne prakse kmetovanja. Nadaljnji elementi dobre kmetijske prakse so poleg tega določeni za vsak ukrep v okviru kmetijskega okolja. Komisija je odobrila teh sedem meril, z njimi povezana nacionalna navodila pa so odgovornost države članice. |
| --- | --- |

67.–68.

Sedem meril ustreza zahtevam smernic za izvedbo sistemov upravljanja ter pregledov in kazni v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja in zajemajo pomembne prakse kmetovanja. Nadaljnji elementi dobre kmetijske prakse so poleg tega določeni za vsak ukrep v okviru kmetijskega okolja. Komisija je odobrila teh sedem meril, z njimi povezana nacionalna navodila pa so odgovornost države članice.

| 69. | Komisija se zaveda tega stanja in je zato v svoji uredbi za naslednje programsko obdobje predlagala, da bodo kmetijska okoljska plačila zajemala samo zaveze, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s členoma 4 in 5 ter prilogama III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, kot tudi minimalne zahteve glede uporabe gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji in opredeljene v programu.
  To bo povzročilo učinkovitejše kontrole (skupno za 1. in 2. steber) in sprostilo kapacitete za kontrolo nad predlaganim novim izhodiščem za kmetijsko okolje (glej člen 37 predloga Komisije). |
| --- | --- |

69.

Komisija se zaveda tega stanja in je zato v svoji uredbi za naslednje programsko obdobje predlagala, da bodo kmetijska okoljska plačila zajemala samo zaveze, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s členoma 4 in 5 ter prilogama III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, kot tudi minimalne zahteve glede uporabe gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji in opredeljene v programu.

To bo povzročilo učinkovitejše kontrole (skupno za 1. in 2. steber) in sprostilo kapacitete za kontrolo nad predlaganim novim izhodiščem za kmetijsko okolje (glej člen 37 predloga Komisije).

| 70. | Glej odgovor na odstavka 58 in 59. |
| --- | --- |

70.

Glej odgovor na odstavka 58 in 59.

| 72. | Glej odgovor na odstavek 64. |
| --- | --- |

72.

Glej odgovor na odstavek 64.

| 74. | To priporočilo je bilo oblikovano v smernicah Komisije, da bi državam članicam pojasnili, da se preverjanja na kraju samem ne smejo izvajati v neprimernih obdobjih.
  Vendar, da bi preprečili, da se preverjanja na kraju samem izvajajo vedno v istem obdobju leta in se tako nekatere zaveze nikoli ne preverijo, morajo biti ta preverjanja razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za vsak ukrep za razvoj podeželja, ki jo določi država članica in se vsako leto prilagaja predhodnim ugotovitvam, da bi tako preverjanja potekala predvsem v obdobjih, ko se lahko kontrolira bolj tvegane elemente. |
| --- | --- |

74.

To priporočilo je bilo oblikovano v smernicah Komisije, da bi državam članicam pojasnili, da se preverjanja na kraju samem ne smejo izvajati v neprimernih obdobjih.

Vendar, da bi preprečili, da se preverjanja na kraju samem izvajajo vedno v istem obdobju leta in se tako nekatere zaveze nikoli ne preverijo, morajo biti ta preverjanja razporejena čez leto na osnovi analize tveganja za vsak ukrep za razvoj podeželja, ki jo določi država članica in se vsako leto prilagaja predhodnim ugotovitvam, da bi tako preverjanja potekala predvsem v obdobjih, ko se lahko kontrolira bolj tvegane elemente.

| 75. | Glej odgovor na odstavek 64. |
| --- | --- |

75.

Glej odgovor na odstavek 64.

| 77.–78. | Uvedba ponavljajočih se preverjanj istega upravičenca ni sprejemljiva in bi lahko prinesla le omejeno dodano vrednost glede na razpoložljiva sredstva; vendar je, kadar je to potrebno, preverjanja treba opraviti. Po drugi strani razporeditev preverjanj čez različna obdobja v letu zagotavlja, da se preverijo vse zaveze vsaj pri nekaterih upravičencih, kar omogoča določitev stopnje tveganja posamezne zaveze in obveznosti ter zagotavlja skladnost z določbami drugega pododstavka člena 69 Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 (glej zgornji odgovor na odstavek 74). |
| --- | --- |

77.–78.

