# Europos Sąjungos C 231/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 231 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. rugsėjo 20d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 231

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. rugsėjo 20d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 59-osioje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. |
| 2005/C 231/1 | Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas | 1 |
| 2005/C 231/2 | Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) | 19 |
| 2005/C 231/3 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Reglamentą dėl Sanglaudos fondo | 35 |
| 2005/C 231/4 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką ir dėl — Baltosios knygos dėl Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo | 38 |
| 2005/C 231/5 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pirmojo metinio pranešimo dėl migracijos ir integracijos | 46 |
| 2005/C 231/6 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Tyrimas dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos | 50 |
| 2005/C 231/7 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų gebėjimo apsaugoti padidinimo — Geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus | 55 |
| 2005/C 231/8 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato — Europos kaimynystės politika — strategijos dokumentas | 58 |
| 2005/C 231/9 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, sukuriantį Pasirengimo narystei priemonę (IPA) | 67 |
| 2005/C 231/0 | Regionų komiteto nuomonė dėlPasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo | 69 |
| 2005/C 231/1 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkosaugos finansinės priemonės (LIFE+) | 72 |
| 2005/C 231/2 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams | 75 |
| 2005/C 231/3 | Regionų komiteto nuomonė dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės: regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo Hagos programos įgyvendinime | 83 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

59-osioje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d.

2005/C 231/1

Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas

1

2005/C 231/2

Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF)

19

2005/C 231/3

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Reglamentą dėl Sanglaudos fondo

35

2005/C 231/4

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką ir dėl — Baltosios knygos dėl Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo

38

2005/C 231/5

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pirmojo metinio pranešimo dėl migracijos ir integracijos

46

2005/C 231/6

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Tyrimas dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos

50

2005/C 231/7

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų gebėjimo apsaugoti padidinimo — Geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus

55

2005/C 231/8

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato — Europos kaimynystės politika — strategijos dokumentas

58

2005/C 231/9

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, sukuriantį Pasirengimo narystei priemonę (IPA)

67

2005/C 231/0

Regionų komiteto nuomonė dėlPasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo

69

2005/C 231/1

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkosaugos finansinės priemonės (LIFE+)

72

2005/C 231/2

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams

75

2005/C 231/3

Regionų komiteto nuomonė dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės: regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo Hagos programos įgyvendinime

83

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

59-osioje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d.

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/1

---

Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas

(2005/C 231/01)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bendrąsias nuostatas, KOM(2004)492 galutinis — 2004/0163 (AVC);

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 16 d. Europos Komisijos sprendimą pateikti nuomonę šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į Europos Parlamento sprendimą konsultuotis šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į2004 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimą konsultuotis šiuo klausimu remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirma dalimi ir 80 straipsniu;

atsižvelgdamas į2004 m. gegužės 26 d. Pirmininko sprendimą pavesti Teritorinės sanglaudos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į kitus pasiūlymus dėl Europos Komisijos reglamentų dėl Sanglaudos fondo, KOM (2004) 494 galutinis — 2004/0166 (AVC), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), KOM(2004) 495 galutinis, 2004/0167 (COD), Europos socialinio fondo, KOM (2004) 493 galutinis — 2004/0165 (COD) ir „Europos tarpvalstybinio bendradarbiavimo grupės (EGCC) sukūrimo“, KOM(2004) 496 galutinis 2004/0168 (COD);

atsižvelgdamas į ankstesnę nuomonę dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo (CdR 120/2004 fin (1));

atsižvelgdamas į savo perspektyvinį pranešimą dėl struktūrinių fondų valdymo ir supaprastinimo po 2006 m. (CdR 389/2002 fin (2));

atsižvelgdamas į nuomonę dėl Partnerystės tarp vietos ir regionų valdžios institucijų bei socialinės ekonomikos organizacijų: įdarbinimo rėmimas, vietos plėtra ir socialinė sanglauda, (CdR 384/2001 fin (3));

atsižvelgdamas į p. Albert Bore nuomonės projektą dėl finansinių perspektyvų (Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Bendros mūsų ateities kūrimas — išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007-2013 m.“), priimtą Teritorinės sanglaudos komisijos 2004 m. lapkričio 26 d. (CdR 162/2004 rev. 3);

atsižvelgdamas į p. Rosario Conderelli nuomonės projektą dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) (CdR 233/2004 rev. 1);

atsižvelgdamas į p. Paiva nuomonės projektą dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Sanglaudos fondo (CdR 234/2004);

atsižvelgdamas į p. Fernandez Felgueroso nuomonės projektą dėl pasiūlymo priimti Europos Palamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo (CdR .../2004);

atsižvelgdamas į2005 m. vasario 4 d. Teritorinės sanglaudos politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 232/2004 rev. 3) (Pranešėjai: p. Nilsson, Kommunalrad/ORDF ir p. Tatsis, Proedros Nomarchiakis Aftodioikissis Dramas-Kavalas-Xanthis;

KADANGI

| 1) | KADANGI pagrindinis Komiteto vertinimo kriterijus išlieka EB sutarties 158 straipsnyje nustatytas siekinys. Ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimas, skatintis visokeriopą darnią Bendrijos plėtrą, ir skirtumų tarp regionų mažinimas šalinant nepalankiausias sąlygas turinčių regionų išsivystymo trūkumus svariai prisidės stiprinant Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį bei prisidės prie Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkių įvykdymo; |
| --- | --- |

1)

KADANGI pagrindinis Komiteto vertinimo kriterijus išlieka EB sutarties 158 straipsnyje nustatytas siekinys. Ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimas, skatintis visokeriopą darnią Bendrijos plėtrą, ir skirtumų tarp regionų mažinimas šalinant nepalankiausias sąlygas turinčių regionų išsivystymo trūkumus svariai prisidės stiprinant Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį bei prisidės prie Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkių įvykdymo;

| 2) | KADANGI Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto III antraštinės dalies 220 straipsnio nuostatos numato sanglaudos tikslo stiprinimą įvesdamas teritorinį matmenį, „kad skatintų savo visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą“; |
| --- | --- |

2)

KADANGI Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto III antraštinės dalies 220 straipsnio nuostatos numato sanglaudos tikslo stiprinimą įvesdamas teritorinį matmenį, „kad skatintų savo visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę ir socialinę sanglaudą“;

| 3) | KADANGI dėl plėtros prireikė dar glaudesnės sanglaudos Europoje, o tai pareikalaus ilgalaikių nuolatinių pastangų, |
| --- | --- |

3)

KADANGI dėl plėtros prireikė dar glaudesnės sanglaudos Europoje, o tai pareikalaus ilgalaikių nuolatinių pastangų,

savo 59-osioje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 13 d.posėdis), priėmė šią nuomonę.

REGIONŲ KOMITETAS

ĮŽANGA

I.   Bendras kontekstas

| 1. | Mano, kad pagal Europos Sąjungos sutarties 158 straipsnį sanglaudos politikos regioninis aspektas yra svarbus ir po plėtros turi būti sustiprintas, kad būtų skatinama darni valstybių narių Europos Sąjungos plėtra. |
| --- | --- |

1.

Mano, kad pagal Europos Sąjungos sutarties 158 straipsnį sanglaudos politikos regioninis aspektas yra svarbus ir po plėtros turi būti sustiprintas, kad būtų skatinama darni valstybių narių Europos Sąjungos plėtra.

| 2. | Teigiamai vertina pastaraisiais metais pasiektus rezultatus sanglaudos srityje ir Europos Sąjungos regioninės politikos poveikį stiprinant Bendrijos socialinę ir ekonominę sanglaudą; Komitetas taip pat pakartotinai pabrėžia, kad sutartyse patvirtinta sanglaudos politika yra veiksmingiausia, aiškiausia ir svarbiausia priemonė solidarumo ir bendradarbiavimo principams įgyvendinti; ši politika yra vienas iš svarbiausių Sąjungos tautų ir teritorijų integracijos principų; |
| --- | --- |

2.

Teigiamai vertina pastaraisiais metais pasiektus rezultatus sanglaudos srityje ir Europos Sąjungos regioninės politikos poveikį stiprinant Bendrijos socialinę ir ekonominę sanglaudą; Komitetas taip pat pakartotinai pabrėžia, kad sutartyse patvirtinta sanglaudos politika yra veiksmingiausia, aiškiausia ir svarbiausia priemonė solidarumo ir bendradarbiavimo principams įgyvendinti; ši politika yra vienas iš svarbiausių Sąjungos tautų ir teritorijų integracijos principų;

| 3. | Pritaria Europos Komisijos finansiniams pasiūlymams skirti 336,1 mlrd. eurų sanglaudos politikai ir šią sumą paskirstyti trims tikslams. Regionų komitetas mano, kad finansinis Komisijos pasiūlymas yra pakankamas toliau remti ES 15 valstybių narių regionus bei kartu tomis pačiomis sąlygomis teikti paramą naujoms valstybėms narėms, jei lėšos yra paskirstytos teisingai ir skirtos svarbiausioms problemoms spręsti. Šiuo metu šis pasiūlymas yra priimtas aiškiai nurodžius, kad Komisija ir valstybės narės sieks užtikrinti pakankamą paramos didinimą atsižvelgiant į plėtros nulemtus reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

Pritaria Europos Komisijos finansiniams pasiūlymams skirti 336,1 mlrd. eurų sanglaudos politikai ir šią sumą paskirstyti trims tikslams. Regionų komitetas mano, kad finansinis Komisijos pasiūlymas yra pakankamas toliau remti ES 15 valstybių narių regionus bei kartu tomis pačiomis sąlygomis teikti paramą naujoms valstybėms narėms, jei lėšos yra paskirstytos teisingai ir skirtos svarbiausioms problemoms spręsti. Šiuo metu šis pasiūlymas yra priimtas aiškiai nurodžius, kad Komisija ir valstybės narės sieks užtikrinti pakankamą paramos didinimą atsižvelgiant į plėtros nulemtus reikalavimus.

| 4. | Mano, kad bet koks biudžeto sumažinimas, kaip siūlo EK, pakenks Sanglaudos politikos pagrindams ir dėl to sumenks solidarumo principas, kuris vis tik yra esminis Europos integracijos identiteto elementas. |
| --- | --- |

4.

Mano, kad bet koks biudžeto sumažinimas, kaip siūlo EK, pakenks Sanglaudos politikos pagrindams ir dėl to sumenks solidarumo principas, kuris vis tik yra esminis Europos integracijos identiteto elementas.

| 5. | Todėl atmeta bet kokį bandymą perskirstyti biudžete Komisijos pasiūlytas sumas lėšų paskirstymo pagal tikslus srityje, ir, konkrečiai, bet kokį perskirstymą, turintį įtakos „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui. |
| --- | --- |

5.

Todėl atmeta bet kokį bandymą perskirstyti biudžete Komisijos pasiūlytas sumas lėšų paskirstymo pagal tikslus srityje, ir, konkrečiai, bet kokį perskirstymą, turintį įtakos „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui.

| 6. | Dar kartą pabrėžia neatsiejamą sąsają tarp veiksmingos visos Europos regioninės politikos bei Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkės įgyvendinimo. Būsimasis ES augimas ir konkurencingumas visuose Europos regionuose bus skatinamas tęsiant ES sanglaudos politiką visuose regionuose, greičiau, renacionalizuojant šią politiką; ES konkurencingumas priklauso nuo kiekvieno regiono konkurencingumo. |
| --- | --- |

6.

Dar kartą pabrėžia neatsiejamą sąsają tarp veiksmingos visos Europos regioninės politikos bei Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkės įgyvendinimo. Būsimasis ES augimas ir konkurencingumas visuose Europos regionuose bus skatinamas tęsiant ES sanglaudos politiką visuose regionuose, greičiau, renacionalizuojant šią politiką; ES konkurencingumas priklauso nuo kiekvieno regiono konkurencingumo.

| 7. | Perspėja, kad programavimo laikotarpio pradžios vėlinimas dėl užsitęsusių derybų lems finansinį ES vietos ir regionų valdžios institucijų žlugimą ir nestabilumą. |
| --- | --- |

7.

Perspėja, kad programavimo laikotarpio pradžios vėlinimas dėl užsitęsusių derybų lems finansinį ES vietos ir regionų valdžios institucijų žlugimą ir nestabilumą.

II.   Nauja partnerystė, skirta sanglaudos politikai

| 8. | Pritaria išteklių ir prioritetų sutelkimui trims tikslams (konvergencijos, regionų konkurencingumo ir užimtumo ir teritorinio bendradarbiavimo). Tai pagerins tiek vidaus darną struktūrinių fondų koordinavimo Bendrijos lygiu ir koordinavimo su konkrečiomis Europos sektorių politikos kryptimis srityje, tiek išorės darną tarp skirtingų veiksmų lygių (vietos, regionų, nacionalinio ir Europos). |
| --- | --- |

8.

Pritaria išteklių ir prioritetų sutelkimui trims tikslams (konvergencijos, regionų konkurencingumo ir užimtumo ir teritorinio bendradarbiavimo). Tai pagerins tiek vidaus darną struktūrinių fondų koordinavimo Bendrijos lygiu ir koordinavimo su konkrečiomis Europos sektorių politikos kryptimis srityje, tiek išorės darną tarp skirtingų veiksmų lygių (vietos, regionų, nacionalinio ir Europos).

| 9. | Pritaria, kad Sanglaudos fondo lėšos bus skiriamos toms valstybėms narėms, kurių bendrosios nacionalinės pajamos yra mažesnės nei 90 % Bendrijos vidurkio. Turėtų būti ieškoma politinio sprendimo valstybių narių, kurios po plėtros nebeatitiks reikalavimų, atžvilgiu. |
| --- | --- |

9.

Pritaria, kad Sanglaudos fondo lėšos bus skiriamos toms valstybėms narėms, kurių bendrosios nacionalinės pajamos yra mažesnės nei 90 % Bendrijos vidurkio. Turėtų būti ieškoma politinio sprendimo valstybių narių, kurios po plėtros nebeatitiks reikalavimų, atžvilgiu.

| 10. | Pritaria pasiūlymui, kad struktūrinių fondų parama pagal „konvergencijos tikslą“ bus skirta darniam regionų ir vietos ekonomikos vystymui. |
| --- | --- |

10.

Pritaria pasiūlymui, kad struktūrinių fondų parama pagal „konvergencijos tikslą“ bus skirta darniam regionų ir vietos ekonomikos vystymui.

| 11. | Pritaria Komisijos pasiūlymui surasti sprendimą dėl regionų, kuriems pagal naująjį konvergencijos tikslą turėjo įtakos taip vadinamas statistikos poveikis. Tačiau reglamento projekto tam tikros nuostatos nėra pakankamai plačios, nes jos nenumato planavimo tikrumo, kai kalbama apie paramos dydį ir pagalbą reglamentuojančių taisyklių taikymą. |
| --- | --- |

11.

Pritaria Komisijos pasiūlymui surasti sprendimą dėl regionų, kuriems pagal naująjį konvergencijos tikslą turėjo įtakos taip vadinamas statistikos poveikis. Tačiau reglamento projekto tam tikros nuostatos nėra pakankamai plačios, nes jos nenumato planavimo tikrumo, kai kalbama apie paramos dydį ir pagalbą reglamentuojančių taisyklių taikymą.

| 12. | Pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti „konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą visiems regionams, kuriems netaikomas konvergencijos tikslas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti regionams, turintiems didelių socialinių ir ekonominių problemų bei nemenką poreikį struktūriškai prisiderinti: šie regionai turėtų būti apibrėžiami pagal specialius kriterijus. Jis taip pat pritaria tam, kad naujasis tikslas būtų taikomas visu regioniniu lygiu. |
| --- | --- |

12.

Pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti „konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą visiems regionams, kuriems netaikomas konvergencijos tikslas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti regionams, turintiems didelių socialinių ir ekonominių problemų bei nemenką poreikį struktūriškai prisiderinti: šie regionai turėtų būti apibrėžiami pagal specialius kriterijus. Jis taip pat pritaria tam, kad naujasis tikslas būtų taikomas visu regioniniu lygiu.

| 13. | Pritaria, kad regionai, kurie 2006 m. visiškai priklausys 1 tikslui ir negalės bus priskirti konvergencijos tikslui, priklausys regionų, gaunančių „specialią laikiną paramą“ grupei, ir toliau gaus struktūrinių fondų paramą, kad vienodomis sąlygomis galėtų siekti regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslo. |
| --- | --- |

13.

Pritaria, kad regionai, kurie 2006 m. visiškai priklausys 1 tikslui ir negalės bus priskirti konvergencijos tikslui, priklausys regionų, gaunančių „specialią laikiną paramą“ grupei, ir toliau gaus struktūrinių fondų paramą, kad vienodomis sąlygomis galėtų siekti regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslo.

| 14. | Pritaria, kad būtų sukurtas konkretus teritorinio bendradarbiavimo tikslas ir būtų integruotas nacionalinis, tarpvalstybinis ir tinklinis bendradarbiavimas, bet taip pat reikalauja įtraukti ir regionų bendradarbiavimą kaip nepriklausomą naujo tikslo kryptį. Šis tikslas turi ypatingai koncentruotis į inovacijų ir geros praktikos sklaidą, kad skatintų konkurencingumą ES. |
| --- | --- |

14.

Pritaria, kad būtų sukurtas konkretus teritorinio bendradarbiavimo tikslas ir būtų integruotas nacionalinis, tarpvalstybinis ir tinklinis bendradarbiavimas, bet taip pat reikalauja įtraukti ir regionų bendradarbiavimą kaip nepriklausomą naujo tikslo kryptį. Šis tikslas turi ypatingai koncentruotis į inovacijų ir geros praktikos sklaidą, kad skatintų konkurencingumą ES.

| 15. | Sutinka, kad fondų parama apima ir Europos teritorinę dimensiją, ypatingą dėmesį skiriant miesto vietovių, regionų, priklausančių nuo žuvininkystės, regionų, turinčių konkrečių geografinių ir gamtinių kliūčių (salos, retai gyvenamos teritorijos, kalnuotos teritorijos arba pasienio regionai) bei atokiausių regionų, atgaivinimui. |
| --- | --- |

15.

Sutinka, kad fondų parama apima ir Europos teritorinę dimensiją, ypatingą dėmesį skiriant miesto vietovių, regionų, priklausančių nuo žuvininkystės, regionų, turinčių konkrečių geografinių ir gamtinių kliūčių (salos, retai gyvenamos teritorijos, kalnuotos teritorijos arba pasienio regionai) bei atokiausių regionų, atgaivinimui.

| 16. | Pritaria naujai pasiūlytai kaimynystės priemonei, sustiprinančiai bendrų Europos namų viziją, ir ragina Europos Komisiją pateikti aiškius pasiūlymus dėl šio priemonės ir teritorinio bendradarbiavimo tikslo koordinavimo, siekiant kuo labiau padidinti abipusę sąveiką. |
| --- | --- |

16.

Pritaria naujai pasiūlytai kaimynystės priemonei, sustiprinančiai bendrų Europos namų viziją, ir ragina Europos Komisiją pateikti aiškius pasiūlymus dėl šio priemonės ir teritorinio bendradarbiavimo tikslo koordinavimo, siekiant kuo labiau padidinti abipusę sąveiką.

| 17. | Nurodo, kad būtina persvarstyti tam tikras nacionalines erdves, atsižvelgiant į naująją Europos politinę geografiją po būsimos plėtros, ir siūlo palikti esančio 2000-2006 m. laikotarpio tarpvalstybinio bendradarbiavimo zonas, kurios atitinka Bendrijos nuoseklumo ir efektyvumo reikalavimus bei padėjo jose esantiems regionams vystyti bendrus interesus ir galimybes. |
| --- | --- |

17.

Nurodo, kad būtina persvarstyti tam tikras nacionalines erdves, atsižvelgiant į naująją Europos politinę geografiją po būsimos plėtros, ir siūlo palikti esančio 2000-2006 m. laikotarpio tarpvalstybinio bendradarbiavimo zonas, kurios atitinka Bendrijos nuoseklumo ir efektyvumo reikalavimus bei padėjo jose esantiems regionams vystyti bendrus interesus ir galimybes.

| 18. | Pritaria lyčių perspektyvos integravimui į visus fondų programavimo, įgyvendinimo ir įvertinimo etapus. |
| --- | --- |

18.

Pritaria lyčių perspektyvos integravimui į visus fondų programavimo, įgyvendinimo ir įvertinimo etapus.

| 19. | Pritaria pastangoms supaprastinti fondų administravimą, padidinti jų skaidrumą ir valdymą remiantis bendruoju reglamentu, ir ragina tokias pačias nuostatas taikyti įgyvendinant nuostatas, kurias priims Komisija. |
| --- | --- |

19.

Pritaria pastangoms supaprastinti fondų administravimą, padidinti jų skaidrumą ir valdymą remiantis bendruoju reglamentu, ir ragina tokias pačias nuostatas taikyti įgyvendinant nuostatas, kurias priims Komisija.

| 20. | Remia pasiūlymus sustiprinti vietos, regionų, nacionalinių ir Bendrijos institucijų, taip pat privačių ir socialinių dalyvių partnerystę ir bendradarbiavimą visame struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo programavimo, įgyvendinimo ir įvertinimo procese. |
| --- | --- |

20.

Remia pasiūlymus sustiprinti vietos, regionų, nacionalinių ir Bendrijos institucijų, taip pat privačių ir socialinių dalyvių partnerystę ir bendradarbiavimą visame struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo programavimo, įgyvendinimo ir įvertinimo procese.

| 21. | Palankiai vertina strateginio požiūrio įgyvendinimą programavimo sistemoje, kadangi jis skatina naują politinį procesą, kuris galės pagerinti planavimo kokybę ir padidinti valdymo efektyvumą ir veiksmingumą. Tuo pat metu jis siūlo galimybę geriau koordinuoti nacionalines strategijas ir strateginius sanglaudos politikos tikslus. |
| --- | --- |

21.

Palankiai vertina strateginio požiūrio įgyvendinimą programavimo sistemoje, kadangi jis skatina naują politinį procesą, kuris galės pagerinti planavimo kokybę ir padidinti valdymo efektyvumą ir veiksmingumą. Tuo pat metu jis siūlo galimybę geriau koordinuoti nacionalines strategijas ir strateginius sanglaudos politikos tikslus.

| 22. | Mano, kad, įgyvendinus nacionalinius strateginius planus, valdymo atsakomybė bus perduota veiklos programų valdymo institucijoms, ir todėl galvoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo visuose sanglaudos politikos etapuose gali būti toliau stiprinamas. |
| --- | --- |

22.

Mano, kad, įgyvendinus nacionalinius strateginius planus, valdymo atsakomybė bus perduota veiklos programų valdymo institucijoms, ir todėl galvoja, kad regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo visuose sanglaudos politikos etapuose gali būti toliau stiprinamas.

| 23. | Pripažįsta, kad naujų išimčių dėl N+2 taisyklės taikymo įrašymas padidina lankstumą ir padeda regionams — visų pirma naujųjų valstybių narių — laiku ir tvarkingai įsisavinti sanglaudos politikos fondus, nors ir mano, kad Komisija turėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekta didesnio lankstumo. |
| --- | --- |

23.

Pripažįsta, kad naujų išimčių dėl N+2 taisyklės taikymo įrašymas padidina lankstumą ir padeda regionams — visų pirma naujųjų valstybių narių — laiku ir tvarkingai įsisavinti sanglaudos politikos fondus, nors ir mano, kad Komisija turėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekta didesnio lankstumo.

III.   Regionų komiteto nuomonės

| 24. | Atkreipia dėmesį, kad supaprastinimas nėra tik decentralizavimo, bet ir visos sistemos didesnės atskaitomybės klausimas. Regionų komitetas pabrėžia partnerystės principo ir iš vietos ir regionų valdžios institucijų išrinktų atstovų įtraukimo svarbą ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares prireikus pasinaudoti galimybe sudaryti trišalius susitarimus. |
| --- | --- |

24.

Atkreipia dėmesį, kad supaprastinimas nėra tik decentralizavimo, bet ir visos sistemos didesnės atskaitomybės klausimas. Regionų komitetas pabrėžia partnerystės principo ir iš vietos ir regionų valdžios institucijų išrinktų atstovų įtraukimo svarbą ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares prireikus pasinaudoti galimybe sudaryti trišalius susitarimus.

| 25. | Remia Komisijos pastangas stiprinti subsidiarumo principą. Todėl, siekdamas supaprastinimo, Regionų komitetas norėtų pabrėžti, kaip svarbu yra nedidinti centralizacijos valstybių narių lygiu. Svarbu užtikrinti subsidiarumo procesą vietos ir regionų lygiu. Neturi būti siekiama atsakomybę perkelti valstybėms narėms, tačiau tinkamu sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimo etapu įtraukti reikiamus dalyvius. Nori, kad subsidiarumo principas būtų taikomas ne tik tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos, bet ir valstybėse narėse. |
| --- | --- |

25.

Remia Komisijos pastangas stiprinti subsidiarumo principą. Todėl, siekdamas supaprastinimo, Regionų komitetas norėtų pabrėžti, kaip svarbu yra nedidinti centralizacijos valstybių narių lygiu. Svarbu užtikrinti subsidiarumo procesą vietos ir regionų lygiu. Neturi būti siekiama atsakomybę perkelti valstybėms narėms, tačiau tinkamu sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimo etapu įtraukti reikiamus dalyvius. Nori, kad subsidiarumo principas būtų taikomas ne tik tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos, bet ir valstybėse narėse.

| 26. | Mano, kad aktyvesnis regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas visuose ateinančio programavimo laikotarpio etapais padės išspręsti lėšų įsisavinimo problemas, atsiradusias dabartiniu programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

26.

Mano, kad aktyvesnis regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas visuose ateinančio programavimo laikotarpio etapais padės išspręsti lėšų įsisavinimo problemas, atsiradusias dabartiniu programavimo laikotarpiu.

| 27. | Ragina Europos Komisiją sukurti paramos sistemą, skirtą teritorinei valstybės pagalbos taisyklių diferenciacijai, ir norminius teisės aktus, kad būtų vykdomos tikslingos valstybės investicijos, ypač jeigu jos taip pat padės ištaisyti realų rinkos neveikimą, siekiant įgyvendinti teritorinės sanglaudos tikslą. |
| --- | --- |

27.

Ragina Europos Komisiją sukurti paramos sistemą, skirtą teritorinei valstybės pagalbos taisyklių diferenciacijai, ir norminius teisės aktus, kad būtų vykdomos tikslingos valstybės investicijos, ypač jeigu jos taip pat padės ištaisyti realų rinkos neveikimą, siekiant įgyvendinti teritorinės sanglaudos tikslą.

| 28. | Siūlo kai kuriuos labai retai apgyvendintus regionus vertinti kaip atskirą atvejį, tinkamai atsižvelgiant į sunkias vyraujančias sąlygas, kaip nurodyta Švedijos ir Suomijos stojimo sutartyse. |
| --- | --- |

28.

Siūlo kai kuriuos labai retai apgyvendintus regionus vertinti kaip atskirą atvejį, tinkamai atsižvelgiant į sunkias vyraujančias sąlygas, kaip nurodyta Švedijos ir Suomijos stojimo sutartyse.

| 29. | Mano, kad pasiūlymas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo įgyvendinimo turėtų būti aiškiau suformuluotas. Turėtų būti dedama daugiau pastangų administraciniams formalumams supaprastinti, visų pirma, kai kalbama apie paramos programas, kurios administruojamos abiejose sienos pusėse, kadangi labai sudėtingos ES teisinės ir administracinės nuostatos kol kas gerokai trukdo tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

29.

Mano, kad pasiūlymas dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo įgyvendinimo turėtų būti aiškiau suformuluotas. Turėtų būti dedama daugiau pastangų administraciniams formalumams supaprastinti, visų pirma, kai kalbama apie paramos programas, kurios administruojamos abiejose sienos pusėse, kadangi labai sudėtingos ES teisinės ir administracinės nuostatos kol kas gerokai trukdo tarpvalstybiniam bendradarbiavimui.

| 30. | Pritaria, kad, siekiant teritorinio bendradarbiavimo, būtų įtraukiamos jūrų sienos, ir prašo, kad 150 km riba būtų lanksčiai vertinama, kad bendrą jūros sieną turinčių regionų bendradarbiavimas būtų prasmingas. |
| --- | --- |

30.

Pritaria, kad, siekiant teritorinio bendradarbiavimo, būtų įtraukiamos jūrų sienos, ir prašo, kad 150 km riba būtų lanksčiai vertinama, kad bendrą jūros sieną turinčių regionų bendradarbiavimas būtų prasmingas.

| 31. | Siūlo, kad, norint, jog tarpregioninis bendradarbiavimas taptų efektyvesnis ir veiksmingesnis, į regionines programas reikia įtraukti visą strateginių temų, kurios Europos lygiu sudaro pridėtinę vertę, ir pakankamai finansinių išteklių. |
| --- | --- |

31.

Siūlo, kad, norint, jog tarpregioninis bendradarbiavimas taptų efektyvesnis ir veiksmingesnis, į regionines programas reikia įtraukti visą strateginių temų, kurios Europos lygiu sudaro pridėtinę vertę, ir pakankamai finansinių išteklių.

| 32. | Pritaria tam, kiek dėmesio Komisija skyrė socialinio įtraukimo stiprinimui ir ragina priimti daugiau priemonių, kad būtų galima patenkinti į žmonių su negalia poreikius. |
| --- | --- |

32.

Pritaria tam, kiek dėmesio Komisija skyrė socialinio įtraukimo stiprinimui ir ragina priimti daugiau priemonių, kad būtų galima patenkinti į žmonių su negalia poreikius.

| 33. | Taip pat turėtų būti daugiau dėmesio skiriama su gyventojų senėjimo susijusioms problemoms, kadangi senėjimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais Europa susidurs ateinančiais dešimtmečiais. |
| --- | --- |

33.

Taip pat turėtų būti daugiau dėmesio skiriama su gyventojų senėjimo susijusioms problemoms, kadangi senėjimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais Europa susidurs ateinančiais dešimtmečiais.

| 34. | Itin rekomenduoja, kad struktūrinių fondų finansuojamose būsimose programose būtų numatyti tokie klausimai kaip miestų atnaujinimas, socialinis skurdas, ekonomikos pertvarkymas ir viešasis transportas, nes visi šie klausimai aktualūs didmiesčiams. Struktūriniai fondai turi padėti siekti tvaraus vystymosi tankiai apgyvendintose miestų teritorijose; |
| --- | --- |

34.

Itin rekomenduoja, kad struktūrinių fondų finansuojamose būsimose programose būtų numatyti tokie klausimai kaip miestų atnaujinimas, socialinis skurdas, ekonomikos pertvarkymas ir viešasis transportas, nes visi šie klausimai aktualūs didmiesčiams. Struktūriniai fondai turi padėti siekti tvaraus vystymosi tankiai apgyvendintose miestų teritorijose;

| 35. | Susirūpinęs dėl Bendrijos bendro finansavimo dydžio nustatymo, atsižvelgiant į bendras viešąsias išlaidas, kadangi tai gali lemti privataus sektoriaus sprendimą nedalyvauti programose. Todėl Komitetas siūlo apskaičiuoti fondų finansavimo dydį atsižvelgiant į bendras nacionalines išlaidas kaip esminę priemonę privačioms ir viešosioms partnerystėms stiprinti. |
| --- | --- |

35.

Susirūpinęs dėl Bendrijos bendro finansavimo dydžio nustatymo, atsižvelgiant į bendras viešąsias išlaidas, kadangi tai gali lemti privataus sektoriaus sprendimą nedalyvauti programose. Todėl Komitetas siūlo apskaičiuoti fondų finansavimo dydį atsižvelgiant į bendras nacionalines išlaidas kaip esminę priemonę privačioms ir viešosioms partnerystėms stiprinti.

| 36. | Ragina, kad su Regionų komitetu būtų aktyviai konsultuojamasi, dalyvaujant Pavasario Europos Vadovų Tarybos konkurencingumo ir sanglaudos metinio įvertinimo darbotvarkėse. Tai suteiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybių iškelti klausimus ir parodyti gerą praktiką, kurios reikia atviro koordinavimo metodo geresniam veikimui įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkes. |
| --- | --- |

36.

Ragina, kad su Regionų komitetu būtų aktyviai konsultuojamasi, dalyvaujant Pavasario Europos Vadovų Tarybos konkurencingumo ir sanglaudos metinio įvertinimo darbotvarkėse. Tai suteiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybių iškelti klausimus ir parodyti gerą praktiką, kurios reikia atviro koordinavimo metodo geresniam veikimui įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkes.

| 37. | Abejoja, ar nacionalinis strateginis planas turėtų būti glaustas strateginis dokumentas, paliekantis pakankamai erdvės regionų vykdomoms veiklos programoms nusistatyti konkrečius tikslus ir veiksmus, taikytinus kiekvienam regionui. Be to, dėl šių dokumentų rengimo negalima nei delsti priimant veiklos programas, nei toliau varžyti jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

37.

Abejoja, ar nacionalinis strateginis planas turėtų būti glaustas strateginis dokumentas, paliekantis pakankamai erdvės regionų vykdomoms veiklos programoms nusistatyti konkrečius tikslus ir veiksmus, taikytinus kiekvienam regionui. Be to, dėl šių dokumentų rengimo negalima nei delsti priimant veiklos programas, nei toliau varžyti jų įgyvendinimą.

| 38. | Prašo Komisijos išlaikyti dabartinę veiklos rezervo sistemą. |
| --- | --- |

38.

Prašo Komisijos išlaikyti dabartinę veiklos rezervo sistemą.

| 39. | Siūlo apsvarstyti sistemą, kurioje tik grąžintinas PVM nebūtų tinkamas finansuoti ERPF lėšomis, ir tokia tvarka yra panaši į tą, kurią Komisija jau pasiūlė dėl ESF. Šiuo metu dėl to atsiranda konkrečių išlaidų, susijusių su veiksmais vietos ir regionų lygiu. Kadangi PVM — tai valstybės pajamos, turėtų būti sukurtas modelis, kaip pašalinti neigiamą poveikį vietos ir regionų lygiu. |
| --- | --- |

39.

Siūlo apsvarstyti sistemą, kurioje tik grąžintinas PVM nebūtų tinkamas finansuoti ERPF lėšomis, ir tokia tvarka yra panaši į tą, kurią Komisija jau pasiūlė dėl ESF. Šiuo metu dėl to atsiranda konkrečių išlaidų, susijusių su veiksmais vietos ir regionų lygiu. Kadangi PVM — tai valstybės pajamos, turėtų būti sukurtas modelis, kaip pašalinti neigiamą poveikį vietos ir regionų lygiu.

| 40. | Mano, kad N+2 taisyklė toliau daro neigiamą poveikį programavimo laikotarpio pradžioje, visų pirma teritorinio bendradarbiavimo tikslo atveju, taip pat ir dideliems investiciniams projektams, kurie neatitinka didelių projektų ribinės sumos. Šis poveikis galėtų būti gerokai sumažintas, jeigu būtų numatyta, kad padidėjęs dalinis mokėjimas mažinant įsiskolinimus savaime nepanaikintų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

40.

Mano, kad N+2 taisyklė toliau daro neigiamą poveikį programavimo laikotarpio pradžioje, visų pirma teritorinio bendradarbiavimo tikslo atveju, taip pat ir dideliems investiciniams projektams, kurie neatitinka didelių projektų ribinės sumos. Šis poveikis galėtų būti gerokai sumažintas, jeigu būtų numatyta, kad padidėjęs dalinis mokėjimas mažinant įsiskolinimus savaime nepanaikintų įsipareigojimų.

| 41. | Prašo, kad veiklos programose, prioritetuose ir priemonėse būtų aiški nuoroda į privalomus aplinkosaugos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

41.

Prašo, kad veiklos programose, prioritetuose ir priemonėse būtų aiški nuoroda į privalomus aplinkosaugos įsipareigojimus.

| 42. | Mano, kad sanglaudos politika turėtų skatinti erdvės plėtros politiką, kuri galėtų atsižvelgti į esamas transeuropines bendradarbiavimo struktūras ir bendradarbiavimo perspektyvas, atsižvelgiant į bendrus teritorinius ypatumus. |
| --- | --- |

42.

Mano, kad sanglaudos politika turėtų skatinti erdvės plėtros politiką, kuri galėtų atsižvelgti į esamas transeuropines bendradarbiavimo struktūras ir bendradarbiavimo perspektyvas, atsižvelgiant į bendrus teritorinius ypatumus.

REGIONŲ KOMITETO REKOMENDACIJOS

I DALIS

TIKSLAI IR BENDROSIOS PAGALBOS TAISYKLĖS

I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKOS

1 rekomendacija

2 straipsnis, 5 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   „viešosios išlaidos“: bet koks valstybės įnašas, skirtas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš valstybės, regioninių ir vietos valdžios institucijų, Europos Bendrijų biudžeto ir yra susijęs su struktūriniais fondais, ir bet kokios panašios išlaidos. Bet koks įnašas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš viešosios teisės įstaigų biudžeto arba iš vienos ar kelių regioninės arba vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės įstaigų susivienijimų biudžeto, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, laikomas valstybės įnašu; | 5)   „viešosios išlaidos“: bet koks valstybės įnašas, skirtas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš valstybės
  nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, Europos Bendrijų biudžeto ir yra susijęs su Struktūriniais fondais, ir bet kokios panašios išlaidos. Bet koks įnašas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš vienos ar kelių regioninės arba vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės įstaigų susivienijimų biudžeto, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, laikomas valstybės įnašu; |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

5)   „viešosios išlaidos“: bet koks valstybės įnašas, skirtas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš valstybės, regioninių ir vietos valdžios institucijų, Europos Bendrijų biudžeto ir yra susijęs su struktūriniais fondais, ir bet kokios panašios išlaidos. Bet koks įnašas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš viešosios teisės įstaigų biudžeto arba iš vienos ar kelių regioninės arba vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės įstaigų susivienijimų biudžeto, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, laikomas valstybės įnašu;

5)   „viešosios išlaidos“: bet koks valstybės įnašas, skirtas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš valstybės
  nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, Europos Bendrijų biudžeto ir yra susijęs su Struktūriniais fondais, ir bet kokios panašios išlaidos. Bet koks įnašas veiklai finansuoti, kuris atliekamas iš vienos ar kelių regioninės arba vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės įstaigų susivienijimų biudžeto, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo, laikomas valstybės įnašu;

Paaiškinimas

Viešosios išlaidos yra valstybės įstaigų valstybinis įnašas. Nebūtina nurodyti, iš kur gaunamos valstybės lėšos. Dėl to atsirastų tik kliūčių ir apribojimų, nebūtų skatinamas kūrybingumas vietos ir regionų lygiu kartu su partnerystėmis, kaip nurodyta 10 straipsnyje.

2 Rekomendacija

3 straipsnis, 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiksmas, kurio Bendrija imasi pagal Sutarties 158 straipsnį, yra skirtas išsiplėtusios Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant paskatinti Bendrijos darnų, subalansuotą ir tvarų vystymąsi. Šis veiksmas atliekamas fondams, Europos investicijų bankui (EIB) ir kitoms esamoms finansinėms priemonėms padedant. Jis turi padėti išspręsti sunkumus, susijusius su ekonominiais, socialiniais ir teritoriniais skirtumais, ypač su skirtumais, atsiradusiais menkiau išsivysčiusiose valstybėse ir regionuose, ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu bei gyventojų senėjimu.
  Į fondų finansuojamą veiksmą nacionaliniu ir regionų mastu yra įtraukiami su Bendrijos prioritetai darnaus vystymosi srityje, kurių siekiama stiprinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą, socialinę integraciją bei aplinkos apsaugą ir kokybę. | 1.   Veiksmas, kurio Bendrija imasi pagal Sutarties 158 straipsnį, yra skirtas išsiplėtusios Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant paskatinti Bendrijos darnų, subalansuotą ir tvarų vystymąsi. Šis veiksmas atliekamas fondams, Europos investicijų bankui (EIB) ir kitoms esamoms finansinėms priemonėms padedant. Jis turi padėti išspręsti sunkumus, susijusius su ekonominiais, socialiniais ir teritoriniais skirtumais, ypač su skirtumais, atsiradusiais menkiau išsivysčiusiose valstybėse ir regionuose, ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu bei gyventojų senėjimu.

  Siekdama sanglaudos politikos tikslų, Bendrija prisideda prie darnaus, subalansuoto ir tvaraus vystymosi.

  Į fondų finansuojamą veiksmą nacionaliniu, regionų ir vietos mastu yra įtraukiami su Bendrijos prioritetai darnaus vystymosi srityje, kurių siekiama stiprinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą, socialinę integraciją bei aplinkos apsaugą ir kokybę. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

1.   Veiksmas, kurio Bendrija imasi pagal Sutarties 158 straipsnį, yra skirtas išsiplėtusios Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant paskatinti Bendrijos darnų, subalansuotą ir tvarų vystymąsi. Šis veiksmas atliekamas fondams, Europos investicijų bankui (EIB) ir kitoms esamoms finansinėms priemonėms padedant. Jis turi padėti išspręsti sunkumus, susijusius su ekonominiais, socialiniais ir teritoriniais skirtumais, ypač su skirtumais, atsiradusiais menkiau išsivysčiusiose valstybėse ir regionuose, ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu bei gyventojų senėjimu.

Į fondų finansuojamą veiksmą nacionaliniu ir regionų mastu yra įtraukiami su Bendrijos prioritetai darnaus vystymosi srityje, kurių siekiama stiprinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą, socialinę integraciją bei aplinkos apsaugą ir kokybę.

1.   Veiksmas, kurio Bendrija imasi pagal Sutarties 158 straipsnį, yra skirtas išsiplėtusios Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti, siekiant paskatinti Bendrijos darnų, subalansuotą ir tvarų vystymąsi. Šis veiksmas atliekamas fondams, Europos investicijų bankui (EIB) ir kitoms esamoms finansinėms priemonėms padedant. Jis turi padėti išspręsti sunkumus, susijusius su ekonominiais, socialiniais ir teritoriniais skirtumais, ypač su skirtumais, atsiradusiais menkiau išsivysčiusiose valstybėse ir regionuose, ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu bei gyventojų senėjimu.

Siekdama sanglaudos politikos tikslų, Bendrija prisideda prie darnaus, subalansuoto ir tvaraus vystymosi.

Į fondų finansuojamą veiksmą nacionaliniu, regionų ir vietos mastu yra įtraukiami su Bendrijos prioritetai darnaus vystymosi srityje, kurių siekiama stiprinant augimą, konkurencingumą ir užimtumą, socialinę integraciją bei aplinkos apsaugą ir kokybę.

Paaiškinimas

Pabrėždami sanglaudos politikos tikslą plačiąja prasme, o veiklą ir veiksmus perkeldami į antrąją pastraipos dalį, didžiausią dėmesį skiriame bendrai sanglaudos politikai Bendrijos lygiu. Rekomendacija atitinka Reglamento 1260/99 1 straipsnį, kuris numato, kad, „siekdama šių tikslų, Bendrija prisideda prie ...“. Šiame pasiūlyme priimti reglamentą kirtis akivaizdžiai perkeliamas kitur. „Veiksmai, kurių imamasi atsižvelgiant į fondus, turi nacionaliniu ir regionų lygiu apimti Bendrijos prioritetus, nukreiptus darnaus vystymosi link, sustiprinant augimą“ (finansinis tikslas). Ši nuostata akivaizdžiai akcentuoja ne tai, kas pabrėžiama šiame pasiūlyme.

3 rekomendacija

3 straipsnio 2 dalies a) punktas

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | „konvergencijos“ tikslu siekiama pagreitinti mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergenciją, gerinant augimo ir užimtumo sąlygas, t.y. gerinant investicijų į fizinį bei žmogiškąjį kapitalą kokybę, vystant naujoves ir žinių visuomenę, gerinant galimybes prisitaikyti prie ekonominių ir socialinių pokyčių, gerinant aplinkos apsaugą bei pačią aplinką ir administracinį efektyvumą. Šis tikslas yra fondų prioritetas. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

a)

„konvergencijos“ tikslu siekiama pagreitinti mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergenciją, gerinant augimo ir užimtumo sąlygas, t.y. gerinant investicijų į fizinį bei žmogiškąjį kapitalą kokybę, vystant naujoves ir žinių visuomenę, gerinant galimybes prisitaikyti prie ekonominių ir socialinių pokyčių, gerinant aplinkos apsaugą bei pačią aplinką ir administracinį efektyvumą. Šis tikslas yra fondų prioritetas.

| a) | „konvergencijos“ tikslu siekiama pagreitinti mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergenciją, gerinant augimo ir užimtumo sąlygas, t.y. gerinant investicijų į fizinį bei žmogiškąjį kapitalą kokybę, infrastruktūrą, verslininkystę vystant naujoves ir žinių visuomenę, gerinant galimybes prisitaikyti prie ekonominių ir socialinių pokyčių, gerinant aplinkos apsaugą bei pačią aplinką ir administracinį efektyvumą. Šis tikslas yra fondų prioritetas. |
| --- | --- |

a)

„konvergencijos“ tikslu siekiama pagreitinti mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergenciją, gerinant augimo ir užimtumo sąlygas, t.y. gerinant investicijų į fizinį bei žmogiškąjį kapitalą kokybę, infrastruktūrą, verslininkystę vystant naujoves ir žinių visuomenę, gerinant galimybes prisitaikyti prie ekonominių ir socialinių pokyčių, gerinant aplinkos apsaugą bei pačią aplinką ir administracinį efektyvumą. Šis tikslas yra fondų prioritetas.

Paaiškinimas

Svarbu, kad „konvergencijos“ tiksle būtų aiškiai pabrėžiamos infrastruktūros problemos, kurios reikštų ne tik fizines infrastruktūras, bet ir žmogaus kapitalo ir verslininkystės infrastruktūrą, taip pat naujovių vystymo ir žinių visuomenės plėtrą, siekiant apsaugoti ir pagerinti aplinką ir padidinti administracinį veiksmingumą.

4 rekomendacija

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena suinteresuota valstybė narė, pateikdama 25 straipsnyje nurodytą nacionalinį strateginį planą, nurodo NUTS I arba NUTS II regionus, kurių atžvilgiu ji pateiks programą ERPF finansavimui gauti. | Kiekviena suinteresuota valstybė narė, pateikdama 25 straipsnyje nurodytą nacionalinį strateginį planą, susitarusi su regionais, nurodo NUTS I arba NUTS II regionus, kurių atžvilgiu ji pateiks programą ERPF finansavimui gauti. Pagal 34 straipsnio 2 dalį bet kuri valstybė narė taip pat gali siūlyti programas kitokiu, tinkamesniu teritoriniu lygiu. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Kiekviena suinteresuota valstybė narė, pateikdama 25 straipsnyje nurodytą nacionalinį strateginį planą, nurodo NUTS I arba NUTS II regionus, kurių atžvilgiu ji pateiks programą ERPF finansavimui gauti.

Kiekviena suinteresuota valstybė narė, pateikdama 25 straipsnyje nurodytą nacionalinį strateginį planą, susitarusi su regionais, nurodo NUTS I arba NUTS II regionus, kurių atžvilgiu ji pateiks programą ERPF finansavimui gauti. Pagal 34 straipsnio 2 dalį bet kuri valstybė narė taip pat gali siūlyti programas kitokiu, tinkamesniu teritoriniu lygiu.

Paaiškinimas

Kad būtų aiškiau, svarbu įrašyti konkrečią nuorodą į 34 straipsnį (2 punktą), pagal kurį bet kuriai valstybei narei leidžiama siūlyti veiklos programas skirtingu teritoriniu lygiu nei NUTS I arba NUTS II regionai.

5 rekomendacija

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimo tinklų ir keitimosi patirtimi tikslais Bendrijos teritorija atitinka paramos reikalavimus | Bendradarbiavimo tinklų ir keitimosi patirtimi tikslais
  Siekiant plataus tarpregioninio bendradarbiavimo, kuris gali apimti plačią sritį — nuo pasikeitimo patirtimi iki investicinių projektų įgyvendinimo –Bendrijos teritorija atitinka
  paramos reikalavimus. Taigi ir ateityje bus galima vykdyti prie buvusių vidaus sienų ir prie naujų Bendrijos išorės sienų esančių regionų projektus. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Bendradarbiavimo tinklų ir keitimosi patirtimi tikslais Bendrijos teritorija atitinka paramos reikalavimus

Bendradarbiavimo tinklų ir keitimosi patirtimi tikslais
  Siekiant plataus tarpregioninio bendradarbiavimo, kuris gali apimti plačią sritį — nuo pasikeitimo patirtimi iki investicinių projektų įgyvendinimo –Bendrijos teritorija atitinka
  paramos reikalavimus. Taigi ir ateityje bus galima vykdyti prie buvusių vidaus sienų ir prie naujų Bendrijos išorės sienų esančių regionų projektus.

Paaiškinimas

Nacionalinis bendradarbiavimas vyksta viename iš trylikos paskirtų regionų. Be tokio bendradarbiavimo, būtina parengti bendradarbiavimo projektus su visos ES regionais, kurių neapima tarpvalstybinio ar nacionalinio bendradarbiavimo sąvoka. Jeigu bendradarbiaujama keičiantis informacija ar kuriant tinklus, toks bendradarbiavimas nevisiškai patenkina regionų poreikį įgyvendinti platesnio masto bendradarbiavimą su kitais ES regionais. Dėl to, tarpvalstybinis ar nacionalinis bendradarbiavimas turėtų apimti regionų bendradarbiavimą.

IV SKYRIUS

PAGALBOS PRINCIPAI

6 rekomendacija

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija priima sprendimą dėl fondų pagalbos esant glaudžiam Komisijos ir valstybės narės bendradarbiavimui (toliau — partnerystė). Valstybė narė nustato pagal esamas taisykles ir praktikas partnerystę su savo paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, būtent: | Komisija priima sprendimą dėl fondų pagalbos esant glaudžiam Komisijos ir valstybės narės bei regionų bendradarbiavimui (toliau — partnerystė). Valstybė narė nustato pagal esamas taisykles ir praktikas partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, būtent:. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Komisija priima sprendimą dėl fondų pagalbos esant glaudžiam Komisijos ir valstybės narės bendradarbiavimui (toliau — partnerystė). Valstybė narė nustato pagal esamas taisykles ir praktikas partnerystę su savo paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, būtent:

Komisija priima sprendimą dėl fondų pagalbos esant glaudžiam Komisijos ir valstybės narės bei regionų bendradarbiavimui (toliau — partnerystė). Valstybė narė nustato pagal esamas taisykles ir praktikas partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, būtent:.

Paaiškinimas

It is necessary for the regulation to guarantee the involvement of the regions in all phases of the negotiation of the Funds. The Commission's proposal makes the regions' involvement in the negotiation procedure subject to their designation by the Member State. It is essential that the regions be direct discussion partners of the Commission when negotiating Fund intervention in this area of responsibility.

In its White Paper on Governance the Commission itself points out that the regions' increased responsibility for implementing Community policies (and it refers specifically to cohesion policy) has not been matched by an increase in their real participation in the EU. It adds that this is because national governments do not sufficiently involve the regions in the preparation of their positions on Community policies. One way of ensuring that the regions participate in cohesion policy is for the regulations to lay down rules for their involvement in the negotiating procedure.

In conclusion, the regulation should recognise the regions as managing and paying authorities, and for this it is necessary that they be directly involved in consultations with the Commission during all phases of the Fund negotiating procedure.

7 rekomendacija

10 straipsnio 1 dalis c)

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujančia pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms, ir įstaigomis, atsakingoms už vyrų ir moterų lygybės skatinimą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

c)

bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujančia pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms, ir įstaigomis, atsakingoms už vyrų ir moterų lygybės skatinimą.

| c) | bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujančia pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos partneriams, socialinės ekonomikos organizacijoms, nevyriausybinėms organizacijoms, ir įstaigomis, skatinančiomis vyrų ir moterų lygybę. |
| --- | --- |

c)

bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujančia pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos partneriams, socialinės ekonomikos organizacijoms, nevyriausybinėms organizacijoms, ir įstaigomis, skatinančiomis vyrų ir moterų lygybę.

Paaiškinimas

Partnerystė turėtų padėti įtraukti socialinės ekonomikos organizacijas.

8 rekomendacija

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Partnerystė vyksta visiškai laikantis atitinkamos institucinės, teisinės ir finansinės kiekvienos kategorijos partnerių jurisdikcijos. Partnerystė apima nacionalinio strateginio plano rengimą ir stebėseną, taip pat veiklos programų rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Valstybės narės įtraukia kiekvieną iš atitinkamų partnerių, ypač regionus, į įvairius programavimo etapus per kiekvienam etapui nustatytą terminą. | 2.   Partnerystė vyksta visiškai laikantis atitinkamos institucinės, teisinės ir finansinės kiekvienos kategorijos partnerių jurisdikcijos. Partnerystė apima nacionalinio strateginio plano rengimą, finansavimą ir stebėseną, taip pat veiklos programų rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Valstybės narės įtraukia kiekvieną iš atitinkamų partnerių, ypač regionus, į įvairius programavimo etapus per kiekvienam etapui įtakos turintį
  nustatytą
  tinkamą terminą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

2.   Partnerystė vyksta visiškai laikantis atitinkamos institucinės, teisinės ir finansinės kiekvienos kategorijos partnerių jurisdikcijos. Partnerystė apima nacionalinio strateginio plano rengimą ir stebėseną, taip pat veiklos programų rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Valstybės narės įtraukia kiekvieną iš atitinkamų partnerių, ypač regionus, į įvairius programavimo etapus per kiekvienam etapui nustatytą terminą.

2.   Partnerystė vyksta visiškai laikantis atitinkamos institucinės, teisinės ir finansinės kiekvienos kategorijos partnerių jurisdikcijos. Partnerystė apima nacionalinio strateginio plano rengimą, finansavimą ir stebėseną, taip pat veiklos programų rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Valstybės narės įtraukia kiekvieną iš atitinkamų partnerių, ypač regionus, į įvairius programavimo etapus per kiekvienam etapui įtakos turintį
  nustatytą
  tinkamą terminą.