Uvedba ponavljajočih se preverjanj istega upravičenca ni sprejemljiva in bi lahko prinesla le omejeno dodano vrednost glede na razpoložljiva sredstva; vendar je, kadar je to potrebno, preverjanja treba opraviti. Po drugi strani razporeditev preverjanj čez različna obdobja v letu zagotavlja, da se preverijo vse zaveze vsaj pri nekaterih upravičencih, kar omogoča določitev stopnje tveganja posamezne zaveze in obveznosti ter zagotavlja skladnost z določbami drugega pododstavka člena 69 Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 (glej zgornji odgovor na odstavek 74).

| 81. | Glej odgovor na odstavka 58 in 59. |
| --- | --- |

81.

Glej odgovor na odstavka 58 in 59.

| 84.–85. | Razlog za črtanje te zahteve je bilo zmanjšanje administrativno/finančne obremenitve (poenostavitev) držav članic in pri tem osredotočenje standardnih kontrol na bistvene elemente zavez, ki bi lahko služili kot kazalniki za to, kako upravičenec v celoti izpolnjuje zaveze. Nepravilnosti in dvomi bi privedli do izčrpne kontrole. Poenostavitev bo tudi v naslednjem programskem obdobju glavna skrb držav članic.
  (Glej tudi odgovor na odstavka 74 in 77). |
| --- | --- |

84.–85.

Razlog za črtanje te zahteve je bilo zmanjšanje administrativno/finančne obremenitve (poenostavitev) držav članic in pri tem osredotočenje standardnih kontrol na bistvene elemente zavez, ki bi lahko služili kot kazalniki za to, kako upravičenec v celoti izpolnjuje zaveze. Nepravilnosti in dvomi bi privedli do izčrpne kontrole. Poenostavitev bo tudi v naslednjem programskem obdobju glavna skrb držav članic.

(Glej tudi odgovor na odstavka 74 in 77).

| 86. | Zbirne vloge upravičencev v večini primerov sestojijo iz evidenc o nekaterih uporabljenih pridelovalnih tehnikah (npr. evidence o nakupu, datumu in količini uporabljenih gnojil/pesticidov). Če zaveza zajema celo leto in so redni pregledi med letom predragi, je koristno, da se inšpektorji lahko najprej sklicujejo na takšne evidence in preglede finančnega poslovanja. V primeru dvoma morajo organi začeti izvajati nadaljnje temeljite kontrole. |
| --- | --- |

86.

Zbirne vloge upravičencev v večini primerov sestojijo iz evidenc o nekaterih uporabljenih pridelovalnih tehnikah (npr. evidence o nakupu, datumu in količini uporabljenih gnojil/pesticidov). Če zaveza zajema celo leto in so redni pregledi med letom predragi, je koristno, da se inšpektorji lahko najprej sklicujejo na takšne evidence in preglede finančnega poslovanja. V primeru dvoma morajo organi začeti izvajati nadaljnje temeljite kontrole.

| 87. | Glej odgovor na odstavka 58 in 59. |
| --- | --- |

87.

Glej odgovor na odstavka 58 in 59.

| 89.–90. | Glej odgovor na odstavka 58 in 59. |
| --- | --- |

89.–90.

Glej odgovor na odstavka 58 in 59.

| 91.–96. | Baden-Württemberg je leta 2005 ta ukrep umaknil zaradi kompleksnosti, ki se je pokazala pri njegovem izvajanju. |
| --- | --- |

91.–96.