Paaiškinimas

Svarbu, kad partnerystei būtų suteikta galimybė daryti poveikį programavimo etapams. Tai įmanoma tik skyrus jai pakankamai laiko. Be to, poveikis finansavimo klausimams yra svarbus ir turėtų būti įtrauktas.

V SKYRIUS

FINANSINĖ STRUKTŪRA

9 rekomendacija

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis
  1.   Fondų lėšos, skirtos nuo 2007–2013 m. laikotarpio įsipareigojimams, 2004 m. kainomis yra 336,1 mlrd. eurų; kaip jos paskirstomos kiekvieniems metams, yra nurodyta 1 priede.
  Programoms rengti ir vėliau įtraukti į bendrą Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos yra kasmet indeksuojamos 2 %.
  3 straipsnio 2 dalyje nustatytiems tikslams biudžetinės lėšos paskirstomos taip, kad pakankamai daug lėšų būtų skirta „konvergencijos“ tikslo regionams.
  2.   Komisija preliminariai paskirsto lėšas valstybėms narėms pagal 16, 17 ir 18 straipsniuose nustatytus kriterijus, nepažeisdama 20 ir 21 straipsnių nuostatų. | 15 straipsnis
  1.   Fondų lėšos, skirtos nuo 2007–2013 m. laikotarpio įsipareigojimams, 2004 m. kainomis yra 336,1 mlrd. eurų; kaip jos paskirstomos kiekvieniems metams, yra nurodyta 1 priede.
  Programoms rengti ir vėliau įtraukti į bendrą Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos yra kasmet indeksuojamos 2 %.
  3 straipsnio 2 dalyje nustatytiems tikslams biudžetinės lėšos paskirstomos taip, kad pakankamai daug lėšų būtų skirta „konvergencijos“ tikslo regionams.
  2.   Komisija preliminariai paskirsto lėšas valstybėms narėms pagal 16, 17 ir 18 straipsniuose nustatytus kriterijus, nepažeisdama 20 ir 21 straipsnių nuostatų. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

15 straipsnis

1.   Fondų lėšos, skirtos nuo 2007–2013 m. laikotarpio įsipareigojimams, 2004 m. kainomis yra 336,1 mlrd. eurų; kaip jos paskirstomos kiekvieniems metams, yra nurodyta 1 priede.

Programoms rengti ir vėliau įtraukti į bendrą Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos yra kasmet indeksuojamos 2 %.

3 straipsnio 2 dalyje nustatytiems tikslams biudžetinės lėšos paskirstomos taip, kad pakankamai daug lėšų būtų skirta „konvergencijos“ tikslo regionams.

2.   Komisija preliminariai paskirsto lėšas valstybėms narėms pagal 16, 17 ir 18 straipsniuose nustatytus kriterijus, nepažeisdama 20 ir 21 straipsnių nuostatų.

15 straipsnis

1.   Fondų lėšos, skirtos nuo 2007–2013 m. laikotarpio įsipareigojimams, 2004 m. kainomis yra 336,1 mlrd. eurų; kaip jos paskirstomos kiekvieniems metams, yra nurodyta 1 priede.

Programoms rengti ir vėliau įtraukti į bendrą Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos yra kasmet indeksuojamos 2 %.

3 straipsnio 2 dalyje nustatytiems tikslams biudžetinės lėšos paskirstomos taip, kad pakankamai daug lėšų būtų skirta „konvergencijos“ tikslo regionams.

2.   Komisija preliminariai paskirsto lėšas valstybėms narėms pagal 16, 17 ir 18 straipsniuose nustatytus kriterijus, nepažeisdama 20 ir 21 straipsnių nuostatų. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms.

Paaiškinimas

The regions should be involved in the distribution of the Funds. In making the breakdowns by Member State, the Commission proposal places this distribution exclusively in the hands of the Member States. In fact, the first draft of the Third Cohesion Report established that the funding would be distributed on the basis of an indicative breakdown by region laid down by the Commission. This subparagraph was dropped from the final report. It should also be pointed out that the criteria set out in Articles 16, 17 and 18 cover distribution by the State and thus criteria for distribution by the regions should be added.

The second addition is necessary to bring the general regulation into line with the relevant provisions of the constitutional Treaty (Article III-220).

10 rekomendacija

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.    Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti asignavimai po lygiai padalinami ERPF finansuojamoms programoms ir ESF finansuojamoms programoms. | 2.    Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti asignavimai po lygiai padalinami ERPF finansuojamoms programoms ir ESF finansuojamoms programoms santykiu, kuris nustatomas atsižvelgiant į regionų sąlygas; šios nuostatos turėtų būti įgyvendinamos gerokai decentralizuotai. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

2.    Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti asignavimai po lygiai padalinami ERPF finansuojamoms programoms ir ESF finansuojamoms programoms.

2.    Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti asignavimai po lygiai padalinami ERPF finansuojamoms programoms ir ESF finansuojamoms programoms santykiu, kuris nustatomas atsižvelgiant į regionų sąlygas; šios nuostatos turėtų būti įgyvendinamos gerokai decentralizuotai.

Paaiškinimas

Perėjimas nuo žemės ūkiu ir tradicine apdirbamąja pramone paremtos ekonomikos prie žiniomis paremtos ekonomikos reikalauja verslininkų nemažų pastangų, kad produktų, procesų ir rinkodaros srityse būtų įdiegtos naujovės. ERPF parama būtų veiksmingesnė priemonė šiam tikslui pasiekti, negu ESF parama.

II DALIS

STRATEGINIS POŽIŪRIS Į SANGLAUDĄ

I SKYRIUS

BENDRIJOS STRATEGINĖS GAIRĖS DĖL SANGLAUDOS

11 rekomendacija

23 straipsnis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvieno fondų tikslo atveju tos gairės pirmiausia įgyvendina Bendrijos prioritetus, skatindamos subalansuotą, darnų ir tvarų vystymąsi. | Kiekvieno fondų tikslo atveju tos gairės pirmiausia įgyvendina Bendrijos prioritetus, skatindamos subalansuotą, darnų ir tvarų vystymąsi, dažniausiai sumažinant regionų skirtumus pagal Lisabonos strategiją ir Geteborgo tikslus |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Kiekvieno fondų tikslo atveju tos gairės pirmiausia įgyvendina Bendrijos prioritetus, skatindamos subalansuotą, darnų ir tvarų vystymąsi.

Kiekvieno fondų tikslo atveju tos gairės pirmiausia įgyvendina Bendrijos prioritetus, skatindamos subalansuotą, darnų ir tvarų vystymąsi, dažniausiai sumažinant regionų skirtumus pagal Lisabonos strategiją ir Geteborgo tikslus

Paaiškinimas

Regionų komitetas nori priminti, kad, remiantis Sutarties 158 straipsniu, pagrindinis regioninės politikos tikslas yra sumažinti regionų skirtumus.

12 rekomendacija

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė pateikia nacionalinį strateginį planą, užtikrinantį, kad Bendrijos struktūrinė pagalba atitiktų Bendrijos strategines gaires, ir kuriame, viena vertus, būtų nurodyta sąsaja su Bendrijos prioritetais, o, antra vertus, nacionaliniais ir regioniniais prioritetais, kad būtų skatinamas darnus vystymasis, bei nacionaliniu veiksmų planu užimtumo srityje.
  Rengiant fondų programavimą remiamasi šiuo planu. | Valstybė narė pateikia nacionalinį strateginį planą, užtikrinantį, kad Bendrijos struktūrinė pagalba atitiktų Bendrijos strategines gaires, ir kuriame, viena vertus, būtų nurodyta sąsaja su Bendrijos prioritetais, o, antra vertus, nacionaliniais, regioniniais ir miestų prioritetais, kad būtų skatinamas darnus vystymasis, bei nacionaliniu veiksmų planu užimtumo srityje.
  Rengiant fondų programavimą remiamasi šiuo trumpu strateginiu planu. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Valstybė narė pateikia nacionalinį strateginį planą, užtikrinantį, kad Bendrijos struktūrinė pagalba atitiktų Bendrijos strategines gaires, ir kuriame, viena vertus, būtų nurodyta sąsaja su Bendrijos prioritetais, o, antra vertus, nacionaliniais ir regioniniais prioritetais, kad būtų skatinamas darnus vystymasis, bei nacionaliniu veiksmų planu užimtumo srityje.

Rengiant fondų programavimą remiamasi šiuo planu.

Valstybė narė pateikia nacionalinį strateginį planą, užtikrinantį, kad Bendrijos struktūrinė pagalba atitiktų Bendrijos strategines gaires, ir kuriame, viena vertus, būtų nurodyta sąsaja su Bendrijos prioritetais, o, antra vertus, nacionaliniais, regioniniais ir miestų prioritetais, kad būtų skatinamas darnus vystymasis, bei nacionaliniu veiksmų planu užimtumo srityje.

Rengiant fondų programavimą remiamasi šiuo trumpu strateginiu planu.

Paaiškinimas

Logiška būtų įtraukti nuorodą į miestų prioritetus, atsižvelgiant į reikalavimą, kad kiekviename nacionaliniame strateginiame plane būtų nurodyti miestų intervencijų prioritetai.

RK mano, kad turėtų būti palikta pakankamai erdvės regionų vykdomoms veiksmų programoms, kad kiekvienam regionui būtų nustatyti konkretūs tikslai ir veiksmai.

13 rekomendacija

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kiekviename nacionaliniame strateginiame plane glaustai apibūdinama valstybės narės strategija ir jos įgyvendinimas. | 2.    Kiekviename nacionaliniame strateginiame plane glaustai apibūdinama valstybės narės strategija ir jos įgyvendinimas. Ši strategija turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į 10 straipsnyje nurodytą partnerystės principą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

2.   Kiekviename nacionaliniame strateginiame plane glaustai apibūdinama valstybės narės strategija ir jos įgyvendinimas.

2.    Kiekviename nacionaliniame strateginiame plane glaustai apibūdinama valstybės narės strategija ir jos įgyvendinimas. Ši strategija turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į 10 straipsnyje nurodytą partnerystės principą.

Paaiškinimas

Vertėtų parengti nacionalinį strateginį planą, tačiau turėtų būti atidžiai atsižvelgta į vietos ir regioninę padėtį.

14 rekomendacija

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybių narių metinė ataskaita
  Pirmą kartą 2008 m. ir ne vėliau kaip iki kiekvienų metų spalio 1 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ataskaitą apie pažangą, padarytą įgyvendinant savo strategiją ir siekiant savo tikslų, ypač atsižvelgdama į nustatytus rodiklius, ir jų pagalbą įgyvendinant Bendrijos strategines gaires dėl sanglaudos, taip pat į turimus vertinimus.
  Ataskaitoje daroma nuoroda į nacionalinį veiksmų planą užimtumo srityje. | Valstybių narių metinė ataskaita

  Pirmą kartą 2008 m.
  Atitinkamai 2009 ir 2011 m. ir ne vėliau kaip iki kiekvienų metų spalio 1 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ataskaitą apie pažangą, padarytą įgyvendinant savo strategiją ir siekiant savo tikslų, ypač atsižvelgdama į nustatytus rodiklius, ir jų pagalbą įgyvendinant Bendrijos strategines gaires dėl sanglaudos, taip pat į turimus vertinimus..
  Ataskaitoje daroma nuoroda į nacionalinį veiksmų planą užimtumo srityje. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Valstybių narių metinė ataskaita

Pirmą kartą 2008 m. ir ne vėliau kaip iki kiekvienų metų spalio 1 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ataskaitą apie pažangą, padarytą įgyvendinant savo strategiją ir siekiant savo tikslų, ypač atsižvelgdama į nustatytus rodiklius, ir jų pagalbą įgyvendinant Bendrijos strategines gaires dėl sanglaudos, taip pat į turimus vertinimus.

Ataskaitoje daroma nuoroda į nacionalinį veiksmų planą užimtumo srityje.

Valstybių narių metinė ataskaita

Pirmą kartą 2008 m.
  Atitinkamai 2009 ir 2011 m. ir ne vėliau kaip iki kiekvienų metų spalio 1 d. kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ataskaitą apie pažangą, padarytą įgyvendinant savo strategiją ir siekiant savo tikslų, ypač atsižvelgdama į nustatytus rodiklius, ir jų pagalbą įgyvendinant Bendrijos strategines gaires dėl sanglaudos, taip pat į turimus vertinimus..

Ataskaitoje daroma nuoroda į nacionalinį veiksmų planą užimtumo srityje.

Paaiškinimas

The beginning of the strategic programming leading to a proper evaluation of cohesion policy should be 2009.

III DALIS

PROGRAMAVIMAS

I SKYRIUS

BENDROSIOS STRUKTŪRINIŲ FONDŲ IR SANGLAUDOS FONDO NUOSTATOS

15 rekomendacija

31 straipsnio 5 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija priima kiekvieną veiklos programą kuo greičiau po to, kai valstybė narė ją oficialiai pateikia. | Komisija per šešis mėnesius priima kiekvieną veiklos programą kaip įmanydama greičiau po to, kai valstybė narė ją oficialiai pateikia. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Komisija priima kiekvieną veiklos programą kuo greičiau po to, kai valstybė narė ją oficialiai pateikia.

Komisija per šešis mėnesius priima kiekvieną veiklos programą kaip įmanydama greičiau po to, kai valstybė narė ją oficialiai pateikia.

Paaiškinimas

Turi būti nustatytas terminas, iki kada valstybė narė turės laukti galutinio Komisijos sprendimo. Pakeitimu nustatomas aiškesnis terminas.

16 rekomendacija

32 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Įvykus dideliems socialiniams ekonominiams pokyčiams arba siekiant labiau arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, ypač atsižvelgiant į Tarybos išvadas, valstybės narės arba Komisijos iniciatyva, gavus Monitoringo komiteto pritarimą, veiklos programos yra dar kartą tikrinamos ir, jei būtina, peržiūrimos ir pataisomos likusiam programavimo laikotarpiui. | Įvykus dideliems socialiniams ekonominiams pokyčiams arba siekiant labiau arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, ypač atsižvelgiant į Tarybos išvadas, valstybės narės arba atitinkamų regionų Komisijos iniciatyva, gavus Monitoringo komiteto pritarimą, veiklos programos yra dar kartą tikrinamos ir, jei būtina, peržiūrimos ir pataisomos likusiam programavimo laikotarpiui. Ši tikrinimo tvarka turi atitikti 10 straipsnio nuostatas. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Įvykus dideliems socialiniams ekonominiams pokyčiams arba siekiant labiau arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, ypač atsižvelgiant į Tarybos išvadas, valstybės narės arba Komisijos iniciatyva, gavus Monitoringo komiteto pritarimą, veiklos programos yra dar kartą tikrinamos ir, jei būtina, peržiūrimos ir pataisomos likusiam programavimo laikotarpiui.

Įvykus dideliems socialiniams ekonominiams pokyčiams arba siekiant labiau arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, ypač atsižvelgiant į Tarybos išvadas, valstybės narės arba atitinkamų regionų Komisijos iniciatyva, gavus Monitoringo komiteto pritarimą, veiklos programos yra dar kartą tikrinamos ir, jei būtina, peržiūrimos ir pataisomos likusiam programavimo laikotarpiui. Ši tikrinimo tvarka turi atitikti 10 straipsnio nuostatas.

Paaiškinimas

Svarbu, kad partnerystė, kaip nurodyta 10 straipsnyje, turės įtakos sprendimui dar kartą patikrinti programas.

17 rekomendacija

32 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija priima sprendimą dėl prašymų peržiūrėti ir pataisyti veiklos programas kuo greičiau po to, kai valstybė narė oficialiai pateikia tą prašymą. | 2.    Komisija per tris mėnesius priima sprendimą dėl prašymų peržiūrėti ir pataisyti veiklos programas kuo greičiau po to, kai valstybė narė oficialiai pateikia tą prašymą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

2.   Komisija priima sprendimą dėl prašymų peržiūrėti ir pataisyti veiklos programas kuo greičiau po to, kai valstybė narė oficialiai pateikia tą prašymą.

2.    Komisija per tris mėnesius priima sprendimą dėl prašymų peržiūrėti ir pataisyti veiklos programas kuo greičiau po to, kai valstybė narė oficialiai pateikia tą prašymą.

Paaiškinimas

Turi būti nustatytas laikotarpis, kiek laiko valstybė narė turės laukti galutinio Komisijos sprendimo. Pakeitimu nustatomas tikslesnis terminas.

18 rekomendacija

36 straipsnio 4 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   ERPF finansuojamose veiklos programose be „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslų dar nurodomi:






  a) | kiekvienoje regioninėje programoje regionų bendradarbiavimo veiksmai bent su vienu kitos valstybės narės regionu; |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

4.   ERPF finansuojamose veiklos programose be „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslų dar nurodomi:

a)

kiekvienoje regioninėje programoje regionų bendradarbiavimo veiksmai bent su vienu kitos valstybės narės regionu;

4.   ERPF finansuojamose veiklos programose be „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslų dar nurodomi:

| a) | kiekvienoje regioninėje programoje veiksmai, skirti regionų bendradarbiavimui bent su vienu kitos valstybės narės regionu; |
| --- | --- |

a)

kiekvienoje regioninėje programoje veiksmai, skirti regionų bendradarbiavimui bent su vienu kitos valstybės narės regionu;

Paaiškinimas

Priimant sprendimą dėl veiksmų, turi būti nurodytas regionas, kuriam jie yra skirti. Programavimo etape neįmanoma iš anksto nustatyti, su kuriuo regionu ar regionais bendradarbiauti. Pačiuose projektuose turi būti leista nuspręsti, su kuriuo regionu ar regionais bus bendradarbiaujama.

19 rekomendacija

40 straipsnio 3 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.    Komisija priima sprendimą kuo greičiau po to, kai valstybė narė arba vadovaujančioji institucija pateikia visą 39 straipsnyje nurodytą informaciją. | 3.   Komisija priima sprendimą kuo greičiau
  ne vėliau kaip per šešis mėnesius po to, kai valstybė narė arba vadovaujančioji institucija pateikia visą 39 straipsnyje nurodytą informaciją. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

3.    Komisija priima sprendimą kuo greičiau po to, kai valstybė narė arba vadovaujančioji institucija pateikia visą 39 straipsnyje nurodytą informaciją.

3.   Komisija priima sprendimą kuo greičiau
  ne vėliau kaip per šešis mėnesius po to, kai valstybė narė arba vadovaujančioji institucija pateikia visą 39 straipsnyje nurodytą informaciją.

Paaiškinimas

Turi būti nustatytas terminas, kiek valstybė narė turės laukti galutinio Komisijos sprendimo. Pakeitimu nustatomas tikslesnis terminas.

20 rekomendacija

41 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Vadovaujančioji institucija gali pavesti dalį veiklos programos valdyti ir įgyvendinti vienai ar daugiau savo paskirtų tarpinių įstaigų, įskaitant vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas arba nevyriausybines organizacijas, kurios užtikrina, kad viena ar daugiau veiklos rūšių vykdomos laikantis susitarimo, kurį sudarė vadovaujančioji institucija ir ta įstaiga, nuostatų. | Vadovaujančioji institucija gali pavesti dalį veiklos programos valdyti ir įgyvendinti vienai ar daugiau savo paskirtų tarpinių įstaigų, įskaitant regionų ir vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas arba nevyriausybines organizacijas, kurios užtikrina, kad viena ar daugiau veiklos rūšių būtų vykdomos laikantis susitarimo, kurį sudarė vadovaujančioji institucija ir ta įstaiga, nuostatų. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Vadovaujančioji institucija gali pavesti dalį veiklos programos valdyti ir įgyvendinti vienai ar daugiau savo paskirtų tarpinių įstaigų, įskaitant vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas arba nevyriausybines organizacijas, kurios užtikrina, kad viena ar daugiau veiklos rūšių vykdomos laikantis susitarimo, kurį sudarė vadovaujančioji institucija ir ta įstaiga, nuostatų.

Vadovaujančioji institucija gali pavesti dalį veiklos programos valdyti ir įgyvendinti vienai ar daugiau savo paskirtų tarpinių įstaigų, įskaitant regionų ir vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas arba nevyriausybines organizacijas, kurios užtikrina, kad viena ar daugiau veiklos rūšių būtų vykdomos laikantis susitarimo, kurį sudarė vadovaujančioji institucija ir ta įstaiga, nuostatų.

Paaiškinimas

Atrodo, kad vertėtų nurodyti, jog regionų valdžios institucijoms taip pat gali būti pavesta valdyti ir įgyvendinti dalį veiklos programos skiriant visuotinę dotaciją.

IV DALIS

VEIKSMINGUMAS

I SKYRIUS

ĮVERTINIMAS

21 rekomendacija

45 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vertinimo objektas yra Bendrijos strateginės gairės, nacionalinis strateginis planas ir veiklos programos. Vertinimais siekiama pagerinti fondų pagalbos kokybę, veiksmingumą ir darną bei veiklos programų įgyvendinimą. Taip pat vertinamas jų poveikis, atsižvelgiant į Bendrijos strateginius tikslus, Sutarties 158 straipsnį ir konkrečias struktūrines problemas, kurios daro poveikį atitinkamoms valstybėms narėms ir regionams, kartu atsižvelgiant į darnaus vystymosi būtinybę ir atitinkamus Bendrijos teisės aktus, susijusius su poveikiu aplinkai ir strateginiu aplinkos įvertinimu. | 1.   Vertinimo objektas yra Bendrijos strateginės gairės, nacionalinis strateginis planas ir veiklos programos. Vertinimais siekiama pagerinti fondų pagalbos kokybę, veiksmingumą ir darną bei veiklos programų įgyvendinimą. Taip pat vertinamas jų poveikis, atsižvelgiant į Bendrijos strateginius tikslus, Sutarties 158 straipsnį ir konkrečias struktūrines problemas, kurios daro poveikį atitinkamoms valstybėms narėms ir regionams, kartu atsižvelgiant į darnaus vystymosi būtinybę ir atitinkamus Bendrijos teisės aktus, susijusius su poveikiu aplinkai ir strateginiu aplinkos įvertinimu, vyrų ir moterų lygybe, nediskriminavimu dėl ES sutarčių 13 straipsnyje numatytų priežasčių, socialine integracija ir prieinamumu neįgaliems asmenims. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

1.   Vertinimo objektas yra Bendrijos strateginės gairės, nacionalinis strateginis planas ir veiklos programos. Vertinimais siekiama pagerinti fondų pagalbos kokybę, veiksmingumą ir darną bei veiklos programų įgyvendinimą. Taip pat vertinamas jų poveikis, atsižvelgiant į Bendrijos strateginius tikslus, Sutarties 158 straipsnį ir konkrečias struktūrines problemas, kurios daro poveikį atitinkamoms valstybėms narėms ir regionams, kartu atsižvelgiant į darnaus vystymosi būtinybę ir atitinkamus Bendrijos teisės aktus, susijusius su poveikiu aplinkai ir strateginiu aplinkos įvertinimu.

1.   Vertinimo objektas yra Bendrijos strateginės gairės, nacionalinis strateginis planas ir veiklos programos. Vertinimais siekiama pagerinti fondų pagalbos kokybę, veiksmingumą ir darną bei veiklos programų įgyvendinimą. Taip pat vertinamas jų poveikis, atsižvelgiant į Bendrijos strateginius tikslus, Sutarties 158 straipsnį ir konkrečias struktūrines problemas, kurios daro poveikį atitinkamoms valstybėms narėms ir regionams, kartu atsižvelgiant į darnaus vystymosi būtinybę ir atitinkamus Bendrijos teisės aktus, susijusius su poveikiu aplinkai ir strateginiu aplinkos įvertinimu, vyrų ir moterų lygybe, nediskriminavimu dėl ES sutarčių 13 straipsnyje numatytų priežasčių, socialine integracija ir prieinamumu neįgaliems asmenims.

Paaiškinimas

Nediskriminavimas ir socialinė integracija yra svarbūs Europos Bendrijos įsipareigojimai ir tikslas bei turi būti aiškiai pripažinti strateginių gairių uždaviniuose.

II SKYRIUS

REZERVAI

22 rekomendacija

48 straipsnis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.    2011 m. Taryba, vykstant metiniam aptarimui, kuris nurodytas 29 straipsnyje, paskirsto 20 straipsnyje nurodytą rezervą valstybėms narėms, taip atlygindama už pažangą, kuri buvo padaryta, palyginti su pradine padėtimi:






  a) | „konvergencijos“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:






  i) | bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui augimas, apskaičiuotas NUTS II lygiu, atsižvelgiant į Bendrijos vidurkį, remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį; |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

1.    2011 m. Taryba, vykstant metiniam aptarimui, kuris nurodytas 29 straipsnyje, paskirsto 20 straipsnyje nurodytą rezervą valstybėms narėms, taip atlygindama už pažangą, kuri buvo padaryta, palyginti su pradine padėtimi:

a)

„konvergencijos“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:

i)

bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui augimas, apskaičiuotas NUTS II lygiu, atsižvelgiant į Bendrijos vidurkį, remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį;

| ii) | užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį; |
| --- | --- |

ii)

užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį;

| b) | „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:






  i) | proporcingai regionams, kurie 2007–2010 m. mažiausiai 50% jiems skirto ERPF asignavimo išleido su naujovėmis susijusiai veiklai, nurodytai Reglamento (EB) Nr. [...] 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

b)

„regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:

i)

proporcingai regionams, kurie 2007–2010 m. mažiausiai 50% jiems skirto ERPF asignavimo išleido su naujovėmis susijusiai veiklai, nurodytai Reglamento (EB) Nr. [...] 5 straipsnio 1 dalyje;

| ii) | užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

ii)

užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį.

2.   Kiekviena valstybė narė skirsto veiklos programoms atitinkamas sumas, atsižvelgdama į pirmesnėje dalyje nurodytus kriterijus.

1.   2011 m. Taryba, vykstant metiniam aptarimui, kuris nurodytas 29 straipsnyje, pas
  kirsto 20 straipsnyje nurodytą rezervą valstybėms narėms, taip atlygindama už pažangą, kuri buvo padaryta, palyginti su pirmine padėtimi:

| a) | „konvergencijos“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:








  i) | bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui augimas, apsk
  aičiuotas NUTS II lygiu, atsižvelgiant į Bendrijos vidurkį, remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

a)

„konvergencijos“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:

i)

bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui augimas, apsk
  aičiuotas NUTS II lygiu, atsižvelgiant į Bendrijos vidurkį, remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį;

| ii) | užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį; |
| --- | --- |

ii)

užimtumo lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį;

| b) | „regionų konkurencin
  gumo ir užimtumo“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:








  i) | proporcingai regionams, kurie 2007–2010 m. mažiausiai 50% jiems skirto ERPF asignavimo išleido su naujovėmis susijusiai veiklai, nurodytai Reglamento (EB) Nr.
  [...] 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

b)

„regionų konkurencin
  gumo ir užimtumo“ tikslui, remiantis šiais kriterijais:

i)

proporcingai regionams, kurie 2007–2010 m. mažiausiai 50% jiems skirto ERPF asignavimo išleido su naujovėmis susijusiai veiklai, nurodytai Reglamento (EB) Nr.
  [...] 5 straipsnio 1 dalyje;

| ii) | užimtum
  o lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

ii)

užimtum
  o lygio augimas NUTS II lygiu, nustatytas remiantis turimais duomenimis apie 2004–2010 m. laikotarpį.

2.   Kiekviena valstybė narė skirsto veiklos programoms atitinkamas sumas, atsižvelgdama į pirmesnėje dalyje nurodytus kriterijus.

1.   Kiekviena valstybė narė, konsultuodamasi su Komisija, pagal kiekvieną tikslą ne vėliau nei iki 2010 m. gruodžio 31 d., įvertina kiekvienos veiklos programos rezultatus, remdamasi nedideliu skaičiumi priežiūros rodiklių, parodančių efektyvumą, valdymą ir finansinį įgyvendinimą, bei įvertinda rezultatus pagal temas, atsižvelgiant į jų konkrečius pradinius tikslus.

Sprendimą dėl šių rodiklių valstybė narė priima glaudžiai konsultuodamasi su Komisija, turėdama omenyje regionų valdžios institucijų pateiktus duomenis, atsižvelgdama į visą Komisijos siūlomų orientacinį rodiklių sąrašą ar į jo dalį, ir juos pateikia skirtingose esamose metinėse įgyvendinimo ataskaitose bei įvertinimo vidutinės trukmės laikotarpiu ataskaitoje.
  Valsty
  bės narės atsako už jų taikymą.

2.   Įpusėjus laikotarpiui ir ne vėliau nei 2011 m. kovo 31 d., Komisija, glaudžiai konsultuodamasi su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, kiekvienam tikslui, remdamasi kiekvienos valstybės narės pasiūlymu ir atsižvelgdama į jos konkrečius institucinius ypatumus ir atitinkamą jų programavimą, paskirsto įsipareigotus asignavimus toms veiklos programoms ir jų prioritetams, kurie laikomi sėkmingai įgyvendinamais.

Paaiškinimas

Manome, kad Komisijos pasiūlymas pakeisti „filosofiją“ ir rezervo paskirstymą valstybėms narėms pagal kokybę ir veiklos rezultatus yra netinkamas. Mūsų nuomone, rezervą už kokybę ir veiklos rezultatus turėtų paskirstyti valstybės narės, kaip buvo daroma trečiuoju programavimo laikotarpiu (2000-2006 m.).

23 rekomendacija

49 straipsnis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nacionalinis specialusis rezervas

  Pagal veiklos programą gali būti atidėta ne daugiau kaip 3% įnašo, kad būtų galima finansuoti nenumatytus ekonominių ir socialinių pertvarkymų arba prekybos atvėrimo padarinius.   1. Valstybė narė atideda 1% struktūrinių fondų metinio įnašo „konvergencijos“ tikslui ir 3% struktūrinių fondų metinio įnašo „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, kad turėtų lėšų finansuoti nenumatytas vietos ir sektorių krizes, susijusias su ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu arba prekybos atvėrimo padariniais.
  Šis rezervas papildo veiklos programas, gerindamas suinteresuotų darbuotojų galimybes prisitaikyti ir atitinkamų regionų ekonomikos įvairinimą.
  2.   Imdamasi priemonių dėl pirmesnėje dalyje nurodytų krizių, kiekviena valstybė narė siūlo specialias veiklos programas dėl biudžetinių įsipareigojimų, apimančias visą laikotarpį. | Nacionalinis specialusis rezervas


  Pagal veiklos programą gali būti atidėta ne daugiau kaip 3% įnašo, kad būtų galima finansuoti nenumatytus ekonominių ir socialinių pertvarkymų arba prekybos atvėrimo padarinius.   1. Valstybė narė atideda 1% struktūrinių fondų metinio įnašo „konvergencijos“ tikslui ir 3% struktūrinių fondų metinio įnašo „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, kad turėtų lėšų finansuoti nenumatytas vietos ir sektorių krizes, susijusias su ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu arba prekybos atvėrimo padariniais.
  Šis rezervas papildo veiklos programas, gerindamas suinteresuotų darbuotojų galimybes prisitaikyti ir atitinkamų regionų ekonomikos įvairinimą.
  2.   Imdamasi priemonių dėl pirmesnėje dalyje nurodytų krizių, kiekviena valstybė narė siūlo specialias veiklos programas dėl biudžetinių įsipareigojimų, apimančias visą laikotarpį.

  Būtinam programos pakeitimui taikoma supaprastinta ir spartesnė patvirtinimo procedūra. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Nacionalinis specialusis rezervas

Pagal veiklos programą gali būti atidėta ne daugiau kaip 3% įnašo, kad būtų galima finansuoti nenumatytus ekonominių ir socialinių pertvarkymų arba prekybos atvėrimo padarinius.   1. Valstybė narė atideda 1% struktūrinių fondų metinio įnašo „konvergencijos“ tikslui ir 3% struktūrinių fondų metinio įnašo „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, kad turėtų lėšų finansuoti nenumatytas vietos ir sektorių krizes, susijusias su ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu arba prekybos atvėrimo padariniais.

Šis rezervas papildo veiklos programas, gerindamas suinteresuotų darbuotojų galimybes prisitaikyti ir atitinkamų regionų ekonomikos įvairinimą.

2.   Imdamasi priemonių dėl pirmesnėje dalyje nurodytų krizių, kiekviena valstybė narė siūlo specialias veiklos programas dėl biudžetinių įsipareigojimų, apimančias visą laikotarpį.

Nacionalinis specialusis rezervas

Pagal veiklos programą gali būti atidėta ne daugiau kaip 3% įnašo, kad būtų galima finansuoti nenumatytus ekonominių ir socialinių pertvarkymų arba prekybos atvėrimo padarinius.   1. Valstybė narė atideda 1% struktūrinių fondų metinio įnašo „konvergencijos“ tikslui ir 3% struktūrinių fondų metinio įnašo „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslui, kad turėtų lėšų finansuoti nenumatytas vietos ir sektorių krizes, susijusias su ekonominiu ir socialiniu pertvarkymu arba prekybos atvėrimo padariniais.

Šis rezervas papildo veiklos programas, gerindamas suinteresuotų darbuotojų galimybes prisitaikyti ir atitinkamų regionų ekonomikos įvairinimą.

2.   Imdamasi priemonių dėl pirmesnėje dalyje nurodytų krizių, kiekviena valstybė narė siūlo specialias veiklos programas dėl biudžetinių įsipareigojimų, apimančias visą laikotarpį.

Būtinam programos pakeitimui taikoma supaprastinta ir spartesnė patvirtinimo procedūra.

Paaiškinimas

A significantly simplified and speeded-up programme modification procedure is essential in order to respond quickly.

V DALIS

FINANSINIS FONDŲ ĮNAŠAS

1 SKYRIUS

FONDŲ ĮNAŠAS

24 rekomendacija

50 straipsnio d) punktas

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | privataus finansavimo sutelkimo mastą atitinkamose srityse, pirmiausia remiantis valstybinėmis privačiomis partnerystėmis. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

d)

privataus finansavimo sutelkimo mastą atitinkamose srityse, pirmiausia remiantis valstybinėmis privačiomis partnerystėmis.

| d) | privataus finansavimo sutelkimą mastą atitinkamose srityse, pirmiausia remiantis valstybinėmis privačiomis partnerystėmis. |
| --- | --- |

d)

privataus finansavimo sutelkimą mastą atitinkamose srityse, pirmiausia remiantis valstybinėmis privačiomis partnerystėmis.

Paaiškinimas

Žodis „mastas“ reiškia kažką, ką galima apskaičiuoti. Tolesniuose skyriaus straipsniuose (51-53) neapibrėžiami jo matavimo metodai, viršutinė riba ar kt.

25 rekomendacija

51 straipsnio 2 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondų įnašas skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą viešųjų išlaidų sumą. | Fondų įnašas skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą viešųjų
  nacionalinių
  viešųjų ir privačių išlaidų sumą. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Fondų įnašas skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą viešųjų išlaidų sumą.

Fondų įnašas skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą viešųjų
  nacionalinių
  viešųjų ir privačių išlaidų sumą.

Paaiškinimas

RK yra susirūpinęs dėl Bendrijos bendro finansavimo dydžio nustatymo, atsižvelgiant į bendras viešąsias išlaidas, kadangi tai gali lemti privataus sektoriaus apsisprendimą nedalyvauti programose. Todėl jis siūlo fondų įnašą skaičiuoti atsižvelgiant į bendrą nacionalinių išlaidų sumą, kadangi tai būtų pagrindinė priemonė privataus ir valstybės sektorių partnerystei sustiprinti.

26 rekomendacija

51 straipsnio 3 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondų skiriami įnašai kiekvienam prioritetui gali siekti tokią didžiausią sumą:






  a) | 85% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja Sanglaudos fondas; |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

Fondų skiriami įnašai kiekvienam prioritetui gali siekti tokią didžiausią sumą:

a)

85% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja Sanglaudos fondas;

| b) | 75% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas regionuose, atitinkančiuose „konvergencijos“ tikslo reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

75% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas regionuose, atitinkančiuose „konvergencijos“ tikslo reikalavimus;

| c) | 50% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas, parengtas pagal „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą; |
| --- | --- |

c)

50% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas, parengtas pagal „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą;

| d) | 75% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF pagal veiklos programas, parengtas pagal „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą; |
| --- | --- |

d)

75% viešųjų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF pagal veiklos programas, parengtas pagal „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą;

| e) | bendro finansavimo dydis specialioms priemonėms, kurios finansuojamos iš papildomo asignavimo atokiausiems regionams, numatytiems 5 straipsnio 4 dalyje, yra 50% viešųjų išlaidų. |
| --- | --- |

e)

bendro finansavimo dydis specialioms priemonėms, kurios finansuojamos iš papildomo asignavimo atokiausiems regionams, numatytiems 5 straipsnio 4 dalyje, yra 50% viešųjų išlaidų.

Fondų skiriami įnašai kiekvienam prioritetui gali siekti tokią didžiausią sumą:

| a) | 85% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja Sanglaudos fondas; |
| --- | --- |

a)

85% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja Sanglaudos fondas;

| b) | 75% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas regionuose, atitinkančiuose „konvergencijos“ tikslo reikalavimus;Regionai, esantys valstybėje narėje, atitinkančioje Sanglaudos fondo reikalavimus, gali pasinaudoti bendrijos įnašu, pagrįstais atvejais ne didesniu kaip maksimaliai 80% ERPF ir ESF bendrai finansuojamų viešųjų išlaidų. |
| --- | --- |

b)

75% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas regionuose, atitinkančiuose „konvergencijos“ tikslo reikalavimus;Regionai, esantys valstybėje narėje, atitinkančioje Sanglaudos fondo reikalavimus, gali pasinaudoti bendrijos įnašu, pagrįstais atvejais ne didesniu kaip maksimaliai 80% ERPF ir ESF bendrai finansuojamų viešųjų išlaidų.

| c) | 50% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas, parengtas pagal „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą; |
| --- | --- |

c)

50% viešųjų ir privačių išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF arba ESF pagal veiklos programas, parengtas pagal „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą;

| d) | 75% viešųjų ir privači
  ų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF pagal veiklos programas, parengtas pagal „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą; |
| --- | --- |

d)

75% viešųjų ir privači
  ų išlaidų, kurias bendrai finansuoja ERPF pagal veiklos programas, parengtas pagal „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą;

| e) | bendro finansavimo dydis specialioms priemonėms, kurios finansuojamos iš papildomo asignavimo atokiausiems regionams, numatytiems 5 straipsnio 4 dalyje, yra 50% viešųjų ir privačių išlaidų. |
| --- | --- |

e)

bendro finansavimo dydis specialioms priemonėms, kurios finansuojamos iš papildomo asignavimo atokiausiems regionams, numatytiems 5 straipsnio 4 dalyje, yra 50% viešųjų ir privačių išlaidų.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į 2004 m. vasarį išleistą Trečiąjį sanglaudos pranešimą, Europos Komisija vis dar pasisakydavo už privatų bendrą finansavimą. Dabar reglamento projekte yra numatytas bendras finansavimas tik viešosiomis lėšomis. Skirtingai nei dabartiniu finansavimo laikotarpiu, priėmus reglamentą, privataus bendro finansavimo lėšos nebegalėtų būti naudojamos ES projektams finansuoti.

Privati bendra atsakomybė turėtų būti taikoma, o ne visiškai atmetama. Tokia nuostata pirmiausia darytų didžiausią poveikį prevencinės darbo rinkos politikos plačioms sritims ir prisidėtų prie padėties, kai tokios priemonės jau nebeįgyvendinamos dabartiniu mastu. Šis sektorius pirmiausia pasižymi itin aukštu naujovių lygiu ir įvairiomis viešosiomis ir privačiomis partnerystėmis.

27 rekomendacija

58 straipsnio 7 dalis (nauja)

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Maksimalus fondų įnašas padidinamas iki 85% viešųjų išlaidų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus atokiausiuose regionuose ir atokių Graikijos salų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ tikslą. | 4.   Maksimalus fondų įnašas padidinamas iki 85% viešųjų išlaidų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus atokiausiuose regionuose ir atokių Graikijos salų veiklos programoms pagal „konvergencijos“tikslą
  ,
  „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

4.   Maksimalus fondų įnašas padidinamas iki 85% viešųjų išlaidų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus atokiausiuose regionuose ir atokių Graikijos salų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ tikslą.

4.   Maksimalus fondų įnašas padidinamas iki 85% viešųjų išlaidų veiklos programoms pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus atokiausiuose regionuose ir atokių Graikijos salų veiklos programoms pagal „konvergencijos“tikslą
  ,
  „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus.

Paaiškinimas

A large proportion of the Greek islands are covered by the „Regional competitiveness and employment“ objective, and it is therefore unjustifiable, counterproductive and unfair to exclude them.

VI DALIS

VALDYMAS, MONITORINGAS IR KONTROLĖ

I SKYRIUS

VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMOS

28 rekomendacija

58 straipsnio 7 dalis (nauja)

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7.   Atsižvelgiant į 57 straipsnio 1 dalį, turi būti taikomi trišaliai susitarimai tarp vietos ir regionų institucijų, valstybės narės ir Komisijos. Toks susitarimas galėtų sustiprinti partnerystės principą, sujungiant vietos, regionų, nacionalinį ir nacionalinius elementus. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

7.   Atsižvelgiant į 57 straipsnio 1 dalį, turi būti taikomi trišaliai susitarimai tarp vietos ir regionų institucijų, valstybės narės ir Komisijos. Toks susitarimas galėtų sustiprinti partnerystės principą, sujungiant vietos, regionų, nacionalinį ir nacionalinius elementus.

Paaiškinimas

Jei visos šalys sutinka, turėtų būti sudaryta galimybė trišaliais susitarimais sustiprinti bendradarbiavimą visais lygiais. Tai turėtų būti įtraukta į pagrindinį reglamentą, siekiant pabrėžti vietos ir regionų, taip pat partnerysčių dalyvavimo svarbą, kaip nurodyta 10 straipsnyje.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

Finansų valdymas

I SKYRIUS

FINANSŲ VALDYMAS

3 SKIRSNIS

IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

29 rekomendacija

81 straipsnio 1 dalis

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Priėmus Komisijos sprendimą, patvirtinantį fondų įnašą į veiklos programą, Komisija sumoka valstybės narės paskirtai įstaigai vienkartinę avansinę sumą. Ši avansinė suma sudaro 7% struktūrinių fondų įnašo ir 10,5% Sanglaudos fondo įnašo tai veiklos programai. Ji gali būti išmokėta per dvejus finansinius metus, atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas. | 1.   Priėmus Komisijos sprendimą, patvirtinantį fondų įnašą į veiklos programą, Komisija sumoka valstybės narės paskirtai įstaigai vienkartinę avansinę sumą. Ši avansinė suma sudaro 7
  10,5 % struktūrinių fondų įnašo ir 10,5% Sanglaudos fondo įnašo tai veiklos programai. Ji gali būti
  yra
  išmokėta
  ma
  per dvejus finansinius metams, atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas.
  Du trečdaliai sumos išmokami per pirmus finansinius metus, o likęs trečdalis — per antrus finansinius metus. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

1.   Priėmus Komisijos sprendimą, patvirtinantį fondų įnašą į veiklos programą, Komisija sumoka valstybės narės paskirtai įstaigai vienkartinę avansinę sumą. Ši avansinė suma sudaro 7% struktūrinių fondų įnašo ir 10,5% Sanglaudos fondo įnašo tai veiklos programai. Ji gali būti išmokėta per dvejus finansinius metus, atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas.

1.   Priėmus Komisijos sprendimą, patvirtinantį fondų įnašą į veiklos programą, Komisija sumoka valstybės narės paskirtai įstaigai vienkartinę avansinę sumą. Ši avansinė suma sudaro 7
  10,5 % struktūrinių fondų įnašo ir 10,5% Sanglaudos fondo įnašo tai veiklos programai. Ji gali būti
  yra
  išmokėta
  ma
  per dvejus finansinius metams, atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas.
  Du trečdaliai sumos išmokami per pirmus finansinius metus, o likęs trečdalis — per antrus finansinius metus.

Paaiškinimas

Padidinus dalį įnašo, kuris nėra savaime panaikinamas, ir tokia tvarka paskirsčius mokėjimą, būtų atsižvelgta į būtinybę turėti realistiškesnį išlaidų modelį pirmaisiais projekto įgyvendinimo metais; šios priemonės paremtos tam tikra tvarka, jau nustatyta Sanglaudos fondo atžvilgiu.

VIII DALIS

KOMITETAI

1 SKYRIUS

ERPF, SANGLAUDOS FONDAS IR FONDO KOORDINAVIMO KOMITETAS

30 rekomendacija

104 straipsnis (įrašyti naują punktą)

| Komisijos pasiūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda ERPF, Sanglaudos fondo ir fondų koordinavimo komitetas (toliau — komitetas).
  2.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta patariamoji procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.
  3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.
  Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.
  4.   Komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles.
  5.   EIB ir EIF paskiria savo atstovus, neturinčius balsavimo teisės. | 1.   Komisijai padeda ERPF, Sanglaudos fondo ir fondų koordinavimo komitetas (toliau — komitetas).
  2.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta patariamoji procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.
  3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.
  Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.
  4.   Komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles.
  5.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas skiria po vieną atstovą.

  6.   EIB ir EIF paskiria savo atstovus, neturinčius balsavimo teisės. |

Komisijos pasiūlymas

RK pakeitimas

1.   Komisijai padeda ERPF, Sanglaudos fondo ir fondų koordinavimo komitetas (toliau — komitetas).

2.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta patariamoji procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.

3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.

4.   Komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles.

5.   EIB ir EIF paskiria savo atstovus, neturinčius balsavimo teisės.

1.   Komisijai padeda ERPF, Sanglaudos fondo ir fondų koordinavimo komitetas (toliau — komitetas).

2.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta patariamoji procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.

3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra, laikantis jo 7 straipsnio 3 dalies reikalavimų.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.

4.   Komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles.

5.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas skiria po vieną atstovą.

6.   EIB ir EIF paskiria savo atstovus, neturinčius balsavimo teisės.

Paaiškinimas

Abu Komitetai yra Europos Sąjungos patariamosios institucijos, taigi jos turėtų būti aiškiai paminėtos glaudaus bendradarbiavimo programoje. Šiame straipsnyje nurodyta Komitetų darbo programa turi būti apibrėžta taip, kaip ji apibrėžta Reglamento 1260/99 47 ir 48 straipsniuose. Tai atitiktų partnerystės principą.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 318, 2004 12 22, p. 1.

1

(2)  OL 2003/C 256/01

2

(3)  OL C 192, 2002 8 12, p. 53.

3

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/19

---

Regionų komiteto nuomonės projektas dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF)

(2005/C 231/02)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo, KOM(2004) 495 galutinis — 2004/0167 (COD);

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 16 d. Europos Komisijos prašymą pateikti nuomonę šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į gegužės 26 d. Komiteto pirmininko sprendimą įgalioti Teritorinės sanglaudos komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą, nustatantį Europos regioninės plėtros fondo nuostatas (KOM(2004) 492 galutinis — 2004/0163 (AVC)), ir pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, sukuriantį Europos tarpvalstybinio bendradarbiavimo grupę (EGCC), KOM(2004) 496 galutinis — 2004/0168 (COD);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės, KOM(2004) 101;

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos strategijos dokumento, KOM(2004) 373;

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl tvirtesnės atokiausių regionų partnerystės, KOM(2004) 343 galutinis;

atsižvelgdamas į savo perspektyvinį pranešimą dėl struktūrinių fondų valdymo ir supaprastinimo po 2006 m. (CdR 389/2002 fin);

atsižvelgdamas į ankstesnę nuomonę dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo (CdR 120/2004 fin.) (1);

atsižvelgdamas į ankstesnę nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą (EB) dėl Europos regioninės plėtros fondo (CdR 240/98 fin) (2);

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 233/2004 rev. 2), teritorinės sanglaudos komisijos priimti 2005 m. vasario 4 d. (Pranešėjas: p. CONDORELLI, Katanijos savivaldybės tarybos narys (IT/ELDR))

kadangi

| 1. | atsižvelgiant į padidėjusius Sąjungoje regionų pusiausvyros sutrikimus, susijusius su 2004 m. gegužės mėn. įvykusia plėtra, buvo prisiimtas naujas, dar didesnis įsipareigojimas įveikti sunkumus, susijusius su konvergencija, konkurencingumu ir užimtumu, Europos teritoriniu bendradarbiavimu, įgyvendinamu ir konkrečiomis sanglaudos politikos priemonėmis, skirtomis 2007-2013 m. naujosios sanglaudos politikos tikslams, ir visais, tam tikslui skirtais, BŽP ir žuvininkystės politika pagrįstais Bendrijos fondais; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgiant į padidėjusius Sąjungoje regionų pusiausvyros sutrikimus, susijusius su 2004 m. gegužės mėn. įvykusia plėtra, buvo prisiimtas naujas, dar didesnis įsipareigojimas įveikti sunkumus, susijusius su konvergencija, konkurencingumu ir užimtumu, Europos teritoriniu bendradarbiavimu, įgyvendinamu ir konkrečiomis sanglaudos politikos priemonėmis, skirtomis 2007-2013 m. naujosios sanglaudos politikos tikslams, ir visais, tam tikslui skirtais, BŽP ir žuvininkystės politika pagrįstais Bendrijos fondais;

| 2. | šios 2007-2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos kryptys turi būti parengtos ir nuosekliai įgyvendinamos atsižvelgiant į Lisabonos ir Geteborgo strategijos kryptis, kuriomis siekiama sukurti Sąjungoje žiniomis pagrįstą visuomenę laikantis darnaus vystymosi nuostatų. Atsakomybė už šias strategijos kryptis lyg šiol pirmiausia priklausė atskiroms valstybėms narėms ir dėl to kol kas dar nebuvo sistemingai įtraukiama į kitų Sąjungos politikos krypčių integruoto įgyvendinimo procedūras; |
| --- | --- |

2.

šios 2007-2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos kryptys turi būti parengtos ir nuosekliai įgyvendinamos atsižvelgiant į Lisabonos ir Geteborgo strategijos kryptis, kuriomis siekiama sukurti Sąjungoje žiniomis pagrįstą visuomenę laikantis darnaus vystymosi nuostatų. Atsakomybė už šias strategijos kryptis lyg šiol pirmiausia priklausė atskiroms valstybėms narėms ir dėl to kol kas dar nebuvo sistemingai įtraukiama į kitų Sąjungos politikos krypčių integruoto įgyvendinimo procedūras;

| 3. | dėl to kiekvienos valstybės strateginiai bei vykdymo planai turi būti suderinti su Tarybos priimtomis konvergencijos strategijos gairėmis, kad būtų paisoma Sąjungos prioritetų; |
| --- | --- |

3.

dėl to kiekvienos valstybės strateginiai bei vykdymo planai turi būti suderinti su Tarybos priimtomis konvergencijos strategijos gairėmis, kad būtų paisoma Sąjungos prioritetų;

| 4. | akivaizdus poreikis supaprastinti procedūras lėmė programų, finansuojamų tik iš vieno fondo, sukūrimą išskyrus tam tikrus veiksmus, kurių atžvilgiu ERPF ir Sanglaudos fondas gali finansuoti vieną bendrą programą; |
| --- | --- |

4.

akivaizdus poreikis supaprastinti procedūras lėmė programų, finansuojamų tik iš vieno fondo, sukūrimą išskyrus tam tikrus veiksmus, kurių atžvilgiu ERPF ir Sanglaudos fondas gali finansuoti vieną bendrą programą;

| 5. | taip yra patvirtinama, o kur galima, įtvirtinama būtinybė suderinti atskyras programas ir koordinuoti Sąjungos veiksmus kitose politikos kryptyse; |
| --- | --- |

5.

taip yra patvirtinama, o kur galima, įtvirtinama būtinybė suderinti atskyras programas ir koordinuoti Sąjungos veiksmus kitose politikos kryptyse;

| 6. | šioje, bendruoju reglamentu nustatytoje struktūroje ERPF vaidmuo kur kas labiau išplėstas ne tik kaip padidėjusio finansavimo vektorius, bet, o tai yra dar svarbiau, kaip gairė, sujungianti įvairias Sąjungos politikos kryptis su programomis, siekiant konvergencijos, konkurencingumo ir užimtumo bei teritorinio bendradarbiavimo tikslų; |
| --- | --- |

6.

šioje, bendruoju reglamentu nustatytoje struktūroje ERPF vaidmuo kur kas labiau išplėstas ne tik kaip padidėjusio finansavimo vektorius, bet, o tai yra dar svarbiau, kaip gairė, sujungianti įvairias Sąjungos politikos kryptis su programomis, siekiant konvergencijos, konkurencingumo ir užimtumo bei teritorinio bendradarbiavimo tikslų;

| 7. | struktūroje, išdėstytoje pasiūlyme dėl bendrojo reglamento ir pasiūlyme dėl ERPF reglamento, taip pat numatyta, kad būtina užtikrinti, jog tokios sąsajos ir supaprastinimas būtų įgyvendinti valstybėse narėse, o tais atvejais, kai tai numato atitinkamos konstitucinės nuostatos, — ir regionuose; |
| --- | --- |

7.

struktūroje, išdėstytoje pasiūlyme dėl bendrojo reglamento ir pasiūlyme dėl ERPF reglamento, taip pat numatyta, kad būtina užtikrinti, jog tokios sąsajos ir supaprastinimas būtų įgyvendinti valstybėse narėse, o tais atvejais, kai tai numato atitinkamos konstitucinės nuostatos, — ir regionuose;

| 8. | Komisijos pasiūlymuose labiau nei anksčiau pabrėžiama vietos bendruomenių, ypač miestų, svarba, nors ir regioninio masto veiklos programose. Yra aiškiai numatyta galimybė perduoti joms visuotinę dotaciją, o tai jau buvo sėkmingai įgyvendinta per Miesto bendruomenės iniciatyvą, ir kaip yra numatyta Reglamento, nustatančio bendrąsias fondų nuostatas, 36 straipsnio 4 dalies b punkte; |
| --- | --- |

8.