Baden-Württemberg je leta 2005 ta ukrep umaknil zaradi kompleksnosti, ki se je pokazala pri njegovem izvajanju.

| 97.–98. | Po obisku Računskega sodišča v Baden-Württembergu je bilo odločeno, da je treba pri 50 % preverjanj na kraju samem odvzeti vzorec za pregled v laboratoriju.
  Drug primer je Avstrija, kjer se poleg vizualnih pregledov opravijo tudi temeljite analize listja in prsti. |
| --- | --- |

97.–98.

Po obisku Računskega sodišča v Baden-Württembergu je bilo odločeno, da je treba pri 50 % preverjanj na kraju samem odvzeti vzorec za pregled v laboratoriju.

Drug primer je Avstrija, kjer se poleg vizualnih pregledov opravijo tudi temeljite analize listja in prsti.

| 100.–101. | Znanje in izkušnje inšpektorjev igrajo pomembno vlogo pri preverjanjih na kraju samem. Vse države članice so izdelale katalog dobre kmetijske prakse, ki ga zelo pogosto dopolnjujejo kontrolni seznami, navodila, usposabljanje, koncept zagotavljanja kakovosti in obveznost obrniti se na pristojne organe v primeru dvoma. Glede drugih zavez, ki zadevajo vsak posamezen kmetijski okoljski podukrep, je večina držav članic pripravila postopkovne priročnike, okrožnice in/ali navodila za uporabo za inšpektorje, tako da je zagotovljena določena homogenost nadzorov, ki se izvajajo nad istim ukrepom na nacionalnem ozemlju. |
| --- | --- |

100.–101.

Znanje in izkušnje inšpektorjev igrajo pomembno vlogo pri preverjanjih na kraju samem. Vse države članice so izdelale katalog dobre kmetijske prakse, ki ga zelo pogosto dopolnjujejo kontrolni seznami, navodila, usposabljanje, koncept zagotavljanja kakovosti in obveznost obrniti se na pristojne organe v primeru dvoma. Glede drugih zavez, ki zadevajo vsak posamezen kmetijski okoljski podukrep, je večina držav članic pripravila postopkovne priročnike, okrožnice in/ali navodila za uporabo za inšpektorje, tako da je zagotovljena določena homogenost nadzorov, ki se izvajajo nad istim ukrepom na nacionalnem ozemlju.

| 102.–103. | Komisija se bo v največji možni meri zavzela za izboljševanje posameznih primerov v partnerstvu med državami članicami; to velja na primer za jasno obveščanje upravičencev in nadzornikov o vsebini zaveze in za proučitev stopnje kazni v primeru neizpolnjevanja zavez. |
| --- | --- |

102.–103.

Komisija se bo v največji možni meri zavzela za izboljševanje posameznih primerov v partnerstvu med državami članicami; to velja na primer za jasno obveščanje upravičencev in nadzornikov o vsebini zaveze in za proučitev stopnje kazni v primeru neizpolnjevanja zavez.

| 104.–106. | V primeru, da register krajinskih elementov ne obstaja, je treba poseči po drugih načinih za preverjanje spoštovanja zavez. Glavno orodje so vizualni pregledi, ki so lahko v mnogo primerih zadostno zanesljivi, npr. glede obstoja ali neobstoja elementov.
  Izboljšanja v zvezi s tem so lahko posledica izvajanja in kontrole nad ukrepi iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1782/2003 po letu 2005 (zahteva po obdržanju krajinskih značilnosti) in napredka držav članic pri kartiranju krajinskih značilnosti. |
| --- | --- |

104.–106.

V primeru, da register krajinskih elementov ne obstaja, je treba poseči po drugih načinih za preverjanje spoštovanja zavez. Glavno orodje so vizualni pregledi, ki so lahko v mnogo primerih zadostno zanesljivi, npr. glede obstoja ali neobstoja elementov.

Izboljšanja v zvezi s tem so lahko posledica izvajanja in kontrole nad ukrepi iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1782/2003 po letu 2005 (zahteva po obdržanju krajinskih značilnosti) in napredka držav članic pri kartiranju krajinskih značilnosti.

SKLEPI IN PRIPOROČILA

| 107. | Na primerjavo med potrebnimi sredstvi za kmetijske okoljske ukrepe in tistimi za ukrepe v okviru prvega stebra je treba gledati v širšem kontekstu. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijski okoljski ukrepi so osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo.
  Komisija se strinja, da je nadzor nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi zaradi njihove kompleksnosti delovno intenziven in drag. Ti stroški so lahko „znatni“, vendar je to neizogibno za politiko, ki obravnava vključevanje okoljskih vprašanj v kmetijstvo, pri čemer je kompleksnost del razmerja. Zato je popolno izčrpno preverjanje predrago in bi prineslo le omejeno dodano vrednost pri zmanjšanju tveganja za proračun. Vendar Komisija meni, da so „znatni“ stroški kontrole sprejemljiva cena, ki jo je treba plačati za to politiko. Po mnenju Komisije je dvostopenjski postopek, ki ga izvajajo nekatere države članice, primerna metoda. Meni, da obstoječi sistemi v državah članicah dajejo razumno zagotovilo. |
| --- | --- |

107.

Na primerjavo med potrebnimi sredstvi za kmetijske okoljske ukrepe in tistimi za ukrepe v okviru prvega stebra je treba gledati v širšem kontekstu. Potrebna sredstva za kmetijske okoljske ukrepe je treba ocenjevati glede na zastavljene cilje. Kmetijski okoljski ukrepi so osrednji in bistven del strategije za vključitev okoljskih vprašanj na druga področja politike, kot je na primer kmetijstvo.

Komisija se strinja, da je nadzor nad kmetijskimi okoljskimi ukrepi zaradi njihove kompleksnosti delovno intenziven in drag. Ti stroški so lahko „znatni“, vendar je to neizogibno za politiko, ki obravnava vključevanje okoljskih vprašanj v kmetijstvo, pri čemer je kompleksnost del razmerja. Zato je popolno izčrpno preverjanje predrago in bi prineslo le omejeno dodano vrednost pri zmanjšanju tveganja za proračun. Vendar Komisija meni, da so „znatni“ stroški kontrole sprejemljiva cena, ki jo je treba plačati za to politiko. Po mnenju Komisije je dvostopenjski postopek, ki ga izvajajo nekatere države članice, primerna metoda. Meni, da obstoječi sistemi v državah članicah dajejo razumno zagotovilo.

| 108. | V okviru proučitve programov za razvoj podeželja je Komisija potrdila, da so kmetijski okoljski ukrepi, ki so jih določile države članice, sprejemljivi in ustrezni. Poleg tega je Komisija zavrnila sprejem nekaterih predlogov, ker je bila njihova dodana vrednost in/ali možnost nadzora nesprejemljiva (glej odstavek 32).
  Vendar je res, da Komisija ni imela možnosti, da bi predhodno izčrpno proučila možnost nadzora vseh predlaganih ukrepov. V tem smislu je pomembno upoštevati različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

108.

V okviru proučitve programov za razvoj podeželja je Komisija potrdila, da so kmetijski okoljski ukrepi, ki so jih določile države članice, sprejemljivi in ustrezni. Poleg tega je Komisija zavrnila sprejem nekaterih predlogov, ker je bila njihova dodana vrednost in/ali možnost nadzora nesprejemljiva (glej odstavek 32).

Vendar je res, da Komisija ni imela možnosti, da bi predhodno izčrpno proučila možnost nadzora vseh predlaganih ukrepov. V tem smislu je pomembno upoštevati različne odgovornosti v okviru deljenega upravljanja.

| 109. | Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo in določi prednostne naloge revizije.
  Vendar zaradi razlogov, pojasnjenih v odstavku 39 zgoraj, meni, da so bili kontrolni sistemi za kmetijske okoljske ukrepe od začetka tekočega programskega obdobja v razumni meri zajeti.
  Poleg tega so bili na osnovi zadnje centralne ocene tveganja izbrani kmetijski okoljski ukrepi za revizijo v obdobju 2005/2006. |
| --- | --- |

109.