Komisijos pasiūlymuose labiau nei anksčiau pabrėžiama vietos bendruomenių, ypač miestų, svarba, nors ir regioninio masto veiklos programose. Yra aiškiai numatyta galimybė perduoti joms visuotinę dotaciją, o tai jau buvo sėkmingai įgyvendinta per Miesto bendruomenės iniciatyvą, ir kaip yra numatyta Reglamento, nustatančio bendrąsias fondų nuostatas, 36 straipsnio 4 dalies b punkte;

| 9. | įvairialypių tikslų (valstybių narių regioninių politikų suderinimas su Europos strategijos kryptimis, subsidiarumas, supaprastinimas, finansinių išteklių optimizavimas, kt.) išlaikymas ir suderinimas lemia visų oficialių dalyvių — nuo Europos Komisijos iki vietos valdžios institucijų — mobilizavimą aplinkoje, kuri vis dažniau būna nukreipta į daugiapakopį valdymą. Tai taip pat lemia priemonių, galinčių iš anksto ugdyti geresnio supratimo ir programavimo gebėjimą, priėmimą, o kartu stiprinti visų oficialių dalyvių, proporcingai jų atitinkamam vaidmeniui, vadybos ir priežiūros įgūdžius. Tuo pačiu metu socialiniai partneriai turi būti skatinami aktyviai prisidėti prie pasiūlymo ir priežiūros; |
| --- | --- |

9.

įvairialypių tikslų (valstybių narių regioninių politikų suderinimas su Europos strategijos kryptimis, subsidiarumas, supaprastinimas, finansinių išteklių optimizavimas, kt.) išlaikymas ir suderinimas lemia visų oficialių dalyvių — nuo Europos Komisijos iki vietos valdžios institucijų — mobilizavimą aplinkoje, kuri vis dažniau būna nukreipta į daugiapakopį valdymą. Tai taip pat lemia priemonių, galinčių iš anksto ugdyti geresnio supratimo ir programavimo gebėjimą, priėmimą, o kartu stiprinti visų oficialių dalyvių, proporcingai jų atitinkamam vaidmeniui, vadybos ir priežiūros įgūdžius. Tuo pačiu metu socialiniai partneriai turi būti skatinami aktyviai prisidėti prie pasiūlymo ir priežiūros;

| 10. | dėl to labai svarbu, kad nė vienoje 2007-2013 m. Sanglaudos politiką reguliuojančių reglamentų paketo dalių, o šiuo konkrečiu atveju — ERPF reguliuojančiame reglamente, nebūtų jokių klaidingai aiškinančių nuostatų arba spragų, o taip pat būtų tiksliai atskirtos įvairių viešųjų dalyvių funkcijos, darant nuorodas į nacionalinius teisės aktus, pirmiausia darant nuorodą į trečiosios šalies principą, kuris turi būti taikomas kiekvienam oficialiam dalyviui, pradedant Komisija, kai kalbama apie kitą institucinės grandinės grandį. |
| --- | --- |

10.

dėl to labai svarbu, kad nė vienoje 2007-2013 m. Sanglaudos politiką reguliuojančių reglamentų paketo dalių, o šiuo konkrečiu atveju — ERPF reguliuojančiame reglamente, nebūtų jokių klaidingai aiškinančių nuostatų arba spragų, o taip pat būtų tiksliai atskirtos įvairių viešųjų dalyvių funkcijos, darant nuorodas į nacionalinius teisės aktus, pirmiausia darant nuorodą į trečiosios šalies principą, kuris turi būti taikomas kiekvienam oficialiam dalyviui, pradedant Komisija, kai kalbama apie kitą institucinės grandinės grandį.

59-osios plenarinės sesijos metu 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 13 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

Bendrosios nuostatos dėl konvergencijos ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslų (Komisijos pasiūlymo I ir II skyriai)

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | pasisako, atsižvelgdamas į pridėtinę vertę, kurią Bendrijos sanglaudos programos sukuria įgyvendinant Steigimo sutarties tikslus, prieš bandymus renacionalizuoti Europos regioninę politiką; |
| --- | --- |

1.1

pasisako, atsižvelgdamas į pridėtinę vertę, kurią Bendrijos sanglaudos programos sukuria įgyvendinant Steigimo sutarties tikslus, prieš bandymus renacionalizuoti Europos regioninę politiką;

| 1.2 | patvirtina nuomonę, kad Komisijos finansavimo pasiūlymas, 0,41 % bendrų nacionalinių pajamų (įtraukiant 0,46 % BNP kaimo plėtrai ir žvejybai), būtų priimtinas kompromisas būsimoje sanglaudos politikoje; |
| --- | --- |

1.2

patvirtina nuomonę, kad Komisijos finansavimo pasiūlymas, 0,41 % bendrų nacionalinių pajamų (įtraukiant 0,46 % BNP kaimo plėtrai ir žvejybai), būtų priimtinas kompromisas būsimoje sanglaudos politikoje;

| 1.3 | sveikina sprendimą teikti prioritetą ir išplėstoje Sąjungoje mažiau išsivysčiusiems regionams, nuosekliai koncentruojant lėšas šiems regionams skirtoms priemonėms. |
| --- | --- |

1.3

sveikina sprendimą teikti prioritetą ir išplėstoje Sąjungoje mažiau išsivysčiusiems regionams, nuosekliai koncentruojant lėšas šiems regionams skirtoms priemonėms.

| 1.4 | ragina valstybes nares taip vadinamų „palaipsniui įvedamų“ regionų vardu, atsižvelgiant į nacionalinę strateginę bazę, priimti tinkamai finansuojamas priemones, kurios būtų veiksmingos sprendžiant su konkurencija ir konvergencijos procesu susijusius iššūkius; |
| --- | --- |

1.4

ragina valstybes nares taip vadinamų „palaipsniui įvedamų“ regionų vardu, atsižvelgiant į nacionalinę strateginę bazę, priimti tinkamai finansuojamas priemones, kurios būtų veiksmingos sprendžiant su konkurencija ir konvergencijos procesu susijusius iššūkius;

| 1.5 | pripažįsta fondų administravimo ir valdymo supaprastinimą, nors tikras šių priemonių poveikis dar nėra aiškus; |
| --- | --- |

1.5

pripažįsta fondų administravimo ir valdymo supaprastinimą, nors tikras šių priemonių poveikis dar nėra aiškus;

| 1.6 | pritaria ir naujai struktūrai, kuri, be kita ko, lems, kad teritorinis bendradarbiavimas bus įrašytas į sanglaudos politikos trečiąjį tikslą, kartu praktiškai skiriant didelius finansinius išteklius, ir veiksmų, finansuotinų pagal ERPF reglamento projektą, turiniui, šiems siūlomiems veiksmams esant susijusiems su Lisabonos ir Geteborgo strategijos kryptimis. Pirmiausia jis nori pabrėžti siūlomų galimybių svarbą:






  — | pirmenybę teikiant veiksmams, susijusiems su moksliniais tyrimais ir naujovėmis, ir pagal konvergencijos, ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslus; visų pirma tai taikoma projektams, kurių įgyvendinimas susijęs su „senų“ ir naujų valstybių narių mokslo tyrimų centrų bendradarbiavimu; |
| --- | --- | --- |

1.6

pritaria ir naujai struktūrai, kuri, be kita ko, lems, kad teritorinis bendradarbiavimas bus įrašytas į sanglaudos politikos trečiąjį tikslą, kartu praktiškai skiriant didelius finansinius išteklius, ir veiksmų, finansuotinų pagal ERPF reglamento projektą, turiniui, šiems siūlomiems veiksmams esant susijusiems su Lisabonos ir Geteborgo strategijos kryptimis. Pirmiausia jis nori pabrėžti siūlomų galimybių svarbą:

—

pirmenybę teikiant veiksmams, susijusiems su moksliniais tyrimais ir naujovėmis, ir pagal konvergencijos, ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslus; visų pirma tai taikoma projektams, kurių įgyvendinimas susijęs su „senų“ ir naujų valstybių narių mokslo tyrimų centrų bendradarbiavimu;

| — | didesnį dėmesį skiriant darnios plėtros klausimams, išdėstytiems aplinkos, transporto, energetikos ir rizikos valdymo veiksmuose; |
| --- | --- |

—

didesnį dėmesį skiriant darnios plėtros klausimams, išdėstytiems aplinkos, transporto, energetikos ir rizikos valdymo veiksmuose;

| — | atsižvelgiant į prieinamumo (ir skaitmeninio prieinamumo) pagal regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslą, kuris, palyginti su dabartiniu laikotarpiu, yra gana naujoviškas; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į prieinamumo (ir skaitmeninio prieinamumo) pagal regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslą, kuris, palyginti su dabartiniu laikotarpiu, yra gana naujoviškas;

| — | sutelkiant pagrindinį dėmesį priemonėms miestuose; |
| --- | --- |

—

sutelkiant pagrindinį dėmesį priemonėms miestuose;

| — | pripažįstant tarpregioninį bendradarbiavimą svarbia regioninio planavimo sritimi, kuri prisideda prie konvergencijos ir gali skatinti regiono konkurencingumo ir užimtumo vystymąsi. |
| --- | --- |

—

pripažįstant tarpregioninį bendradarbiavimą svarbia regioninio planavimo sritimi, kuri prisideda prie konvergencijos ir gali skatinti regiono konkurencingumo ir užimtumo vystymąsi.

| 1.7 | reikalauja, kad tarpregioninis bendradarbiavimas — Europos parlamento pranešime dėl sanglaudos pranešimo paremtas — būtų tęsiamas kaip savarankiška skatinimo sritis teritorinio bendradarbiavimo siekinyje. |
| --- | --- |

1.7

reikalauja, kad tarpregioninis bendradarbiavimas — Europos parlamento pranešime dėl sanglaudos pranešimo paremtas — būtų tęsiamas kaip savarankiška skatinimo sritis teritorinio bendradarbiavimo siekinyje.

| 1.8 | pritaria Komisijos liberalumui dėl teritorinio sanglaudos aspekto, kuris kiekvienu konkrečiu atveju atsispindi požiūryje į teritorijas, turinčias itin konkrečias problemas (miesto ir kaimo teritorijos, salos ir kalnuotos vietovės, vietovės, priklausančios nuo žuvininkystės, atokiausi regionai, mažai apgyvendintos vietovės, pasienio su naujomis valstybėmis narėmis ir naujų išorės sienų regionai, šiaurinės vietovės su itin mažu gyventoju tankumu). Jis itin patenkintas, kad Europos teritorinė sanglauda yra laikoma labai svarbiu darnaus augimo veiksniu, nes mano, kad Europos ateities negalima planuoti, jeigu ir toliau bus apleistų vietovių ar vietovių, kurios dėl jų geografinių ir/arba demografinių savybių negali pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis. Pritariama veiksmams, kad būtų teikiama tinkama parama šioms vietovėms, kad būtų kompensuotos konkrečios, jų vystymuisi bei neribotam naudojimuisi vidaus rinkos privalumais trukdančios kliūtys; tačiau Komitetas apgailestauja, kad nebebus atsižvelgiama į problemas, susijusias su visuomenės senėjimu, kuris ateinančiais dešimtmečiais bus vienas iš didžiausių iššūkių Europai; |
| --- | --- |

1.8

pritaria Komisijos liberalumui dėl teritorinio sanglaudos aspekto, kuris kiekvienu konkrečiu atveju atsispindi požiūryje į teritorijas, turinčias itin konkrečias problemas (miesto ir kaimo teritorijos, salos ir kalnuotos vietovės, vietovės, priklausančios nuo žuvininkystės, atokiausi regionai, mažai apgyvendintos vietovės, pasienio su naujomis valstybėmis narėmis ir naujų išorės sienų regionai, šiaurinės vietovės su itin mažu gyventoju tankumu). Jis itin patenkintas, kad Europos teritorinė sanglauda yra laikoma labai svarbiu darnaus augimo veiksniu, nes mano, kad Europos ateities negalima planuoti, jeigu ir toliau bus apleistų vietovių ar vietovių, kurios dėl jų geografinių ir/arba demografinių savybių negali pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis. Pritariama veiksmams, kad būtų teikiama tinkama parama šioms vietovėms, kad būtų kompensuotos konkrečios, jų vystymuisi bei neribotam naudojimuisi vidaus rinkos privalumais trukdančios kliūtys; tačiau Komitetas apgailestauja, kad nebebus atsižvelgiama į problemas, susijusias su visuomenės senėjimu, kuris ateinančiais dešimtmečiais bus vienas iš didžiausių iššūkių Europai;

| 1.9 | priima žinion, kad (1) ir (10) minėto Komisijos pasiūlymo konstatuojamoje dalyje pripažįstamas tik „tam tikrų salų“ buvimas nepalankiose sąlygose. Tai prieštarauja Amsterdamo sutarties baigiamojo akto paaiškinimui Nr. 30 bei III-220 sutarties dėl Konstitucijos Europai straipsnyje. Todėl Komitetas, atsižvelgdamas į bendro reglamento pasiūlymo 52 straipsnio 1 pastraipos 1 papunktį, mano, kad turėtų būti duotas didesnis minėtų konstatuojamųjų dalių teisinis bei interpretacinis nuoseklumas. Tai galioja ir kalnuotoms vietovėms, bei pasienio regionams, teik remiantis sutarties dėl Konstitucijos Europai III-16 straipsniu, tiek bendro reglamento pasiūlymo 52 straipsniu. |
| --- | --- |

1.9

priima žinion, kad (1) ir (10) minėto Komisijos pasiūlymo konstatuojamoje dalyje pripažįstamas tik „tam tikrų salų“ buvimas nepalankiose sąlygose. Tai prieštarauja Amsterdamo sutarties baigiamojo akto paaiškinimui Nr. 30 bei III-220 sutarties dėl Konstitucijos Europai straipsnyje. Todėl Komitetas, atsižvelgdamas į bendro reglamento pasiūlymo 52 straipsnio 1 pastraipos 1 papunktį, mano, kad turėtų būti duotas didesnis minėtų konstatuojamųjų dalių teisinis bei interpretacinis nuoseklumas. Tai galioja ir kalnuotoms vietovėms, bei pasienio regionams, teik remiantis sutarties dėl Konstitucijos Europai III-16 straipsniu, tiek bendro reglamento pasiūlymo 52 straipsniu.

| 1.10 | pažymi, kad pagal naują Bendrijos politikos požiūrį pripažįstama, jog regionai ir vietos valdžios institucijos ne tik tinkamiausias lygis regioninės ir sanglaudos politikos sprendimams priimti, bet ir veiksmingiausias lygis jų įgyvendinimui užtikrinti, kaip buvo įrodinėjama Europos regionų ir vietos valdžios institucijų asociacijos Leipcigo konferencijoje (2003 m. gegužės mėn.). Aktyvesnis paprastų žmonių dalyvavimas yra labai svarbus, nes daugiau piliečių gaus informacijos apie Bendrijos veiklą ir bus užtikrintas Bendrijos intervencijų veiksmingumas ir supaprastinimas; |
| --- | --- |

1.10

pažymi, kad pagal naują Bendrijos politikos požiūrį pripažįstama, jog regionai ir vietos valdžios institucijos ne tik tinkamiausias lygis regioninės ir sanglaudos politikos sprendimams priimti, bet ir veiksmingiausias lygis jų įgyvendinimui užtikrinti, kaip buvo įrodinėjama Europos regionų ir vietos valdžios institucijų asociacijos Leipcigo konferencijoje (2003 m. gegužės mėn.). Aktyvesnis paprastų žmonių dalyvavimas yra labai svarbus, nes daugiau piliečių gaus informacijos apie Bendrijos veiklą ir bus užtikrintas Bendrijos intervencijų veiksmingumas ir supaprastinimas;

| 1.11 | tačiau mano, kad regionų ir vietos, ypač miesto, valdžios institucijų partnerystė turi būti sustiprinta atsižvelgiant į nacionalines nuostatas ir dabartinę praktiką, ir ši partnerystė turi būti gilinama tinkamais būdais; |
| --- | --- |

1.11

tačiau mano, kad regionų ir vietos, ypač miesto, valdžios institucijų partnerystė turi būti sustiprinta atsižvelgiant į nacionalines nuostatas ir dabartinę praktiką, ir ši partnerystė turi būti gilinama tinkamais būdais;

| 1.12 | pritaria tam, kad daugiau išteklių būtų skirta tiksliniams, kokybiškiems veiksmams miesto vietovėse — kur yra daugiausia galimybių naujovėms ir socialinei integracijai įgyvendinti — pagal veiklos programas, tvarkytinas pagal Bendrojo struktūrinių fondų reglamento projekto 36 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytą subdelegavimo tvarką; |
| --- | --- |

1.12

pritaria tam, kad daugiau išteklių būtų skirta tiksliniams, kokybiškiems veiksmams miesto vietovėse — kur yra daugiausia galimybių naujovėms ir socialinei integracijai įgyvendinti — pagal veiklos programas, tvarkytinas pagal Bendrojo struktūrinių fondų reglamento projekto 36 straipsnio 4 dalies b punkte nustatytą subdelegavimo tvarką;

| 1.13 | rekomenduoja visą struktūrinių fondų paketą priėmimo procesą greitai baigti, kad valstybių narių institucijos iki 2007 m. sausio 1 d. turėtų pakankamai laiko naujoms veiklos programoms parengti ir Komisijos struktūros, sukurtos šiam tikslui, galėtų patikrinti tokių institucijų valdymo gebėjimą. |
| --- | --- |

1.13

rekomenduoja visą struktūrinių fondų paketą priėmimo procesą greitai baigti, kad valstybių narių institucijos iki 2007 m. sausio 1 d. turėtų pakankamai laiko naujoms veiklos programoms parengti ir Komisijos struktūros, sukurtos šiam tikslui, galėtų patikrinti tokių institucijų valdymo gebėjimą.

2.   Bendros Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas rekomenduoja, kad:

| 2.1 | 1 straipsnio 2 dalyje turėtų būti paminėti ir regionai, esantis nepalankioje geografinėje situacijoje. |
| --- | --- |

2.1

1 straipsnio 2 dalyje turėtų būti paminėti ir regionai, esantis nepalankioje geografinėje situacijoje.

| 2.2 | į 3 straipsnio tekstą būtų įtrauktos investicijų kultūros vertybėms (pagal 8 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos nuostatas), investicijų pastatams ir priemonių profesiniam mokymui ir aktyviai užimtumo politikai tipologijos bei tokios profesinio mokymo ir aktyvios užimtumo politikos veiklos išlaidų, jeigu jos numatytos ERPF nuostatose, tipologijos; |
| --- | --- |

2.2

į 3 straipsnio tekstą būtų įtrauktos investicijų kultūros vertybėms (pagal 8 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos nuostatas), investicijų pastatams ir priemonių profesiniam mokymui ir aktyviai užimtumo politikai tipologijos bei tokios profesinio mokymo ir aktyvios užimtumo politikos veiklos išlaidų, jeigu jos numatytos ERPF nuostatose, tipologijos;

| 2.3 | regioninės politikos tikslus būtina geriau suderinti su ypatingomis tam tikrų teritorijų tipams taikomomis sąlygomis; |
| --- | --- |

2.3

regioninės politikos tikslus būtina geriau suderinti su ypatingomis tam tikrų teritorijų tipams taikomomis sąlygomis;

| 2.4 | 5 straipsnyje (įžangoje) reiktų įterpti, kad reglamentas dėl Europos regioninės plėtros fondo skiriamos paramos įgyvendinant „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą turi suteikti galimybę lanksčiau nustatyti „phasing in“ regionų prioritetus. |
| --- | --- |

2.4

5 straipsnyje (įžangoje) reiktų įterpti, kad reglamentas dėl Europos regioninės plėtros fondo skiriamos paramos įgyvendinant „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą turi suteikti galimybę lanksčiau nustatyti „phasing in“ regionų prioritetus.

| 2.5 | 5 straipsnio 3 dalies a punkte įrašyti kabotažą ir susisiekimą oru tarp I ir II kategorijų oro uostų ir šalia regioninių ir vietos vidaus vandens kelių paminėti ir jūros kelius iki visų pirma mažesnių salų; |
| --- | --- |

2.5

5 straipsnio 3 dalies a punkte įrašyti kabotažą ir susisiekimą oru tarp I ir II kategorijų oro uostų ir šalia regioninių ir vietos vidaus vandens kelių paminėti ir jūros kelius iki visų pirma mažesnių salų;

| 2.6 | įtraukti pakrančių regionų bendradarbiavimą 6 straipsnio 1 ir 2 dalyje; šiais atvejais turi būti numatyta tiek dvišalio, tiek daugiašalio jūrinių regionų bendradarbiavimo galimybė; |
| --- | --- |

2.6

įtraukti pakrančių regionų bendradarbiavimą 6 straipsnio 1 ir 2 dalyje; šiais atvejais turi būti numatyta tiek dvišalio, tiek daugiašalio jūrinių regionų bendradarbiavimo galimybė;

| 2.7 | Prie 6 straipsnio 2 dalies punkte c išvardintų gamtos įvykių pridurti vulkanų ir „miškų gaisrų“ bei todėl mažėjančių miškų plotų; |
| --- | --- |

2.7

Prie 6 straipsnio 2 dalies punkte c išvardintų gamtos įvykių pridurti vulkanų ir „miškų gaisrų“ bei todėl mažėjančių miškų plotų;

| 2.8 | 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos tipologijos būtų įtrauktos į 6 straipsnyje nurodytus prioritetus; |
| --- | --- |

2.8

4 straipsnio 3 dalyje nurodytos tipologijos būtų įtrauktos į 6 straipsnyje nurodytus prioritetus;

| 2.9 | sąvoka „PVM“ 7 straipsnio a dalyje būtų pakeista„grąžintinas PVM“, kaip nurodyta Reglamento projekto dėl ESF 11 straipsnyje ir dabartiniame programavimo cikle; |
| --- | --- |

2.9

sąvoka „PVM“ 7 straipsnio a dalyje būtų pakeista„grąžintinas PVM“, kaip nurodyta Reglamento projekto dėl ESF 11 straipsnyje ir dabartiniame programavimo cikle;

| 2.10 | 7 straipsnio d punkte nurodyta sąvoka „būstas“ būtų pakeista „būstas, išskyrus tam tikras sritis, priklausančiai miesto politikos kryptims pagal konvergencijos tikslą kaip kad būstų socialiai remtiniems gyventojams bei bendrabučių migrantams iš trečiųjų šalių statyba“; |
| --- | --- |

2.10

7 straipsnio d punkte nurodyta sąvoka „būstas“ būtų pakeista „būstas, išskyrus tam tikras sritis, priklausančiai miesto politikos kryptims pagal konvergencijos tikslą kaip kad būstų socialiai remtiniems gyventojams bei bendrabučių migrantams iš trečiųjų šalių statyba“;

| 2.11 | kalbant apie paskutinę 9 straipsnio pastraipą, bendrosios rekomendacijos ir kriterijai, pagal kuriuos valstybės narės ir regionai turi užtikrinti papildomumą ir darną tarp veiksmų, kuriuos bendrai finansuoja ERPF, ir tų, kuriuos bendrai finansuoja ESF, EŽŪFKP ir EFF, bei užtikrinti in itinere ir ex post patikrinimus, būtų įtraukti į nacionalinę nuorodų sistemą, kuri minima bendrojo reglamento projekto 23 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.11

kalbant apie paskutinę 9 straipsnio pastraipą, bendrosios rekomendacijos ir kriterijai, pagal kuriuos valstybės narės ir regionai turi užtikrinti papildomumą ir darną tarp veiksmų, kuriuos bendrai finansuoja ERPF, ir tų, kuriuos bendrai finansuoja ESF, EŽŪFKP ir EFF, bei užtikrinti in itinere ir ex post patikrinimus, būtų įtraukti į nacionalinę nuorodų sistemą, kuri minima bendrojo reglamento projekto 23 straipsnyje.

| 2.12 | kruopščiai apsvarstyti ERPF teisinės struktūros pasekmes socialinei naudai bei paramos priemonėms nepalankiose sąlygose esančių gyventojų sluoksniams (pvz. neįgaliesiems, socialiai izoliuotiems žmonėms). |
| --- | --- |

2.12

kruopščiai apsvarstyti ERPF teisinės struktūros pasekmes socialinei naudai bei paramos priemonėms nepalankiose sąlygose esančių gyventojų sluoksniams (pvz. neįgaliesiems, socialiai izoliuotiems žmonėms).

| 2.13 | būtina pabrėžti struktūrinių fondų integracijos galimybes teritorijose, kuriose yra kultūrų ir kalbų įvairovė. |
| --- | --- |

2.13

būtina pabrėžti struktūrinių fondų integracijos galimybes teritorijose, kuriose yra kultūrų ir kalbų įvairovė.

Bendros nuostatos dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (Komisijos pasiūlymo III skyrius)

3.   Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | pritaria teritorinio bendradarbiavimo įtraukimui į Bendrijos sanglaudos politikos tikslus; |
| --- | --- |

3.1

pritaria teritorinio bendradarbiavimo įtraukimui į Bendrijos sanglaudos politikos tikslus;

| 3.2 | pritaria jūros sienų, atsižvelgiant į tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris buvo aiškiai rekomenduotas ankstesnėje RK nuomonėje 120/2004 fin., pripažinimui ir visų pirma pabrėžia šio bendradarbiavimo reikšmę atokiausiems regionams, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas atitinkančius jų ryšius su savo geografine aplinka; |
| --- | --- |

3.2

pritaria jūros sienų, atsižvelgiant į tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris buvo aiškiai rekomenduotas ankstesnėje RK nuomonėje 120/2004 fin., pripažinimui ir visų pirma pabrėžia šio bendradarbiavimo reikšmę atokiausiems regionams, atsižvelgiant į tam tikras sąlygas atitinkančius jų ryšius su savo geografine aplinka;

| 3.3 | nurodo, kad EGCC (KOM(2004) 469 galutinis) taip pat skirtas nacionalinio, o ne tik tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, dėl to priemonės pavadinimas turėtų būti taip pataisytas, kad atspindėtų visus jos ypatumus: „Visos Europos bendradarbiavimo grupė“. |
| --- | --- |

3.3

nurodo, kad EGCC (KOM(2004) 469 galutinis) taip pat skirtas nacionalinio, o ne tik tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, dėl to priemonės pavadinimas turėtų būti taip pataisytas, kad atspindėtų visus jos ypatumus: „Visos Europos bendradarbiavimo grupė“.