Direktorat za potrditev obračunov načrtuje svoje revizijsko delo na osnovi instrumenta centralne analize tveganja, ki zajema vse odhodke za kmetijstvo in določi prednostne naloge revizije.

Vendar zaradi razlogov, pojasnjenih v odstavku 39 zgoraj, meni, da so bili kontrolni sistemi za kmetijske okoljske ukrepe od začetka tekočega programskega obdobja v razumni meri zajeti.

Poleg tega so bili na osnovi zadnje centralne ocene tveganja izbrani kmetijski okoljski ukrepi za revizijo v obdobju 2005/2006.

| 110. | Kar zadeva novejša nadzorna poročila držav članic, se je stanje glede njihove popolnosti in časovne razporeditve izboljšalo. Iz njih je razvidno, da je število inšpekcijskih obiskov pri subjektih vsaj tako veliko kot število subjektov. Do junija 2005 so bila prejeta vsa nadzorna poročila od leta 2000, z izjemo dveh poročil ene države članice za leti 2000 in 2001. V Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje je bila ugotovljena potreba po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil. Komisija se je zavezala, da bo obravnavala vprašanje in v Stalnem odboru za ekološko kmetijstvo se je že začela razprava o spremembi oblike in objavi nadzornih poročil. |
| --- | --- |

110.

Kar zadeva novejša nadzorna poročila držav članic, se je stanje glede njihove popolnosti in časovne razporeditve izboljšalo. Iz njih je razvidno, da je število inšpekcijskih obiskov pri subjektih vsaj tako veliko kot število subjektov. Do junija 2005 so bila prejeta vsa nadzorna poročila od leta 2000, z izjemo dveh poročil ene države članice za leti 2000 in 2001. V Evropskem akcijskem načrtu za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje je bila ugotovljena potreba po izboljšanju kakovosti nadzornih poročil. Komisija se je zavezala, da bo obravnavala vprašanje in v Stalnem odboru za ekološko kmetijstvo se je že začela razprava o spremembi oblike in objavi nadzornih poročil.

| 111. | Potrebo po nadaljnjih preverjanjih je treba obravnavati glede na tveganja pri vseh ukrepih in direktivah, ki jih je treba kontrolirati, zlasti tveganje v zvezi z varnostjo živil. Na osnovi drugih virov informacij in ob upoštevanju korekcijskega učinka, ki je posledica konkurence na trgu ekoloških proizvodov, je Komisija zagotovila splošno nadaljevanje izvajanja nadzora nad sistemom pregledov v vseh državah članicah glede na razpoložljive vire (glej odstavek 54).
  Vprašanje nadzora je del tekočega pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91. Povezati ga je treba tudi z Uredbo (ES) št. 882/2004, ki se bo začela uporabljati z letom 2006 in ki krepi okvir za organizacijo uradnih kontrol in nadzor na ravni držav članic. |
| --- | --- |

111.

Potrebo po nadaljnjih preverjanjih je treba obravnavati glede na tveganja pri vseh ukrepih in direktivah, ki jih je treba kontrolirati, zlasti tveganje v zvezi z varnostjo živil. Na osnovi drugih virov informacij in ob upoštevanju korekcijskega učinka, ki je posledica konkurence na trgu ekoloških proizvodov, je Komisija zagotovila splošno nadaljevanje izvajanja nadzora nad sistemom pregledov v vseh državah članicah glede na razpoložljive vire (glej odstavek 54).

Vprašanje nadzora je del tekočega pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91. Povezati ga je treba tudi z Uredbo (ES) št. 882/2004, ki se bo začela uporabljati z letom 2006 in ki krepi okvir za organizacijo uradnih kontrol in nadzor na ravni držav članic.

| 112. | Glavne slabosti so se pokazale predvsem pri nadzoru zasebnih inšpekcijskih organov, kar je privedlo do priporočil v zvezi s tem. Na osnovi zaslišanj in posvetovanj, ki so potekala v procesu priprave Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, je Komisija ugotovila, da sistem pregledov dobro deluje. |
| --- | --- |

112.

Glavne slabosti so se pokazale predvsem pri nadzoru zasebnih inšpekcijskih organov, kar je privedlo do priporočil v zvezi s tem. Na osnovi zaslišanj in posvetovanj, ki so potekala v procesu priprave Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, je Komisija ugotovila, da sistem pregledov dobro deluje.

| 113. | Zlahka preverljivi parametri nadzora so potrebni za zagotovitev, da se pri prvem kontrolnem obisku dobi primeren vtis o tem, kako upravičenec na splošno izpolnjuje zaveze. V primeru dvoma sledi dodatna temeljita kontrola. |
| --- | --- |

113.

Zlahka preverljivi parametri nadzora so potrebni za zagotovitev, da se pri prvem kontrolnem obisku dobi primeren vtis o tem, kako upravičenec na splošno izpolnjuje zaveze. V primeru dvoma sledi dodatna temeljita kontrola.

| 114. | V členu 69 Uredbe (ES) št. 817/2004 je jasno izraženo, da so „pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto na podlagi analize tveganj, ki jih navaja vsak ukrep za razvoj podeželja“. Kadar so odkrite slabosti, se z njimi ukvarja Komisija skupaj z državami članicami. Poleg tega lahko Komisija na podlagi naknadnega postopka potrditve obračunov določi finančne popravke. |
| --- | --- |

114.

V členu 69 Uredbe (ES) št. 817/2004 je jasno izraženo, da so „pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto na podlagi analize tveganj, ki jih navaja vsak ukrep za razvoj podeželja“. Kadar so odkrite slabosti, se z njimi ukvarja Komisija skupaj z državami članicami. Poleg tega lahko Komisija na podlagi naknadnega postopka potrditve obračunov določi finančne popravke.

| 115. | Komisija se bo v partnerstvu z državami članicami zavzela za izboljšanje položaja v največji možni meri. |
| --- | --- |

115.

Komisija se bo v partnerstvu z državami članicami zavzela za izboljšanje položaja v največji možni meri.

| 116. | Komisija meni, da so zbirne vloge upravičencev (npr. vodenje evidenc o nakupu, datumu in količini uporabljenih gnojil/pesticidov) praktično orodje, ki nadzornikom nudi prve podatke (npr. o zavezah, ki zajemajo celo leto). Temu bi po potrebi morale v največji možni meri slediti nadaljnje preiskave in/ali analize. |
| --- | --- |

116.

Komisija meni, da so zbirne vloge upravičencev (npr. vodenje evidenc o nakupu, datumu in količini uporabljenih gnojil/pesticidov) praktično orodje, ki nadzornikom nudi prve podatke (npr. o zavezah, ki zajemajo celo leto). Temu bi po potrebi morale v največji možni meri slediti nadaljnje preiskave in/ali analize.

| 117. | Vizualni pregledi se uporabljajo v kombinaciji z drugimi kontrolnimi instrumenti in sestavljajo samo omejen del kontrole nad kmetijskimi okoljskimi zavezami. Parametri za takšna preverjanja po svoji naravi niso nujno vedno merljivi. V prihodnosti se lahko pričakujejo nadaljnja izboljšanja, zlasti pri kontrolah nad krajinskimi elementi (npr. kartiranje). V zvezi z odkritimi slabostmi bo Komisija v partnerstvu z državami članicami sprejela ukrepe za izboljšanje stanja. |
| --- | --- |

117.