4.   Bendros rekomendacijos

Regionų komitetas rekomenduoja

| 4.1 | įgyvendinant nacionalinio bendradarbiavimo teritorinę koncepciją, reikėtų taikyti esamų ir teigiamai besivystančių regionų, miestų ir vietos valdžios institucijų tinklų patirtį bei turėtų būti remiami Europoje naujai besiformuojantys tarpregioninio bei teritorinio bendradarbiavimo tinklai; |
| --- | --- |

4.1

įgyvendinant nacionalinio bendradarbiavimo teritorinę koncepciją, reikėtų taikyti esamų ir teigiamai besivystančių regionų, miestų ir vietos valdžios institucijų tinklų patirtį bei turėtų būti remiami Europoje naujai besiformuojantys tarpregioninio bei teritorinio bendradarbiavimo tinklai;

| 4.2 | paaiškinti programų, ypač tarpvalstybinių ir nacionalinių, rengimo bei jų pateikimo Europos Komisijai atsakomybės sritis, procedūras ir grafikus; |
| --- | --- |

4.2

paaiškinti programų, ypač tarpvalstybinių ir nacionalinių, rengimo bei jų pateikimo Europos Komisijai atsakomybės sritis, procedūras ir grafikus;

| 4.3 | numatyti 3 tikslo įtraukimą į atskirų valstybių narių strateginius planus, tuo patvirtinant valstybių narių indėlį į teritorinio bendradarbiavimo programas ir rūpinantis tinkamomis nacionalinėmis finansavimo procedūromis. Be to reikia užtikrinti didesnį nuoseklumą taikant šias priemones šiose srityse






  — | kitų dviejų tikslų planavimas; |
| --- | --- | --- |

4.3

numatyti 3 tikslo įtraukimą į atskirų valstybių narių strateginius planus, tuo patvirtinant valstybių narių indėlį į teritorinio bendradarbiavimo programas ir rūpinantis tinkamomis nacionalinėmis finansavimo procedūromis. Be to reikia užtikrinti didesnį nuoseklumą taikant šias priemones šiose srityse

—

kitų dviejų tikslų planavimas;

| — | nacionaliniu ir regionų lygiu taikomų priemonių finansavimas iš nacionalinių ir regioninių fondų; |
| --- | --- |

—

nacionaliniu ir regionų lygiu taikomų priemonių finansavimas iš nacionalinių ir regioninių fondų;

| — | naujos kaimynystės politikos akcijos ir šalių kandidačių priartinimo strategija bei kitos Bendrijos akcijos; |
| --- | --- |

—

naujos kaimynystės politikos akcijos ir šalių kandidačių priartinimo strategija bei kitos Bendrijos akcijos;

| — | Priemonės, taikomos kitų tarptautinių organizacijų (ESBO, Pasaulio bankas) regionų ir vietos plėtros srityje. |
| --- | --- |

—

Priemonės, taikomos kitų tarptautinių organizacijų (ESBO, Pasaulio bankas) regionų ir vietos plėtros srityje.

| 4.4 | ištirti būdus, kaip aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant programas gali būti sustiprintas, atsižvelgiant į teritorinio bendradarbiavimo prioritetų gaires, numatytose atskyrų valstybių strateginiuose planuose pagal reglamento pasiūlymo su bendromis nuostatomis 25 straipsnį; |
| --- | --- |

4.4

ištirti būdus, kaip aktyvus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant programas gali būti sustiprintas, atsižvelgiant į teritorinio bendradarbiavimo prioritetų gaires, numatytose atskyrų valstybių strateginiuose planuose pagal reglamento pasiūlymo su bendromis nuostatomis 25 straipsnį;

| 4.5 | nustatyti procedūras, kriterijus ir grafikus, pagal kuriuos Komisija turi skirstyti išteklius ir tvirtinti programas; |
| --- | --- |

4.5

nustatyti procedūras, kriterijus ir grafikus, pagal kuriuos Komisija turi skirstyti išteklius ir tvirtinti programas;

| 4.6 | išsiaiškinti gavėjo tapatybę (16 ir 21 straipsniai) ir susijusius reikalavimus nustatyti sertifikavimo institucijos įsteigimo vietą ir funkcijas; |
| --- | --- |

4.6

išsiaiškinti gavėjo tapatybę (16 ir 21 straipsniai) ir susijusius reikalavimus nustatyti sertifikavimo institucijos įsteigimo vietą ir funkcijas;

| 4.7 | numatyti operacijas, kurioms gali būti taikomas 19 straipsnis, kartais jas vykdant vienoje valstybėje narėje, jeigu jos atitinka bent keturis straipsnyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

4.7

numatyti operacijas, kurioms gali būti taikomas 19 straipsnis, kartais jas vykdant vienoje valstybėje narėje, jeigu jos atitinka bent keturis straipsnyje nustatytus kriterijus.

5.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sutarties 160 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paskirtis yra padėti ištaisyti pagrindinius Bendrijos regionų pusiausvyros sutrikimus. Todėl ERPF padeda mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir atsiliekančių regionų bei salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimo mastą. | Sutarties 160 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paskirtis yra padėti ištaisyti pagrindinius Bendrijos regionų pusiausvyros sutrikimus. Todėl ERPF padeda mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir atsiliekančių regionų ir salų, įskaitant kaimo ir miesto
  vietoves, kalnuotasvietoves
  , retai apgyvendintasvietoves
  bei pasienio vietoves, atsilikimo mastą. Taip pat gyvenamąsias vietoves esančias šalia žlugusių gamyklų
  . |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Sutarties 160 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paskirtis yra padėti ištaisyti pagrindinius Bendrijos regionų pusiausvyros sutrikimus. Todėl ERPF padeda mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir atsiliekančių regionų bei salų, įskaitant kaimo vietoves, atsilikimo mastą.

Sutarties 160 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) paskirtis yra padėti ištaisyti pagrindinius Bendrijos regionų pusiausvyros sutrikimus. Todėl ERPF padeda mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir atsiliekančių regionų ir salų, įskaitant kaimo ir miesto
  vietoves, kalnuotasvietoves
  , retai apgyvendintasvietoves
  bei pasienio vietoves, atsilikimo mastą. Taip pat gyvenamąsias vietoves esančias šalia žlugusių gamyklų
  .

Paaiškinimas

Minėto Komisijos pasiūlymo (1) ir (10) konstatuojamose dalyse pripažįstamas tik „tam tikrų salų“ buvimas nepalankiose sąlygose. Tai prieštarauja Amsterdamo sutarties baigiamojo akto paaiškinimui Nr. 30, kuris patvirtintas 2000 m. gruodžio mėn. Nicos Viršūnių Tarybos išvadų III-220 Sutarties dėl Konstitucijos Europai straipsnyje. Todėl būtinas, atsižvelgiant į bendro reglamento pasiūlymo 52 straipsnio 1 pastraipos 1 papunktį, kuris be to remiasi minėto pasiūlymo 10 straipsniu, didesnis minėtų konstatuojamųjų dalių teisinis bei interpretacinis nuoseklumas. Tai galioja ir kalnuotoms vietovėms ir visoms kitoms nepalankiose sąlygose esančioms vietovėms, remiantis minėto pasiūlymo 52 straipsniu.

2 rekomendacija

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis miestams skirtos Bendrijos URBAN iniciatyvos kaip numatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų3, 20 straipsnio 1 dalies b punkte, įgyvendinimo patirtimi ir privalumais, urbanistinis aspektas turėtų būti stiprinamas, visiškai integruojant tos srities priemones į ERPF bendrai finansuojamas veiklos programas | Remiantis miestams skirtos Bendrijos URBAN iniciatyvos ir rėmimo priemonių, kurių imamasi 2-ąjį tikslą įgyvendinant probleminėse miesto zonose, kaip numatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų4, 20 straipsnio 1 dalies b punkte, įgyvendinimo patirtimi ir privalumais, urbanistinis aspektas turėtų būti stiprinamas, taip pat įskaitant investicijas į tvarią miesto plėtrą, visiškai integruojant tos srities priemones į ERPF bendrai finansuojamas veiklos programas |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Remiantis miestams skirtos Bendrijos URBAN iniciatyvos kaip numatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų3, 20 straipsnio 1 dalies b punkte, įgyvendinimo patirtimi ir privalumais, urbanistinis aspektas turėtų būti stiprinamas, visiškai integruojant tos srities priemones į ERPF bendrai finansuojamas veiklos programas

Remiantis miestams skirtos Bendrijos URBAN iniciatyvos ir rėmimo priemonių, kurių imamasi 2-ąjį tikslą įgyvendinant probleminėse miesto zonose, kaip numatyta 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų4, 20 straipsnio 1 dalies b punkte, įgyvendinimo patirtimi ir privalumais, urbanistinis aspektas turėtų būti stiprinamas, taip pat įskaitant investicijas į tvarią miesto plėtrą, visiškai integruojant tos srities priemones į ERPF bendrai finansuojamas veiklos programas

Paaiškinimas

Miesto dimensiją galima sustiprinti tik tuo atveju, jeigu užtikrinamas atitinkamas investavimo į tvarią miesto plėtrą lygis.

3 rekomendacija

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF turėtų spręsti problemas, susijusias su Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 6 protokole minimų kaimyninių sričių, kuriose itin mažas gyventojų tankumas, prieinamumu ir jų nutolimu nuo didelių rinkų. ERPF taip pat turėtų spręsti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria salos, kalnuotos vietovės ir retai apgyvendintos vietovės, kurių geografinė padėtis lėtina jų vystymąsi. | ERPF turėtų spręsti problemas, susijusias su Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 6 protokole minimų kaimyninių sričių, kuriose itin mažas gyventojų tankumas, prieinamumu ir jų nutolimu nuo didelių rinkų. ERPF taip pat turėtų spręsti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria salos, kalnuotos vietovės, kaimo ir miesto vietovės
  ir retai apgyvendintos vietovės ir pasienio vietovės, kurių geografinė padėtis lėtina jų vystymąsi. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

ERPF turėtų spręsti problemas, susijusias su Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 6 protokole minimų kaimyninių sričių, kuriose itin mažas gyventojų tankumas, prieinamumu ir jų nutolimu nuo didelių rinkų. ERPF taip pat turėtų spręsti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria salos, kalnuotos vietovės ir retai apgyvendintos vietovės, kurių geografinė padėtis lėtina jų vystymąsi.

ERPF turėtų spręsti problemas, susijusias su Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo akto 6 protokole minimų kaimyninių sričių, kuriose itin mažas gyventojų tankumas, prieinamumu ir jų nutolimu nuo didelių rinkų. ERPF taip pat turėtų spręsti konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria salos, kalnuotos vietovės, kaimo ir miesto vietovės
  ir retai apgyvendintos vietovės ir pasienio vietovės, kurių geografinė padėtis lėtina jų vystymąsi.

Paaiškinimas

Siūlomas 10 konstatuojamosios dalies pakeitimas yra logiška 2 rekomendacijos išvada, pasiūlyme šios abi konstatuojamosios dalys nesuderinamos.

4 rekomendacija

1 straipsnis, 2 pastraipa

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jis nustato konkrečias nuostatas dėl miestams ir kaimo vietovėms, nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, atokiausiems regionams ir vietovėms su gamtinėmis kliūtimis taikomo režimo. | Jis nustato konkrečias nuostatas dėl miestams ir kaimo vietovėms, nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, atokiausiems regionams ir vietovėms su gamtinėmis ar demog
  rafinėmis kliūtimis taikomo režimo. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Jis nustato konkrečias nuostatas dėl miestams ir kaimo vietovėms, nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, atokiausiems regionams ir vietovėms su gamtinėmis kliūtimis taikomo režimo.

Jis nustato konkrečias nuostatas dėl miestams ir kaimo vietovėms, nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, atokiausiems regionams ir vietovėms su gamtinėmis ar demog
  rafinėmis kliūtimis taikomo režimo.

Paaiškinimas

Išbaigtumo ir nuoseklumo dėlei reikia paminėti ir vietoves su demografinėmis kliūtimis, nuo kurių kenčia pvz., retai apgyvendintos vietovės.

5 rekomendacija

3 straipsnis, 2 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF padeda finansuoti:






  a) | veiksmingas investicijas; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

ERPF padeda finansuoti:

a)

veiksmingas investicijas;

| b) | infrastruktūrą; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūrą;

| c) | kitas vystymo iniciatyvas, įskaitant paslaugas įmonėms, finansavimo priemonių, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, paskolų ir garantijų fondų bei vietos plėtojimo fondų, palūkanų subsidijų, kūrimą ir plėtojimą, gretutines paslaugas ir keitimąsi patirtimi tarp regionų, miestų ir atitinkamų socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos subjektų; |
| --- | --- |

c)

kitas vystymo iniciatyvas, įskaitant paslaugas įmonėms, finansavimo priemonių, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, paskolų ir garantijų fondų bei vietos plėtojimo fondų, palūkanų subsidijų, kūrimą ir plėtojimą, gretutines paslaugas ir keitimąsi patirtimi tarp regionų, miestų ir atitinkamų socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos subjektų;

| d) | techninę pagalbą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. (...) 43 ir 44 straipsniuose. |
| --- | --- |

d)

techninę pagalbą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. (...) 43 ir 44 straipsniuose.

ERPF padeda finansuoti:

| a) | veiksmingas investicijas; |
| --- | --- |

a)

veiksmingas investicijas;

| b) | infrastruktūrą; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūrą;

| c) | kitas vystymo iniciatyvas, įskaitant paslaugas įmonėms, finansavimo priemonių, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, paskolų ir garantijų fondų bei vietos plėtojimo fondų, palūkanų subsidijų, kūrimą ir plėtojimą, gretutines paslaugas ir keitimąsi patirtimi tarp regionų, miestų ir atitinkamų socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos subjektų; |
| --- | --- |

c)

kitas vystymo iniciatyvas, įskaitant paslaugas įmonėms, finansavimo priemonių, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, paskolų ir garantijų fondų bei vietos plėtojimo fondų, palūkanų subsidijų, kūrimą ir plėtojimą, gretutines paslaugas ir keitimąsi patirtimi tarp regionų, miestų ir atitinkamų socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos subjektų;

| d) | techninę pagalbą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. (...) 43 ir 44 straipsniuose. |
| --- | --- |

d)

techninę pagalbą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. (...) 43 ir 44 straipsniuose.

| e) | investicij
  as kultūros vertybėms; |
| --- | --- |

e)

investicij
  as kultūros vertybėms;

| f) | investicijas pastatams, priemones profesiniam mokymui ir aktyviai užimtumo politikai; |
| --- | --- |

f)

investicijas pastatams, priemones profesiniam mokymui ir aktyviai užimtumo politikai;

| g) | bei tokioms profesinio mokymo ir aktyvios užimtumo politikos veiklos išlaidoms, jeigu jos numatytos (EB) nuostatų 33 straipsnio 2 dalyje, ir gali būti finansuojamos iš ERPF. |
| --- | --- |

g)

bei tokioms profesinio mokymo ir aktyvios užimtumo politikos veiklos išlaidoms, jeigu jos numatytos (EB) nuostatų 33 straipsnio 2 dalyje, ir gali būti finansuojamos iš ERPF.

Paaiškinimas

Teritorinis bendradarbiavimas nėra vien tik pasikeitimas patirtimi, tai tėra vienas iš bendradarbiavimo aspektų.

Remiantis ERPF lėšomis įgyvendintų projektų patirtimi, vis tik turėtų būti skiriama tarp investicijų kultūros vertybių restauravimui, pertvarkymui ir įvertinimui. Be to visos leistinos išlaidos išbaigtumo ir geresnio koordinavimo dėlei turėtų būti išvardintos kartu minėto pasiūlymo nuostatose (žiūr. 8 straipsnio 2 dalį).

6 rekomendacija

4 straipsnis, 4 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Rizikos prevencija, įskaitant gamtinių ir technologinių pavojų prevencijos ir jų sprendimo planų rengimą ir įgyvendinimą; | 4.   Rizikos prevencija, įskaitant gamtinių (tokių kaip miš
  ko gaisrai ir potvyniai) ir technologinių pavojų prevencijos ir jų sprendimo planų rengimą ir įgyvendinimą; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

4.   Rizikos prevencija, įskaitant gamtinių ir technologinių pavojų prevencijos ir jų sprendimo planų rengimą ir įgyvendinimą;

4.   Rizikos prevencija, įskaitant gamtinių (tokių kaip miš
  ko gaisrai ir potvyniai) ir technologinių pavojų prevencijos ir jų sprendimo planų rengimą ir įgyvendinimą;

Paaiškinimas

Konkrečiai reikėtų paminėti miško gaisrus ir potvynius, nes jie dažnai sukelia riziką didelėse ES teritorijose.

Be to, naujoje formuluotėje vartojamas žodis „sprendimas“, kalbant apie veiklą (pavyzdžiui, miško gaisrų užgesinimas), kuria siekiama kuo labiau sumažinti minėtų fenomenų (gaisro, potvynio) neigiamą poveikį. Šie fenomenai neklasifikuojami kaip didelė stichinė nelaimė, ir todėl jų padarinių likvidavimui negalima skirti ES solidarumo fondo paramos lėšų.

7 rekomendacija

4 straipsnis, naujas punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10)   Socialinės infrastruktūros ir paslaugos, prisidedančios prie darbo vietų kūrimo ir vyrų bei moterų lygių galimybių darbe. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

10)   Socialinės infrastruktūros ir paslaugos, prisidedančios prie darbo vietų kūrimo ir vyrų bei moterų lygių galimybių darbe.

Paaiškinimas

Pasiūlymo priimti Reglamentą 4 str. išvardytos sritys, kuriose ERPF turi sutelkti savo paramą, neapima kai kurių veiksmų, kurie finansuojami šiuo 2000-2006 m. laikotarpiu, t.y. visų pirma socialinių infrastruktūrų ir paslaugų.

Šiuos veiksmus verta tęsti, kadangi jie sukuria darbo vietas toje srityje, kuri šiuo metu laikoma potencialiu naujų darbo vietų šaltiniu, kurį Europos institucijos taip pat tikisi išnaudoti.

8 rekomendacija

5 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Įgyvendinant „regioninės konkurencijos ir užimtumo“ tikslą, Europos regioninės plėtros fondas, laikydamasis tvarios regioninės plėtros strategijos, savo paramą orietuoja į šiuos prioritetus: | Įgyvendinant „regioninės konkurencijos ir užimtumo“ tikslą ir nepažeidžiant 8 straipsnio, Europos regioninės plėtros fondas, laikydamasis tvarios regioninės plėtros strategijos, savo paramą orientuoja į prioritetus, kuriuos lanksčiau būtina taikyti regionams, gaunantiems laiki
  ną specialią paramą: |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Įgyvendinant „regioninės konkurencijos ir užimtumo“ tikslą, Europos regioninės plėtros fondas, laikydamasis tvarios regioninės plėtros strategijos, savo paramą orietuoja į šiuos prioritetus:

Įgyvendinant „regioninės konkurencijos ir užimtumo“ tikslą ir nepažeidžiant 8 straipsnio, Europos regioninės plėtros fondas, laikydamasis tvarios regioninės plėtros strategijos, savo paramą orientuoja į prioritetus, kuriuos lanksčiau būtina taikyti regionams, gaunantiems laiki
  ną specialią paramą:

Paaiškinimas

Šis nuomonės papildymas padeda geriau suderinti su Regionų komiteto nuomonėje dėl trečiosios ataskaitos apie sanglaudą pateiktomis rekomendacijomis.

9 rekomendacija

5 straipsnis, 1 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Naujovės ir žinių ekonomika, kurių siekiama teikiant pagalbą regionų naujovių strategijų, didinančių regionų naujovių sistemų efektyvumą, kūrimui ir įgyvendinimui, o būtent reikia: | Naujovės ir žinių ekonomika, kurių siekiama teikiant pagalbą regionų naujovių strategijų, didinančių regionų naujovių sistemų efektyvumą, kūrimui ir įgyvendinimui, o inter alia
  pavyzdžiui šiose srityse reikia: |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

Naujovės ir žinių ekonomika, kurių siekiama teikiant pagalbą regionų naujovių strategijų, didinančių regionų naujovių sistemų efektyvumą, kūrimui ir įgyvendinimui, o būtent reikia:

Naujovės ir žinių ekonomika, kurių siekiama teikiant pagalbą regionų naujovių strategijų, didinančių regionų naujovių sistemų efektyvumą, kūrimui ir įgyvendinimui, o inter alia
  pavyzdžiui šiose srityse reikia:

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į ekonominius ir socialinius atskirų regionų ypatumus bei jų skirtingą išsivystymo lygį, turėtų būti suteikta 3 ERPF prioritetinėse investavimo srityse daugiau kompetencijų kuriant specifines priemones įvairiuose regionuose ir miestuose.

10 rekomendacija

5 straipsnis, 1 dalis — nauja įtrauka

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | e) | MVĮ augimo ir užimtumo dinamika, t.y. verslo veiksmai kaip kad įkūrimas, įmonės perdavimas, įmonės dinamika, tarptautinė ekonomika ir kompetencijos sferų raida bei adekvačių infrastruktūros sąlygų kūrimas. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

e)

Paaiškinimas

Skatinimas yra ypač svarbus regionuose, turinčiuose socialinių ir ekonominių problemų, taip sukuriamos sąlygos ekonomikos ir užimtumo augimui.

11 rekomendacija

5 straipsnis, 1 dalis — nauja įtrauka

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | e) | Technologijų centrų bei mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros centrų įsteigimas ir aprūpinimas. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

e)

Paaiškinimas

Siekiant Lisabonos ir Gotenburgo strategijos tikslų, susijusių su moksliniais tyrimais ir naujovėmis, taip pat reikėtų remti aukštos kokybės mokslinių tyrimų ir technologijų centrų steigimą. Todėl ERPF Reglamento 5 straipsnyje pasiūlyti veiksmų prioritetai turėtų atitikti Bendrijos strategijoje nustatytus tikslus, nes priešingu atveju bus neįmanoma įgyvendinti politikos, skirtos augimui ir tikrai sanglaudai tarp ES regionų.

12 rekomendacija

5 straipsnis, 2 dalis — nauja punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| aplinka ir rizikos prevencija, o būtent reikia: | aplinka ir rizikos prevencija, inter alia
  o būtent reikia:







  a | Sritys, kuriomis skatinamas tvarus vystymasis ir kurios yra aiškiai susijusios su aplinka.
  Investicijos, kurios padeda įgyvendinti aplinkos srities tikslus, numatytus sutarties 174 straipsnyje; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

aplinka ir rizikos prevencija, o būtent reikia:

aplinka ir rizikos prevencija, inter alia
  o būtent reikia:

a

Paaiškinimas

Pasiūlyme paminėtos remtinos sritys — tai tik pavyzdžiai, kaip ir dabartiniame ERPF, todėl pasiūlytas tekstas turėtų būti aiškus ir atitikti dabartinius reglamentus, nustatančius, kad „inter alia, būtent reikia.“„Tvari plėtra“ yra įtraukta todėl, kad manoma, jog ši sritis yra ypač įdomi.

13 rekomendacija

5 straipsnis, 2 dalis — nauja punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | f) | Atliekų tvarkymo, vandens tiekimo ir nuotekų valymo įrenginių statyba; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

f)

Paaiškinimas

Prioriteto suteikimas „aplinkos ir rizikos prevencijai“ turėtų apimti veiklą, susijusią su vandens tiekimo, nuotekų valymo ir atliekų šalinimo sritimis, kadangi vis dar kyla problemų, kurios turi neigiamos įtakos Europos regionų konkurencingumui.

14 rekomendacija

5 straipsnis, 3 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   galimybė ne pagrindiniuose miestuose naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis transporto ir telekomunikacijų paslaugomis, būtent: | 3.   galimybė ne pagrindiniuose miestuose naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis transporto ir telekomunikacijų paslaugomis, būtent
  inter alia
  apimant ir: |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

3.   galimybė ne pagrindiniuose miestuose naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis transporto ir telekomunikacijų paslaugomis, būtent:

3.   galimybė ne pagrindiniuose miestuose naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis transporto ir telekomunikacijų paslaugomis, būtent
  inter alia
  apimant ir:

Paaiškinimas

Skatinant naudojimąsi transporto ir telekomunikacijų paslaugomis, nereikėtų iš pat pradžių išskirti pagrindinių miestų.

15 rekomendacija

5 straipsnis, 3 dalis, a punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti antrinius tinklus, gerinant ryšius su transeuropiniais tinklais, regioniniais geležinkelių centrais, oro uostais ir uostais, arba su multimodalinėmis platformomis, suteikiant geležinkelių linijoms radialines linijas ir remiant regionų bei vietos vidaus vandenų kelius; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

a)

stiprinti antrinius tinklus, gerinant ryšius su transeuropiniais tinklais, regioniniais geležinkelių centrais, oro uostais ir uostais, arba su multimodalinėmis platformomis, suteikiant geležinkelių linijoms radialines linijas ir remiant regionų bei vietos vidaus vandenų kelius;

| a) | stiprinti antrinius tinklus, gerinant ryšius su transeuropiniais tinklais, regioniniais geležinkelių centrais, oro uostais ir uostais, arba su multimodalinėmis platformomis, suteikiant geležinkelių linijoms radialines linijas ir remiant regionų bei vietos vidaus vandenų kelius, kabotažą, jūros kelius iki salų,
  ypač mažesnių
  salų bei uostų, kurie yra mažesni negu A kategorijos uostai, susisiekimą oru tarp I ir II klasės oro uostų; |
| --- | --- |

a)

stiprinti antrinius tinklus, gerinant ryšius su transeuropiniais tinklais, regioniniais geležinkelių centrais, oro uostais ir uostais, arba su multimodalinėmis platformomis, suteikiant geležinkelių linijoms radialines linijas ir remiant regionų bei vietos vidaus vandenų kelius, kabotažą, jūros kelius iki salų,
  ypač mažesnių
  salų bei uostų, kurie yra mažesni negu A kategorijos uostai, susisiekimą oru tarp I ir II klasės oro uostų;

Paaiškinimas

Visų salų, nepaisant dydžio, problemos yra tos pačios. Salų tarpusavio susisiekimo linijos ir susisiekimas su kontinentu priklauso ne tik nuo jūrų transporto, bet ir nuo oro transporto. Į šį faktą reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį ir pabrėžti, kad šios problemos yra dar aktualesnės mažesnėms saloms.

Reikia nepamiršti Europos atokiuose bei jūriniuose regionuose naudojamų jūrų ir oro kelių kategorijų.

16 rekomendacija

6 straipsnis, 2 dalis, c punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | rizikos prevencija, įskaitant jūrų saugumo skatinimą ir apsaugą nuo potvynių, jūrų ir vidaus vandenų taršos, erozijos, žemės drebėjimų ir griūčių prevenciją bei apsaugą nuo jų. Programos gali apimti įrangos tiekimą ir infrastruktūros plėtojimą, nacionalinių pagalbos planų rengimą ir įgyvendinimą, bendras rizikos planavimo sistemas ir bendrų priemonių, kurios skirtos gamtinių ir technologinių pavojų prevencijai, monitoringui ir kontrolei, kūrimą. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

c)

rizikos prevencija, įskaitant jūrų saugumo skatinimą ir apsaugą nuo potvynių, jūrų ir vidaus vandenų taršos, erozijos, žemės drebėjimų ir griūčių prevenciją bei apsaugą nuo jų. Programos gali apimti įrangos tiekimą ir infrastruktūros plėtojimą, nacionalinių pagalbos planų rengimą ir įgyvendinimą, bendras rizikos planavimo sistemas ir bendrų priemonių, kurios skirtos gamtinių ir technologinių pavojų prevencijai, monitoringui ir kontrolei, kūrimą.

| c) | rizikos prevencija, įskaitant jūrų saugumo skatinimą ir apsaugą nuo potvynių, jūrų ir vidaus vandenų taršos, erozijos, seisminės rizikos, vulkanų išsiveržimų,
  ir
  miškų gaisrų ir griūčių prevenciją bei apsaugą nuo jų. Programos gali apimti įrangos tiekimą ir infrastruktūros plėtojimą, nacionalinių pagalbos planų rengimą ir įgyvendinimą, bendras rizikos planavimo sistemas ir bendrų priemonių, kurios skirtos gamtinių ir technologinių pavojų prevencijai, monitoringui ir kontrolei, kūrimą. |
| --- | --- |

c)

rizikos prevencija, įskaitant jūrų saugumo skatinimą ir apsaugą nuo potvynių, jūrų ir vidaus vandenų taršos, erozijos, seisminės rizikos, vulkanų išsiveržimų,
  ir
  miškų gaisrų ir griūčių prevenciją bei apsaugą nuo jų. Programos gali apimti įrangos tiekimą ir infrastruktūros plėtojimą, nacionalinių pagalbos planų rengimą ir įgyvendinimą, bendras rizikos planavimo sistemas ir bendrų priemonių, kurios skirtos gamtinių ir technologinių pavojų prevencijai, monitoringui ir kontrolei, kūrimą.