Vizualni pregledi se uporabljajo v kombinaciji z drugimi kontrolnimi instrumenti in sestavljajo samo omejen del kontrole nad kmetijskimi okoljskimi zavezami. Parametri za takšna preverjanja po svoji naravi niso nujno vedno merljivi. V prihodnosti se lahko pričakujejo nadaljnja izboljšanja, zlasti pri kontrolah nad krajinskimi elementi (npr. kartiranje). V zvezi z odkritimi slabostmi bo Komisija v partnerstvu z državami članicami sprejela ukrepe za izboljšanje stanja.

| 118. | — | Uredba (EGS) št. 2092/91 državam članicam jasno nalaga breme odobritve in nadzora nad kontrolnim sistemom za ekološko kmetovanje. Vendar bo vprašanje uradnega nadzora nad ekološkim kmetovanjem, vključno z nacionalnimi nadzornimi sistemi, ponovno proučeno v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki ga je sprožil Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, in glede na začetek veljavnosti Uredbe (ES) št. 882/04. Vendar mora potreba po specifičnih preverjanjih upoštevati tveganja, ki jih predstavljajo ukrepi vseh uredb in direktiv, ki jih je treba kontrolirati, nenazadnje tveganje v zvezi z varnostjo živil. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Uredba (EGS) št. 2092/91 državam članicam jasno nalaga breme odobritve in nadzora nad kontrolnim sistemom za ekološko kmetovanje. Vendar bo vprašanje uradnega nadzora nad ekološkim kmetovanjem, vključno z nacionalnimi nadzornimi sistemi, ponovno proučeno v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki ga je sprožil Evropski akcijski načrt za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje, in glede na začetek veljavnosti Uredbe (ES) št. 882/04. Vendar mora potreba po specifičnih preverjanjih upoštevati tveganja, ki jih predstavljajo ukrepi vseh uredb in direktiv, ki jih je treba kontrolirati, nenazadnje tveganje v zvezi z varnostjo živil.

| — | Revizijske službe GD AGRI trenutno izvajajo temeljit pregled delovanja kontrolnih sistemov, povezanih s kmetijskimi okoljskimi ukrepi, in bodo v primeru odkritih pomanjkljivosti sprejele ustrezne ukrepe, vključno z oblikovanjem priporočil za izboljšanje določb o nadzoru v naslednjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

—

Revizijske službe GD AGRI trenutno izvajajo temeljit pregled delovanja kontrolnih sistemov, povezanih s kmetijskimi okoljskimi ukrepi, in bodo v primeru odkritih pomanjkljivosti sprejele ustrezne ukrepe, vključno z oblikovanjem priporočil za izboljšanje določb o nadzoru v naslednjem programskem obdobju.

| — | Med zasedanji Stalnega odbora za ekološko kmetijstvo, nazadnje novembra 2004, februarja in marca 2005, se države članice redno opozarja na njihove obveznosti. Komisija je do marca 2005 prejela vsa nadzorna poročila za leto 2003. Komisija je že začela pogovore z državami članicami v Stalnem odboru za ekološko kmetijstvo o izboljšanju kakovosti in pomembnosti nadzornih poročil. Zahteva za poročanje je tudi eno od vprašanj, ki jih je treba ponovno proučiti v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91 in uporabe Uredbe (ES) št. 882/04. |
| --- | --- |

—

Med zasedanji Stalnega odbora za ekološko kmetijstvo, nazadnje novembra 2004, februarja in marca 2005, se države članice redno opozarja na njihove obveznosti. Komisija je do marca 2005 prejela vsa nadzorna poročila za leto 2003. Komisija je že začela pogovore z državami članicami v Stalnem odboru za ekološko kmetijstvo o izboljšanju kakovosti in pomembnosti nadzornih poročil. Zahteva za poročanje je tudi eno od vprašanj, ki jih je treba ponovno proučiti v okviru pregleda Uredbe (EGS) št. 2092/91 in uporabe Uredbe (ES) št. 882/04.

| — | Komisija se strinja s Sodiščem in je te zahteve že vključila v Uredbo (ES) št. 817/2004. |
| --- | --- |

—

Komisija se strinja s Sodiščem in je te zahteve že vključila v Uredbo (ES) št. 817/2004.