Paaiškinimas

Išbaigtumo dėlei reikia paminėti ir šiuos gamtos reiškinius.

17 rekomendacija

6 straipsnis, 2 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | mokslinių ir technologinių tinklų, susijusių su transnacionalinių regionų subalansuoto vystymosi klausimais, kūrimas, įskaitant tarpuniversitetinių tinklų kūrimą, ryšių kūrimą, siekiant įvertinti, kaip MTTP įstaigos ir tarptautiniai MTTP centrai keičiasi mokslo žiniomis ir technologijomis, transnacionalinių MTTP išteklių dalybos konsorciumų plėtojimą, technologijų perdavimo institucijų ryšius, bendrų finansinės inžinerijos priemonių, skirtų MTTP remti mažose ir vidutinėse įmonėse, kūrimą.. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

d)

mokslinių ir technologinių tinklų, susijusių su transnacionalinių regionų subalansuoto vystymosi klausimais, kūrimas, įskaitant tarpuniversitetinių tinklų kūrimą, ryšių kūrimą, siekiant įvertinti, kaip MTTP įstaigos ir tarptautiniai MTTP centrai keičiasi mokslo žiniomis ir technologijomis, transnacionalinių MTTP išteklių dalybos konsorciumų plėtojimą, technologijų perdavimo institucijų ryšius, bendrų finansinės inžinerijos priemonių, skirtų MTTP remti mažose ir vidutinėse įmonėse, kūrimą..

| d) | mokslinių ir technologinių tinklų, susijusių su transnacionalinių regionų subalansuoto vystymosi klausimais, kūrimas, įskaitant tarpuniversitetinių ir specializuotų aukštojo mokslo institucijų tinklų ir ryšių kūrimą siekiant įvertinti, kaip MTTP įstaigos ir tarptautiniai MTTP centrai keičiasi mokslo žiniomis ir technologijomis, transnacionalinių MTTP išteklių dalybos konsorciumų plėtojimą, technologijų perdavimo institucijų ryšius, bendrų finansinės inžinerijos priemonių, skirtų MTTP remti mažose ir vidutinėse įmonėse, kūrimą; |
| --- | --- |

d)

mokslinių ir technologinių tinklų, susijusių su transnacionalinių regionų subalansuoto vystymosi klausimais, kūrimas, įskaitant tarpuniversitetinių ir specializuotų aukštojo mokslo institucijų tinklų ir ryšių kūrimą siekiant įvertinti, kaip MTTP įstaigos ir tarptautiniai MTTP centrai keičiasi mokslo žiniomis ir technologijomis, transnacionalinių MTTP išteklių dalybos konsorciumų plėtojimą, technologijų perdavimo institucijų ryšius, bendrų finansinės inžinerijos priemonių, skirtų MTTP remti mažose ir vidutinėse įmonėse, kūrimą;

| e) | verslo ir ypač mažų bei vidutinių įmonių plėtros, turizmo, kultūros ir IT naudojimo skatinimas. |
| --- | --- |

e)

Paaiškinimas

Regionų dalyvavimas siekiant konvergencijos ir konkurencingumo tikslų bei įvairios pereinamojo laikotarpio priemonės (dėl statistinio ir gamtinio poveikio nukentėję regionai), kurias apima ta pati bendradarbiavimo priemonė, palengvins vaisingesnį pasikeitimą patirtimi ir turės geresnį poveikį sanglaudai.

Be to, šie tinklai neturėtų būti apriboti tik universitetais ir aukštojo mokslo institucijomis, tačiau jie taip pat turėtų apimti aukštesniąsias profesines mokyklas, nes jos dažniausiai yra labiau susijusios su verslu. Be to, ne kiekviename regione yra universitetas, tačiau dažniau — aukštoji mokykla arba specializuota aukštojo mokslo institucija.

Verslo, turizmo plėtros, IT naudojimo ir t.t. skatinimas sąlygoja idealias galimybes bendradarbiauti ir abipusiškai mokytis. Regionai gali stiprinti tarpusavio ryšius ir šiame kontekste ribos yra nesvarbios. Dėl šios priežasties nacionalinis bendradarbiavimas ir toliau turi apimti šią svarbią žinių visuomenės sritį.

18 rekomendacija

6 straipsnis, 3 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   regioninės politikos veiksmingumui didinti, skatinant regioninės ir vietos valdžios institucijų ryšius ir keitimąsi patirtimi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 8 straipsnyje nurodytose srityse, įskaitant visą Bendriją apimančias bendradarbiavimo tinklų programas ir veiksmus, apimančius tyrimus, duomenų rinkimą bei vystymosi tendencijų Bendrijoje stebėjimą ir analizę. | 3)   tarpregioninio bendradarbiavim skatinimas regioninės politikos veiksmingumui didinti, remiant
  skatinant regioninės ir vietos valdžios institucijų ryšius ir keitimąsi patirtimi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 8, 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodytose srityse, įskaitant visą Bendriją apimančias bendradarbiavimo tinklų programas ir veiksmus, apimančius tyrimus, duomenų rinkimą bei vystymosi tendencijų Bendrijoje stebėjimą ir analizę. Be to, tinklai ir dalijimasis patirtimi yra šio straipsnio 1 ir 2 dalyse minimų veiklų įgyvendinimo priemonės. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

3)   regioninės politikos veiksmingumui didinti, skatinant regioninės ir vietos valdžios institucijų ryšius ir keitimąsi patirtimi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 8 straipsnyje nurodytose srityse, įskaitant visą Bendriją apimančias bendradarbiavimo tinklų programas ir veiksmus, apimančius tyrimus, duomenų rinkimą bei vystymosi tendencijų Bendrijoje stebėjimą ir analizę.

3)   tarpregioninio bendradarbiavim skatinimas regioninės politikos veiksmingumui didinti, remiant
  skatinant regioninės ir vietos valdžios institucijų ryšius ir keitimąsi patirtimi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 8, 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodytose srityse, įskaitant visą Bendriją apimančias bendradarbiavimo tinklų programas ir veiksmus, apimančius tyrimus, duomenų rinkimą bei vystymosi tendencijų Bendrijoje stebėjimą ir analizę. Be to, tinklai ir dalijimasis patirtimi yra šio straipsnio 1 ir 2 dalyse minimų veiklų įgyvendinimo priemonės.

Paaiškinimas

Regionų komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui nustatyti naują „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą. Vis dėlto, naujasis tikslas apima ne tarpregioninį bendradarbiavimą, o tik tarpvalstybinį ir nacionalinį bendradarbiavimą. Todėl tarpregioninis bendradarbiavimas būtų įmanomas tik bendradarbiavimo tinklų ir pasikeitimo patirtimi forma, taip kaip yra vykdomos kitiems tikslams skirtos pagrindų programos. Komitetas prieštarauja tokiam trijų, iki šiol Europos teritoriniam bendradarbiavimui būdingų ir patikrintų bendradarbiavimo formų išskyrimui. Pagal naująjį tikslą turėtų būti numatytas specialus tarpregioniniam bendradarbiavimui skirtas finansavimas.

Gali būti, kad dėl įvairių priežasčių tam tikri Europos regionai gali turėti daug bendrumų, ir dėl šių priežasčių negalima atmesti gana tampraus bendradarbiavimo.

Regionai gali vieni iš kitų mokytis, ir sienos šiuo atžvilgiu neturi reikšmės. Todėl negalima projektų atmesti iš pat pradžių.

Siekiant teritorinės sanglaudos labai svarbu, kad ERPF finansuotų bendradarbiavimo tinklus tais atvejais, kai tai yra susiję su regionais, turinčiais specifinių geografinių savybių.

19 rekomendacija

7 straipsnis, a punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | PVM; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

a)

PVM;

| a) | grąžintinas PVM; |
| --- | --- |

a)

grąžintinas PVM;

Paaiškinimas

Iš vienos pusės turėtų būti laikomasi įprastos ERPF programų praktikos, iš kitos pusės, negalima tos pačios Bendrijos sanglaudos politikoje daryti skirtumo tarp ERPF bei ESF programų.

20 rekomendacija

7 straipsnis, d punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | būstas; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

d)

būstas;

| d) | būstas, i
  šskyrus tam tikras sritis, priklausančias miesto politikos kryptims pagal konvergencijos tikslą kaip kad būstų socialiai remtiniems gyventojams bei bendrabučių migrantams iš trečiųjų šalių statyba; |
| --- | --- |

d)

būstas, i
  šskyrus tam tikras sritis, priklausančias miesto politikos kryptims pagal konvergencijos tikslą kaip kad būstų socialiai remtiniems gyventojams bei bendrabučių migrantams iš trečiųjų šalių statyba;

Paaiškinimas

Galimybė, konvergencijos tikslu skatinti naujų būstų statybas bei remontą socialiai remtinų gyventojų sluoksniams arba migrantų iš trečiųjų šalių priėmimui, ne tik atitinka Europos sanglaudos politikos socialinius tikslus bet ir prisideda prie bendrijos struktūrinės politikos problemų, kurias sukelia migrantų iš trečiųjų šalių srautas, sprendimo.

21 rekomendacija

8 straipsnis, 1 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atliekant veiksmus, susijusius su Reglamento (EB) Nr. (...) 25 straipsnio 4 dalies a punkte ir 36 straipsnio 4 dalies b punkte minimu miestų atgaivinimu, ERPF remia dalyvavimą skatinančių bendrų strategijų kūrimą, kad būtų sprendžiamos gausios miestų aglomeracijų ekonominės, aplinkos ir socialinės problemos.
  Fizinės aplinkos atkūrimas, „rudųjų laukų“ pertvarkymas, istorinio ir kultūrinio paveldo išsaugojimas ir plėtojimas gali būti derinami su priemonėmis, skatinančiomis verslumą, vietos užimtumą ir bendruomenės plėtojimą, taip pat paslaugų teikimą gyventojams, atsižvelgiant į kintančias demografines struktūras. | Atliekant veiksmus, susijusius su Reglamento (EB) Nr. (...) 25 straipsnio 4 dalies a punkte ir 36 straipsnio 4 dalies b punkte minimu miestų atgaivinimu, ERPF remia pagal atskirų valstybių teisinius aktus numatomo dalyvavimo
  skatinančių bendrų strategijų kūrimą, kad būtų sprendžiamos gausios miestų aglomeracijų ekonominės, aplinkos ir socialinės problemos.
  Fizinės aplinkos atkūrimas, „rudųjų laukų“ pertvarkymas, istorinio ir kultūrinio paveldo išsaugojimas ir plėtojimas gali būti derinami su priemonėmis, skatinančiomis naujoves ir žiniomis paremtą ekonomiką, verslumą, vietos užimtumą ir bendruomenės plėtojimą, taip pat paslaugų teikimą gyventojams, atsižvelgiant į kintančias demografines struktūras. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Atliekant veiksmus, susijusius su Reglamento (EB) Nr. (...) 25 straipsnio 4 dalies a punkte ir 36 straipsnio 4 dalies b punkte minimu miestų atgaivinimu, ERPF remia dalyvavimą skatinančių bendrų strategijų kūrimą, kad būtų sprendžiamos gausios miestų aglomeracijų ekonominės, aplinkos ir socialinės problemos.

Fizinės aplinkos atkūrimas, „rudųjų laukų“ pertvarkymas, istorinio ir kultūrinio paveldo išsaugojimas ir plėtojimas gali būti derinami su priemonėmis, skatinančiomis verslumą, vietos užimtumą ir bendruomenės plėtojimą, taip pat paslaugų teikimą gyventojams, atsižvelgiant į kintančias demografines struktūras.

Atliekant veiksmus, susijusius su Reglamento (EB) Nr. (...) 25 straipsnio 4 dalies a punkte ir 36 straipsnio 4 dalies b punkte minimu miestų atgaivinimu, ERPF remia pagal atskirų valstybių teisinius aktus numatomo dalyvavimo
  skatinančių bendrų strategijų kūrimą, kad būtų sprendžiamos gausios miestų aglomeracijų ekonominės, aplinkos ir socialinės problemos.

Fizinės aplinkos atkūrimas, „rudųjų laukų“ pertvarkymas, istorinio ir kultūrinio paveldo išsaugojimas ir plėtojimas gali būti derinami su priemonėmis, skatinančiomis naujoves ir žiniomis paremtą ekonomiką, verslumą, vietos užimtumą ir bendruomenės plėtojimą, taip pat paslaugų teikimą gyventojams, atsižvelgiant į kintančias demografines struktūras.

Paaiškinimas

Tekste paminėtų dalyvavimo strategijų sugretinimas su bendro reglamento 36 straipsnio 4 dalies b punkte minima subdelegacija bei valstybių narių institucine tvarka bei subsidiarumo principu gali stiprinti šios dalyvavimo strategijos teisinę bazę.

Atsižvelgiant į miestų ir regionų vystymosi svarbą bei sanglaudos politikos veiksmingumą bei Lisabonoje ir Geteborge nustatytus tikslus, yra svarbu, kad skiriant struktūrinių fondų lėšas būtų labiau atsižvelgiama į miestų poreikius ir vystymosi galimybes regionuose. Tai būtų galima pasiekti taikant tvaraus miestų vystymosi priemones, kurių pagrindas būtų ir — o ne tik — miestų atnaujinimui skirti veiksmai.

Veiksmų, skirtų siekti integruoto miestų vystymosi, pagrindas turėtų būti ir priemonės, skatinančios naujoves ir žinių visuomenę, kaip numatyta Lisabonos darbotvarkėje.

22 rekomendacija

9 straipsnis, 3 pastraipa

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės ir regionai užtikrina, kad, viena vertus, EŽŪKPF bendrai finansuojami veiksmai bei EŽF bendrai finansuojami veiksmai bei, kita vertus, ERPF bendrai finansuojami veiksmai papildytų vieni kitus ir derėtų. Šiuo tikslu 1, 3 ir 5 punktuose numatytiems veiksmams valstybės narės, rengdamos veiklos programas, apibrėžia aiškius kriterijus, kurie leistų atskirti, kuriuos kaimo vietovėms skirtus veiksmus turi pagal šį straipsnį finansuoti ERPF arba pagal Reglamento (EB) Nr. (...) 49 straipsnio 1 dalies a, b ir i punktus — EŽŪKPF, arba kuriuos veiksmus, skirtus nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, turi pagal Reglamento (EB) Nr. (...) (...) straipsnį finansuoti EŽF. | Pagal bendro Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 36 straipsnį Valstybės narės ir regionai veiklos programų srityje užtikrina, kad, viena vertus, EŽŪKPF bendrai finansuojami veiksmai bei EŽF bendrai finansuojami veiksmai bei, kita vertus, ERPF bendrai finansuojami veiksmai papildytų vieni kitus ir derėtų bei atitiktų koordinavimo gaires pagal 25 straipsnio 4 dalies c punktą. Šiuo tikslu 1, 3 ir 5 punktuose numatytiems veiksmams valstybės narės ir regionai, rengdamos veiklos programas, apibrėžia aiškius kriterijus, kurie leistų atskirti, kuriuos kaimo vietovėms skirtus veiksmus turi pagal šį straipsnį finansuoti ERPF arba pagal Reglamento (EB) Nr. (...) 49 straipsnio 1 dalies a, b ir i punktus — EŽŪKPF, arba kuriuos veiksmus, skirtus nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, turi pagal Reglamento (EB) Nr. (...) (...) straipsnį finansuoti EŽF, bei įtraukti išvardintų papildomumo ir darnos reikalavimų laikymosi
  in itinere und
  ex post
  patikrinimus. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės ir regionai užtikrina, kad, viena vertus, EŽŪKPF bendrai finansuojami veiksmai bei EŽF bendrai finansuojami veiksmai bei, kita vertus, ERPF bendrai finansuojami veiksmai papildytų vieni kitus ir derėtų. Šiuo tikslu 1, 3 ir 5 punktuose numatytiems veiksmams valstybės narės, rengdamos veiklos programas, apibrėžia aiškius kriterijus, kurie leistų atskirti, kuriuos kaimo vietovėms skirtus veiksmus turi pagal šį straipsnį finansuoti ERPF arba pagal Reglamento (EB) Nr. (...) 49 straipsnio 1 dalies a, b ir i punktus — EŽŪKPF, arba kuriuos veiksmus, skirtus nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, turi pagal Reglamento (EB) Nr. (...) (...) straipsnį finansuoti EŽF.

Pagal bendro Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 36 straipsnį Valstybės narės ir regionai veiklos programų srityje užtikrina, kad, viena vertus, EŽŪKPF bendrai finansuojami veiksmai bei EŽF bendrai finansuojami veiksmai bei, kita vertus, ERPF bendrai finansuojami veiksmai papildytų vieni kitus ir derėtų bei atitiktų koordinavimo gaires pagal 25 straipsnio 4 dalies c punktą. Šiuo tikslu 1, 3 ir 5 punktuose numatytiems veiksmams valstybės narės ir regionai, rengdamos veiklos programas, apibrėžia aiškius kriterijus, kurie leistų atskirti, kuriuos kaimo vietovėms skirtus veiksmus turi pagal šį straipsnį finansuoti ERPF arba pagal Reglamento (EB) Nr. (...) 49 straipsnio 1 dalies a, b ir i punktus — EŽŪKPF, arba kuriuos veiksmus, skirtus nuo žvejybos priklausančioms vietovėms, turi pagal Reglamento (EB) Nr. (...) (...) straipsnį finansuoti EŽF, bei įtraukti išvardintų papildomumo ir darnos reikalavimų laikymosi
  in itinere und
  ex post
  patikrinimus.

Paaiškinimas

Jungties tarp koordinavimo nuostatos, pagrįstai įtrauktos į pasiūlymą, bei 25 straipsnio 4 dalies a punkto (kiekvienos valstybės strateginis planas) nuostatų sukūrimas turėtų sustiprinti minėtą pirmą nuostatą.

Nuoroda į valstybes nares ir regionus pateikiama dėl teksto darnumo priežasčių, abu šie veikėjai minimi pastraipos pradžioje.

Papildymas pastraipos pabaigoje yra apie tipiškas bendrijos patirties procedūras ir turėtų prisidėti prie veiksmų sustiprinimo atitinkamoje taikymo srityje.

23 rekomendacija

11 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgdamas į papildomą asignavimą, minimą Reglamento (EB) Nr. (...) 16 straipsnio 1 dalies d punkte, ir nukrypdamas nuo šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies, ERPF padeda finansuoti veiklos pagalbą atokiausiuose regionuose, kad kompensuotų papildomas išlaidas 4 straipsnyje nurodytose srityse ir toliau išvardytose papildomose srityse, išskyrus Sutarties I priede nurodytus produktus:






  a) | pagalba krovinių vežimo paslaugoms ir pirminė pagalba transporto paslaugoms; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Atsižvelgdamas į papildomą asignavimą, minimą Reglamento (EB) Nr. (...) 16 straipsnio 1 dalies d punkte, ir nukrypdamas nuo šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies, ERPF padeda finansuoti veiklos pagalbą atokiausiuose regionuose, kad kompensuotų papildomas išlaidas 4 straipsnyje nurodytose srityse ir toliau išvardytose papildomose srityse, išskyrus Sutarties I priede nurodytus produktus:

a)

pagalba krovinių vežimo paslaugoms ir pirminė pagalba transporto paslaugoms;

| b) | pagalba, susijusi su sandėliavimo apribojimais, per dideliu gamybos priemonių dydžiu ir priežiūra bei žmogiškojo kapitalo trūkumu vietos darbo rinkoje. |
| --- | --- |

b)

pagalba, susijusi su sandėliavimo apribojimais, per dideliu gamybos priemonių dydžiu ir priežiūra bei žmogiškojo kapitalo trūkumu vietos darbo rinkoje.

Atsižvelgdamas į papildomą asignavimą, minimą Reglamento (EB) Nr. (...) 16 straipsnio 1 dalies d punkte, ir nukrypdamas nuo šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies, ERPF padeda finansuoti veiklos pagalbą atokiausiuose regionuose, kad kompensuotų papildomas išlaidas 4 straipsnyje nurodytose srityse ir toliau išvardytose papildomose srityse, išskyrus Sutarties I priede nurodytus produktus:

| a) | pagalba krovinių vežimo paslaugoms ir pirminė pagalba transporto paslaugoms; |
| --- | --- |

a)

pagalba krovinių vežimo paslaugoms ir pirminė pagalba transporto paslaugoms;

| b) | pagalba, susijusi su sandėliavimo apribojimais, per dideliu gamybos priemonių dydžiu ir priežiūra bei žmogiškojo kapitalo trūkumu vietos darbo rinkoje. |
| --- | --- |

b)

pagalba, susijusi su sandėliavimo apribojimais, per dideliu gamybos priemonių dydžiu ir priežiūra bei žmogiškojo kapitalo trūkumu vietos darbo rinkoje.

Be to, fondo lėšomis finansuojamos investicijos, kurios būtinos dėl to, kad regionai yra atokūs, t.y. dėl reikalingos transporto infrastruktūros teritorinės sklaidos, taip pat yra finansuojamos investicijos, kurių poreikis atsiranda dėl labai išaugusio gyventojų skaičiaus.

Paaiškinimas

Konkrečioje programoje turėtų būti atsižvelgta ne tik į išlaidas, patirtas įgyvendinant operacijas, bet taip pat reiktų atkreipti dėmesį ir į investicijas, kurios būtinos dėl regionų atokumo. Kaip žinoma, kai kurie atokiausi regionai neįtraukti į artimiausio programos laikotarpio 1 tikslą; tačiau ir ateityje tų regionų atokumas nuolat jiems turės neigiamos įtakos, todėl tiems regionams ypač reikės investicijų, kurios iki šiol buvo finansuojamos sanglaudos politikos kontekste.

24 rekomendacija

12 straipsnis, 6 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)    veiklos programos įgyvendinimo nuostatos:






  a) | valstybės narės skiria visas 14 straipsnyje išvardytas institucijas; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

6)    veiklos programos įgyvendinimo nuostatos:

a)

valstybės narės skiria visas 14 straipsnyje išvardytas institucijas;

| b) | aprašomos monitoringo ir vertinimo sistemos, o taip pat monitoringo komiteto sudėtis; |
| --- | --- |

b)

aprašomos monitoringo ir vertinimo sistemos, o taip pat monitoringo komiteto sudėtis;

| c) | apibrėžiama tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srautai jų skaidrumui užtikrinti; |
| --- | --- |

c)

apibrėžiama tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srautai jų skaidrumui užtikrinti;

| d) | nuostatos veiklos programos viešumui užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

nuostatos veiklos programos viešumui užtikrinti;

| e) | aprašomos Komisijos ir valstybės narės suderintos procedūros, skirtos keistis kompiuterizuotais duomenimis, kad būtų įvykdyti Reglamente (EB) (...) nustatyti mokėjimo, monitoringo ir vertinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

e)

aprašomos Komisijos ir valstybės narės suderintos procedūros, skirtos keistis kompiuterizuotais duomenimis, kad būtų įvykdyti Reglamente (EB) (...) nustatyti mokėjimo, monitoringo ir vertinimo reikalavimai;

6)   veiklos programos įgyvendinimo nuostatos:

| a) | valstybės narės skiria visas 14 straipsnyje išvardytas institucijas; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės skiria visas 14 straipsnyje išvardytas institucijas;

| b) | aprašomos monitoringo ir vertinimo sistemos, o taip pat monitoringo komiteto sudėtis; |
| --- | --- |

b)

aprašomos monitoringo ir vertinimo sistemos, o taip pat monitoringo komiteto sudėtis;

| c) | apibrėžiama tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srautai jų skaidrumui užtikrinti; |
| --- | --- |

c)

apibrėžiama tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srautai jų skaidrumui užtikrinti;

| d) | nuostatos veiklos programos viešumui užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

nuostatos veiklos programos viešumui užtikrinti;

| e) | aprašomos Komisijos ir valstybės narės suderintos procedūros, skirtos keistis kompiuterizuotais duomenimis, kad būtų įvykdyti Reglamente (EB) (...) nustatyti mokėjimo, monitoringo ir vertinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

e)

aprašomos Komisijos ir valstybės narės suderintos procedūros, skirtos keistis kompiuterizuotais duomenimis, kad būtų įvykdyti Reglamente (EB) (...) nustatyti mokėjimo, monitoringo ir vertinimo reikalavimai;

| f) | aprašomos regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimo procedūros, taikomos šios programos paruošiamajame bei sekančiuose etapuose kiekvienos valstybės narės, dalyvaujančios veiklos programoje pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 10 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

aprašomos regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimo procedūros, taikomos šios programos paruošiamajame bei sekančiuose etapuose kiekvienos valstybės narės, dalyvaujančios veiklos programoje pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 10 straipsnį;

| g) | veiklos programos darnos su kiekvienos valstybės strateginėmis gairėmis pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 25 straipsnio 3 dalį, įrodymas, ypač tada, kai matomas nuoseklumas tarp tarpregioninio bendradarbiavimo pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 36 straipsnio 4 dalies a punktą ir tos valstybės narės veiksmų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavi
  mo
  . |
| --- | --- |

g)

veiklos programos darnos su kiekvienos valstybės strateginėmis gairėmis pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 25 straipsnio 3 dalį, įrodymas, ypač tada, kai matomas nuoseklumas tarp tarpregioninio bendradarbiavimo pagal Tarybos Reglamento (EB) nr. (...) 36 straipsnio 4 dalies a punktą ir tos valstybės narės veiksmų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavi
  mo
  .

Paaiškinimas

Valstybės narės privalo taikyti partnerystės nuostatas ir siekdamos teritorinio bendradarbiavimo tikslų, ypač tose, kuriose dalyvauja vietos ir regionų administracijos (pvz. tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos negali būti kuriamos ir įgyvendinamos be visapusiško pasienio regiono vietos bendrijų dalyvavimo, o be masinio miestų dalyvavimo negalima sukurti Europos miestų tinklų). Todėl, kalbant apie veiklos programų sėkmę, būtina, kad Europos Komisija remtų tų valstybių programų pasiūlymus, kurios pateiks duomenis, kaip jos taikė šias nuostatas iki šiol ir kaip jos jas taikys šiose programose.