| — | Komisija se strinja, da so stroški nadzora nad kmetijskim okoljem izjemno visoki, kar je posledica kompleksnosti, ki je del tega področja, in potrebe po posebnem znanju in izkušnjah: za uspešno vključitev okoljskih vprašanj v kmetijstvo morajo biti kmetijski okoljski ukrepi kompleksni in vrednost, ki jo imajo kot ukrep politike za vključevanje, upravičuje take odhodke. |
| --- | --- |

—

Komisija se strinja, da so stroški nadzora nad kmetijskim okoljem izjemno visoki, kar je posledica kompleksnosti, ki je del tega področja, in potrebe po posebnem znanju in izkušnjah: za uspešno vključitev okoljskih vprašanj v kmetijstvo morajo biti kmetijski okoljski ukrepi kompleksni in vrednost, ki jo imajo kot ukrep politike za vključevanje, upravičuje take odhodke.

| — | Kot je bilo že prej poudarjeno, je vključitev okoljskih vprašanj v kmetijstvo po naravi kompleksno, tehnično vprašanje. Zaradi tega je razumljivo, da je za kontrolo nad nekaterimi kmetijskimi okoljskimi ukrepi potrebna razumna stopnja strokovnega znanja in izkušenj. To ne razveljavi ukrepov: njihova vrednost pri vključevanju upravičuje potrebo po tem znanju in izkušnjah. |
| --- | --- |

—

Kot je bilo že prej poudarjeno, je vključitev okoljskih vprašanj v kmetijstvo po naravi kompleksno, tehnično vprašanje. Zaradi tega je razumljivo, da je za kontrolo nad nekaterimi kmetijskimi okoljskimi ukrepi potrebna razumna stopnja strokovnega znanja in izkušenj. To ne razveljavi ukrepov: njihova vrednost pri vključevanju upravičuje potrebo po tem znanju in izkušnjah.

| 119. | Države članice imajo sisteme za kontrolo kmetijskih okoljskih ukrepov in ukrepi se preverjajo v vseh državah članicah. Vendar, kot navaja sodišče, obstajajo slabosti pri izvajanju kontrolnih sistemov. Služba Komisije za potrditev obračunov v obdobju 2005/2006 izvaja revizijski program, da bi preverila kontrolo kmetijskih okoljskih ukrepov v državah članicah. To lahko vodi do določitve finančnih popravkov, kot se je že zgodilo v prejšnjem programskem obdobju 1993–1999.
  Za naslednje programsko obdobje je Komisija predlagala kontrolni sistem, ki bo v največji možni meri usklajen s kontrolnimi sistemi za navzkrižno skladnost, ki jih morajo države članice vzpostaviti za plačila v okviru prvega stebra (navzkrižna skladnost). Poleg tega je Komisija predlagala jasnejšo razdelitev odgovornosti med državami članicami in Komisijo, da bi na ta način okrepili načelo deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

119.

Države članice imajo sisteme za kontrolo kmetijskih okoljskih ukrepov in ukrepi se preverjajo v vseh državah članicah. Vendar, kot navaja sodišče, obstajajo slabosti pri izvajanju kontrolnih sistemov. Služba Komisije za potrditev obračunov v obdobju 2005/2006 izvaja revizijski program, da bi preverila kontrolo kmetijskih okoljskih ukrepov v državah članicah. To lahko vodi do določitve finančnih popravkov, kot se je že zgodilo v prejšnjem programskem obdobju 1993–1999.

Za naslednje programsko obdobje je Komisija predlagala kontrolni sistem, ki bo v največji možni meri usklajen s kontrolnimi sistemi za navzkrižno skladnost, ki jih morajo države članice vzpostaviti za plačila v okviru prvega stebra (navzkrižna skladnost). Poleg tega je Komisija predlagala jasnejšo razdelitev odgovornosti med državami članicami in Komisijo, da bi na ta način okrepili načelo deljenega upravljanja.

---

(1)  Glej drugi pododstavek člena 67(1) Uredbe (ES) št. 817/2004: „Države članice opredelijo primerne metode in sredstva za preverjanje vsakega ukrepa podpore, pa tudi osebe, ki se preverjajo.“

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali.

---