25 rekomendacija

12 straipsnis, nauja dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrins, kad regionų valdžios institucijos dalyvautų pasienio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmų planavime ir stebėjime. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrins, kad regionų valdžios institucijos dalyvautų pasienio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmų planavime ir stebėjime.

Paaiškinimas

Būtina užtikrinti, kad regionų valdžios institucijos dalyvautų visuose tarpvalstybinio ir nacionalinio bendradarbiavimo programų etapuose.

26 rekomendacija

14 straipsnis, 3 dalis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena veiklos programoje dalyvaujanti valstybė narė paskiria atstovus, kurie posėdžiauja Reglamento (EB) Nr. (...) 64 straipsnyje nurodytame priežiūros komitete. | Kiekviena veiklos programoje dalyvaujanti valstybė narė paskiria atstovus, kurie posėdžiauja Reglamento (EB) Nr. (...) 64 straipsnyje nurodytame priežiūros komitete ir užtikrina tinkamą tam tikros institucinės ir konstitucinės sistemos numatytą regionų ir vietos valdžios institucijų atstovavimą. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena veiklos programoje dalyvaujanti valstybė narė paskiria atstovus, kurie posėdžiauja Reglamento (EB) Nr. (...) 64 straipsnyje nurodytame priežiūros komitete.

Kiekviena veiklos programoje dalyvaujanti valstybė narė paskiria atstovus, kurie posėdžiauja Reglamento (EB) Nr. (...) 64 straipsnyje nurodytame priežiūros komitete ir užtikrina tinkamą tam tikros institucinės ir konstitucinės sistemos numatytą regionų ir vietos valdžios institucijų atstovavimą.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į teigiamą regionų ir vietos valdžios institucijų indėlį į INTERREG III A, B ir C bei laikantis partnerystės ir subsidiarumo pagrindų, valstybės narės turėtų užtikrinti — pagal situaciją — vienos ar kitos vietos valdžios institucijos dalyvavimą veiklos programos priežiūros komitete.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 318 2004 12 22, p. 1

1

(2)  OL C 51 1999 2 22, p. 1

2

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/35

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Reglamentą dėl Sanglaudos fondo

(2005/C 231/03)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Sanglaudos fondą (KOM(2004) 494 galutinis — 2004/0166 (AVC),

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą pasitarti su juo šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komiteto pirmininko sprendimą nurodyti savo Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1164/94, įsteigiantį Sanglaudos fondą, kurį vėliau papildė Reglamentai (EB) Nr. 1264/99 ir (EB) 1265/99,

atsižvelgdamas į kitus pasiūlymus dėl Europos Komisijos reglamentų dėl bendrųjų Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatų, KOM(2004) 492 galutinis, 2004/0163 (AVC) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), KOM(2004) 495 galutinis — 2004/0167 (COD),

atsižvelgdamas į ankstesnę nuomonę dėl Trečiojo ekonominės ir socialinės sanglaudos pranešimo (CdR 120/2004 fin.) (1);

atsižvelgdamas į Regionų komiteto ankstesnį perspektyvinį pranešimą dėl struktūrinių fondų valdymo ir supaprastinimo po 2006 m. (CdR 389/2002 fin.) (2);

atsižvelgdamas į Teritorinės sanglaudos politikos komisijos nuomonės projektą, priimtą 2005 m. vasario 4 d. (pranešėjas p. Antonio PAIVA, Tomar savivaldybės pirmininkas) (CdR 234/2004 rev. 2);

savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13 d.-14 d. (2005 m. balandžio 13 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1. | pritaria Europos Komisijos pamatiniam pasiūlymui dėl struktūrinių fondų reglamentų 2007-2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.1.

pritaria Europos Komisijos pamatiniam pasiūlymui dėl struktūrinių fondų reglamentų 2007-2013 m. laikotarpiu.

| 1.2. | įsitikinęs, kad, atsižvelgus į Sąjungos plėtrą ir jos padidėjimą iki 25 valstybių narių, o vėliau — 27, Komisijos finansinis pasiūlymas skirti 0,41 bendrųjų nacionalinių pajamų (galinčių padidėti iki 0,46 įtraukus pagalbą, skirtą kaimo plėtrai ir žuvininkystei) ir skirti 336,3 mlrd. eurų trims tikslams finansuoti (78 % konvergencijos tikslui; 18 % regioninės konkurencijos bei užimtumo tikslui ir 4 % teritoriniam bendradarbiavimui) yra minimalus kompromisas rengiant būsimą sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

1.2.

įsitikinęs, kad, atsižvelgus į Sąjungos plėtrą ir jos padidėjimą iki 25 valstybių narių, o vėliau — 27, Komisijos finansinis pasiūlymas skirti 0,41 bendrųjų nacionalinių pajamų (galinčių padidėti iki 0,46 įtraukus pagalbą, skirtą kaimo plėtrai ir žuvininkystei) ir skirti 336,3 mlrd. eurų trims tikslams finansuoti (78 % konvergencijos tikslui; 18 % regioninės konkurencijos bei užimtumo tikslui ir 4 % teritoriniam bendradarbiavimui) yra minimalus kompromisas rengiant būsimą sanglaudos politiką.

| 1.3. | džiaugiasi, kad į sanglaudos fondo pagalbos dydį įeina dabartinių aplinkos projektų parama, konkrečiai — energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos, o transporto sektoriuje, išskyrus transeuropinius tinklus, geležinkelio, upių ir jūros transporto, intermodalinio transporto sistemų ir jų sąveikos, kelių ir oro eismo valdymo, švaraus miesto transporto ir viešojo transporto. |
| --- | --- |

1.3.

džiaugiasi, kad į sanglaudos fondo pagalbos dydį įeina dabartinių aplinkos projektų parama, konkrečiai — energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos, o transporto sektoriuje, išskyrus transeuropinius tinklus, geležinkelio, upių ir jūros transporto, intermodalinio transporto sistemų ir jų sąveikos, kelių ir oro eismo valdymo, švaraus miesto transporto ir viešojo transporto.

| 1.4. | pritaria, kad sanglaudos fondas bus naudojamas tik valstybėms narėms, kurių BNP yra mažesnis nei 90 % Bendrijos vidurkio. Turi būti rastas politinis sprendimas valstybėms narėms, kurios dėl ES plėtros ateityje negalės gauti paramos. |
| --- | --- |

1.4.

pritaria, kad sanglaudos fondas bus naudojamas tik valstybėms narėms, kurių BNP yra mažesnis nei 90 % Bendrijos vidurkio. Turi būti rastas politinis sprendimas valstybėms narėms, kurios dėl ES plėtros ateityje negalės gauti paramos.

| 1.5. | mano, kad Sanglaudos fondo pagalbos gavėjoms valstybėms narėms neturėtų būti nustatomos nuobaudos sustabdant iš Sanglaudos fondo mokamą finansinę pagalbą tais atvejais, kai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį kurioje nors valstybėje narėje gavėjoje yra perviršinis valstybės biudžeto deficitas. |
| --- | --- |

1.5.

mano, kad Sanglaudos fondo pagalbos gavėjoms valstybėms narėms neturėtų būti nustatomos nuobaudos sustabdant iš Sanglaudos fondo mokamą finansinę pagalbą tais atvejais, kai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį kurioje nors valstybėje narėje gavėjoje yra perviršinis valstybės biudžeto deficitas.

| 1.6. | tiki, kad Europos Komisija paaiškins, ar sustabdyta pagalba, jeigu ji bus sustabdyta, taikoma tik naujiems projektams, patvirtintiniems po sausio 1 d. tų metų, po kurių buvo priimtas sprendimas. |
| --- | --- |

1.6.

tiki, kad Europos Komisija paaiškins, ar sustabdyta pagalba, jeigu ji bus sustabdyta, taikoma tik naujiems projektams, patvirtintiniems po sausio 1 d. tų metų, po kurių buvo priimtas sprendimas.

| 1.7. | įsitikinęs, kad Europos Komisija turi išnagrinėti tų pačių bendrųjų reglamentų, skirtų EKPF, ESF ir Sanglaudos fondui, teigiamas ir neigiamas puses. Pateiktame aiškinamajame dokumente nepaaiškinama ši nuomonė dėl Komisijos pasiūlymo. RK mano, kad turėtų būti pateikta Sanglaudos fondo reglamentų šio pakeitimo ekonominės naudos analizė. |
| --- | --- |

1.7.

įsitikinęs, kad Europos Komisija turi išnagrinėti tų pačių bendrųjų reglamentų, skirtų EKPF, ESF ir Sanglaudos fondui, teigiamas ir neigiamas puses. Pateiktame aiškinamajame dokumente nepaaiškinama ši nuomonė dėl Komisijos pasiūlymo. RK mano, kad turėtų būti pateikta Sanglaudos fondo reglamentų šio pakeitimo ekonominės naudos analizė.

| 1.8. | tiki, kad Europos Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių, gaunančių Sanglaudos fondo paramą, pasiūlymus, turi priežastį kiekvieno konkretaus projekto (Reglamento (EB) Nr. 1164/94 dėl dabartinio Sanglaudos fondo 1 straipsnio 3 dalis) analizę keisti programos analize (Dokumento KOM(2004) 492 galutinis aiškinamojo dokumento 5.2 punkto paskutinė pastraipa — struktūrinių fondų reglamentas). Šis metodas visiškai skirsis nuo dabar taikomo metodo. Europos Komisija turėtų pagrįsti šį pakeitimą pagal dabartinio Sanglaudos fondo vertinimo, kuris turėtų būti atliktas, rezultatus. |
| --- | --- |

1.8.

tiki, kad Europos Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių, gaunančių Sanglaudos fondo paramą, pasiūlymus, turi priežastį kiekvieno konkretaus projekto (Reglamento (EB) Nr. 1164/94 dėl dabartinio Sanglaudos fondo 1 straipsnio 3 dalis) analizę keisti programos analize (Dokumento KOM(2004) 492 galutinis aiškinamojo dokumento 5.2 punkto paskutinė pastraipa — struktūrinių fondų reglamentas). Šis metodas visiškai skirsis nuo dabar taikomo metodo. Europos Komisija turėtų pagrįsti šį pakeitimą pagal dabartinio Sanglaudos fondo vertinimo, kuris turėtų būti atliktas, rezultatus.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

Nauja 5 įžanginė nuostata

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sanglaudos fondas turi atsižvelgti į darnaus vystymosi socialinius aspektus ir padėti siekti socialinės integracijos, ypač sudarant prieigos galimybes neįgaliesiems ir pašalinant kliūtis, kad būtų kovojama su neįgaliųjų diskriminacija, pagal Steigimo sutarties 13 straipsnį. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Sanglaudos fondas turi atsižvelgti į darnaus vystymosi socialinius aspektus ir padėti siekti socialinės integracijos, ypač sudarant prieigos galimybes neįgaliesiems ir pašalinant kliūtis, kad būtų kovojama su neįgaliųjų diskriminacija, pagal Steigimo sutarties 13 straipsnį.

Paaiškinimas

Struktūriniai fondai, ypač Sanglaudos fondas, yra esminė priemonė sumažinti ir palengvinti pažeidžiamų grupių socialinę atskirtį panaikinant neįgaliesiems kliūtis visose gyvenimo srityse, pirmiausia skatinant ir sukuriant prieinamą fizinę aplinką, kai kalbama apie informacinio ryšio technologijas, transportą ir pastatus.

2 rekomendacija

2 straipsnio 1 punktas

Pagalbos dydis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Transeuropiniai transporto tinklai, ypač europinės svarbos prioritetiniai projektai, kaip nurodyta Sprendime 1692/96/EB; | Transeuropiniai transporto tinklai, ypač europinės svarbos prioritetiniai projektai, kaip nurodyta Sprendime 1692/96/EB ir jų susisiekimo linijos, konkrečiai uostai ir oro uostai. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Transeuropiniai transporto tinklai, ypač europinės svarbos prioritetiniai projektai, kaip nurodyta Sprendime 1692/96/EB;

Transeuropiniai transporto tinklai, ypač europinės svarbos prioritetiniai projektai, kaip nurodyta Sprendime 1692/96/EB ir jų susisiekimo linijos, konkrečiai uostai ir oro uostai.

Paaiškinimas

Pirmiausia Europos Sąjungos atokiausiems regionams būtinos šios susisiekimo linijos, kad būtų sumažinta izoliacija nuo Europos žemyno ir sudaryta galimybė pasinaudoti transeuropiniu tinklu.

3 rekomendacija

3 straipsnio 1 punktas

Išlaidų tinkamumo taisyklės

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Netinkamos išlaidos yra šios:






  1) | PVM; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Netinkamos išlaidos yra šios:

1)

PVM;

| 2) | palūkanos už skolą; |
| --- | --- |

2)

palūkanos už skolą;

| 3) | žemės pirkimas už sumą, viršijančią 10% visų tinkamų išlaidų už atitinkamą operaciją; |
| --- | --- |

3)

žemės pirkimas už sumą, viršijančią 10% visų tinkamų išlaidų už atitinkamą operaciją;

| 4) | būstas; |
| --- | --- |

4)

būstas;

| 5) | atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimas. |
| --- | --- |

5)

atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimas.

Netinkamos išlaidos yra šios:

| 1) | PVM; |
| --- | --- |

1)

PVM;

| 2) | palūkanos už skolą; |
| --- | --- |

2)

palūkanos už skolą;

| 3) | žemės pirkimas už sumą, viršijančią 10% visų tinkamų išlaidų už atitinkamą operaciją; |
| --- | --- |

3)

žemės pirkimas už sumą, viršijančią 10% visų tinkamų išlaidų už atitinkamą operaciją;

| 4) | būstas; |
| --- | --- |

4)

būstas;

| 5) | atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimas. |
| --- | --- |

5)

atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimas.

Paaiškinimas

Dabartiniame Sanglaudos fonde PVM yra tinkamos išlaidos ir nėra jokios priežasties, kad taisyklės būtų griežtesnės nei dabar taikomos.

4 rekomendacija

4 straipsnis

Kaip gauti Fondo pagalbą?

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sanglaudos fondo pagalbai taikomos šios taisyklės.
  2.   Jeigu Taryba:






  a) | pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį nustatė, kad valstybėje narėje gavėjoje yra perteklinis valstybės biudžeto deficitas; ir |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

1.   Sanglaudos fondo pagalbai taikomos šios taisyklės.

2.   Jeigu Taryba:

a)

pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį nustatė, kad valstybėje narėje gavėjoje yra perteklinis valstybės biudžeto deficitas; ir

| b) | pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad atitinkama valstybė narė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, išleistą pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė veiksmingos priemonės arba priemonė pasirodė netinkama, |
| --- | --- |

b)

pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad atitinkama valstybė narė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, išleistą pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė veiksmingos priemonės arba priemonė pasirodė netinkama,

ji nusprendžia nuo sausio 1 d. tų metų, po kurių buvo priimtas sprendimas, sustabdyti atitinkamai valstybei narei visą Fondo finansinę pagalbą ar jos dalį. Sustabdymas susijęs su įsipareigojimais.

1.   Sanglaudos fondo pagalbai taikomos šios šios taisyklės.

2.   Jeigu Taryba:

| a) | pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį nustatė, kad valstybėje narėje gavėjoje yra perteklinis valstybės biudžeto deficitas; ir |
| --- | --- |

a)

pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį nustatė, kad valstybėje narėje gavėjoje yra perteklinis valstybės biudžeto deficitas; ir

| b) | pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad atitinkama valstybė narė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, išleistą pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė veiksmingos priemonės arba priemonė pasirodė netinkama, |
| --- | --- |

b)

pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad atitinkama valstybė narė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, išleistą pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė veiksmingos priemonės arba priemonė pasirodė netinkama,

ji nusprendžia nuo sausio 1 d. tų metų, po kurių buvo priimtas sprendimas, sustabdyti atitinkamai valstybei narei visą Fondo finansinę paramą ar jos dalį. Sustabdymas susijęs su įsipareigojimais.

3.   Taryba nusprendžia panaikinti Fondo finansinės pagalbos sustabdymą, jeigu nustato, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi būtinų veiksmų padėčiai ištaisyti. Komisija imasi perskirstyti biudžetą sustabdytų įsipareigojimų atžvilgiu.

4.   Taryba 2 ir 3 dalyse nurodytus sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

3.   Taryba nusprendžia panaikinti Fondo finansinės pagalbos sustabdymą, jeigu nustato, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi būtinų veiksmų padėčiai ištaisyti. Komisija imasi perskirstyti biudžetą sustabdytų įsipareigojimų atžvilgiu.

4.   Taryba 2 ir 3 dalyse nurodytus sprendimus priima kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

Turinčios teisę gauti Sanglaudos fondo lėšas valstybės narės yra tos, kurių bendrosios nacionalinės pajamos (BNP), tenkančios vienam gyventojui, nustatytos pagal perkamosios galios paritetus ir apskaičiuotos remiantis Bendrijos pastarųjų trejų metų duomenimis (data), yra mažesnės nei 90% Bendrijo
  s vidurkio.

Paaiškinimas

4 straipsnis turėtų būti pakeistas nauja dalimi, kurioje būtų išvardytos valstybės narės, turinčios teisę gauti Sanglaudos fondo lėšas.

Jeigu 4 straipsnis išliktų, kaip siūlo Europos Komisija, Sanglaudos fondo pagalbą gaunančioms valstybėms narėms nuobaudos būtų nustatytos du kartus. Viena iš nuobaudų būtų panaši į tą, kuri taikoma bet kuriai ES valstybei narei, turinčiai perteklinį valstybės biudžeto deficitą. Kita nuobauda — Sanglaudos fondo finansavimo sustabdymas atitinkamai valstybei narei.

Nors ir suprantama, kad Sanglaudos fondo pagalbos valstybės gavėjos turi atitikti ekonominės konvergencijos sąlygas, dėl Sanglaudos fondo finansavimo sustabdymo bet kuri valstybė narė, kurios BNP yra mažesnis už Bendrijos vidurkį, susidurs su sunkumais.

Be to, neaišku, ar pagalba sustabdoma tik naujiems projektams, patvirtintiems po sausio 1 d. tų metų, po kurių buvo priimtas sprendimas, ir kas atsitiks su tais projektais, kurie buvo patvirtinti iki tos datos.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 318 2004 12 22, p. 1

1

(2)  OL 2003/C 256/01.

2

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/38

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką

ir dėl

Baltosios knygos dėl Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo

(2005/C 231/04)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į „Pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugųs rinką“ (KOM(2004) 654 galutinis; 2004/0240 (COD) ir „Baltąją knygą dėl Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui persvarstymo“ (KOM(2004) 675 galutinis);

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimą pasikonsultuoti šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją dalį ir 80 straipsnį;

atsižvelgdamas į savo pirmininko 2004 m. lapkričio 3 d. sprendimą pavesti savo Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Paslaugų kokybės gerinimas jūrų uostuose: svarbus Europos transporto aspektas. Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką“ (KOM(2001) 35 galutinis), kartu su iš dalies pataisytu Pasiūlymu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką (pateikė Komisija remdamasi EB sutarties 250 straipsnio 2 dalimi) (KOM/2002/0101 galutinis);

remdamasis savo 2001 m. rugsėjo 20 d. nuomone dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Paslaugų kokybės gerinimas jūrų uostuose: svarbus Europos transporto aspektas“ (CdR 161/2001 fin) (1);

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2001 m. rugsėjo 29 d. nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką (CES 1495/2001);

atsižvelgdamas į ELPA šalių nuolatinio komiteto 2002 m. gegužės 2 d. pranešimą dėl Europos Parlamento ir Tarybos siūlomos direktyvos dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką;

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto, numatyto EB sutarties 251 straipsnio 4 dalyje, 2003 m. spalio 22 d patvirtintą bendrą dokumentą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką (PE-CONS 3670/03 — C5-0461/2003 — 2001/0047(COD);

atsižvelgdamas į Europos Parlamento delegacijos Taikinimo komitete 2003 m. lapkričio 4 d. pranešimą dėl Taikinimo komiteto patvirtinto bendro dokumento dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl galimybės patekti į uosto paslaugų rinką (A5-0364/2003);

atsižvelgdamas į savo 2004 m. rugsėjo 29 d. nuomonę (CdR 163/2004 galutinis) (2) dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl jūrų uostų saugos (KOM(2004) 76 galutinis);

remdamasis 2000 m. liepos 26 d. Komisijos direktyva 2000/52/EB dėl Direktyvos 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo;

atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 85 ir 86 straipsnių [dabar 81 ir 82 straipsnių] taikymo jūrų transportui taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. gruodžio 16 d. Reglamentu (EB) Nr. 1/2003;

remdamasis 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Sąjungos viršūnių susitikime Lisabonoje padarytomis išvadomis, kuriose Komisija yra raginama „paspartinti liberalizavimą dujų, elektros energijos, pašto paslaugų ir transporto sektoriuose“;

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 12 d. Baltąją knygą „Europos transporto politika iki 2010 m.: Gairės ateičiai“ (KOM(2001)370 galutinis.);

atsižvelgdamas į 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims;

remdamasis 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo;

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EOCD) sekretoriato 2002 m. balandžio 16 d. ataskaitą „Competition policy in liner shipping“ („Linijinės laivybos konkurencijos politika“);

remdamasis 2003 m kovo mėnesio Komisijos konsultaciniu dokumentu, skirtu peržiūrėti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles;

remdamasis į Komisijos konsultaciniame dokumente, skirtame patikrinti Tarybos reglamente (EEB) Nr. 4056/86 esančius pranešimus („received comments“);

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 12 d. Erazmo Roterdamiečio universiteto ataskaitą dėl jo paramos rengiant Komisijos konsultacinį dokumentą, skirtą patikrinti Tarybos reglamente (EEB) Nr. 4056/86 esančius pranešimus („received comments“);

atsižvelgdamas į Komisijos diskusijų dokumentą, skirtą patikrinti 2003 m. gruodžio mėnesio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4056/86;

remdamasis 2004 m. rugpjūčio 6 d. asociacijos „European Liner Affairs Association (ELAA)“ dokumentu dėl „Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 patikrinimo: Pasiūlymas dėl naujos taisyklių struktūros“;

atsižvelgdamas į Teritorinės sanglaudos politikos komisijos 2005 m. vasario 4 d. priimtą nuomonės projektą (CdR 485/2004 rev. 1) (pranešėjas p. Rolf Harlinghausen, Hamburgo piliečių parlamento Europos komiteto narys (DE/ELP);

kadangi:

| 1) | transporto sektoriaus liberalizavimas, priėmus 2000 metais Lisabonos strategiją (darbotvarkę), tapo vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių tikslų. |
| --- | --- |

1)

transporto sektoriaus liberalizavimas, priėmus 2000 metais Lisabonos strategiją (darbotvarkę), tapo vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių tikslų.

| 2) | Transporto politika — kaip rodo daugybė nuomonių, o ypač p. Lamberti parengta nuomonė dėl pirmojo direktyvos dėl uosto paslaugų projekto — yra vienas iš Teritorinės sanglaudos politikos komisijos ir Regionų komiteto prioritetų. Šitaip Komitetas pabrėžia esminį Europos transporto politikos indėlį kuriant sanglaudą išsiplėtusioje Europoje su dar gausesne įvairove. |
| --- | --- |

2)

Transporto politika — kaip rodo daugybė nuomonių, o ypač p. Lamberti parengta nuomonė dėl pirmojo direktyvos dėl uosto paslaugų projekto — yra vienas iš Teritorinės sanglaudos politikos komisijos ir Regionų komiteto prioritetų. Šitaip Komitetas pabrėžia esminį Europos transporto politikos indėlį kuriant sanglaudą išsiplėtusioje Europoje su dar gausesne įvairove.

| 3) | Europos Sąjungoje kitais metais labai išaugs transporto paslaugų paklausa. Toks transporto paslaugų poreikio didėjimas, kurį sąlygoja ekonomikos augimas, Europos Sąjungos plėtra ir prekybos ryšių intensyvinimas, daugiausia įtakos turės krovinių transportui. |
| --- | --- |

3)

Europos Sąjungoje kitais metais labai išaugs transporto paslaugų paklausa. Toks transporto paslaugų poreikio didėjimas, kurį sąlygoja ekonomikos augimas, Europos Sąjungos plėtra ir prekybos ryšių intensyvinimas, daugiausia įtakos turės krovinių transportui.

| 4) | Atsižvelgiant į laukiamą didžiulį kelių infrastruktūros apkrovimą, pirmiausia būtina dėti didžiules pastangas transporto srautams valdyti ir susisiekimo infrastruktūrai plėsti. Jūrų transportui, kuris bene mažiausiai teršia aplinką, teks itin svarbus vaidmuo, nes jo potencialūs pajėgumai prekių ir krovinių gabenimą gali perkelti iš kelių į jūrą ir prisidėti prie tvaresnės transporto plėtros. Efektyvaus intermodalinių vežimų tinklo kūrimas ir vystymas didelės įtakos turės pakrančių, uostų ir arti jų esantiems regionams, o tuo pačiu ir ten esančiam uostui bei jūrų transporte dalyvaujančioms įmonėms. Manoma, kad tokia perspektyva teigiamai veiks visą Bendrijos vidaus rinką, o ypač pastebimai — rinką Baltijos jūros regione. |
| --- | --- |

4)

Atsižvelgiant į laukiamą didžiulį kelių infrastruktūros apkrovimą, pirmiausia būtina dėti didžiules pastangas transporto srautams valdyti ir susisiekimo infrastruktūrai plėsti. Jūrų transportui, kuris bene mažiausiai teršia aplinką, teks itin svarbus vaidmuo, nes jo potencialūs pajėgumai prekių ir krovinių gabenimą gali perkelti iš kelių į jūrą ir prisidėti prie tvaresnės transporto plėtros. Efektyvaus intermodalinių vežimų tinklo kūrimas ir vystymas didelės įtakos turės pakrančių, uostų ir arti jų esantiems regionams, o tuo pačiu ir ten esančiam uostui bei jūrų transporte dalyvaujančioms įmonėms. Manoma, kad tokia perspektyva teigiamai veiks visą Bendrijos vidaus rinką, o ypač pastebimai — rinką Baltijos jūros regione.

| 5) | Efektyvios transporto sistemos yra svarbi sąlyga Europos tarptautiniam konkurencingumui. Būtina sudaryti patikimas bendrąsias sąlygas, kad į transporto sektorių būtų galima pritraukti daugiau investicijų. Todėl Bendrijos teisė turi užtikrinti efektyvios konkurencijos ir laisvo patekimo į rinką principus, investicijų saugumą, tinkamas saugos taisykles, geras socialiniu požiūriu darbo sąlygas ir aukštus aplinkos standartus. |
| --- | --- |

5)

Efektyvios transporto sistemos yra svarbi sąlyga Europos tarptautiniam konkurencingumui. Būtina sudaryti patikimas bendrąsias sąlygas, kad į transporto sektorių būtų galima pritraukti daugiau investicijų. Todėl Bendrijos teisė turi užtikrinti efektyvios konkurencijos ir laisvo patekimo į rinką principus, investicijų saugumą, tinkamas saugos taisykles, geras socialiniu požiūriu darbo sąlygas ir aukštus aplinkos standartus.

| 6) | Atsižvelgiant į žymiai mažesniius palyginti su Šiaurės Amerika ir Azija uostų krovos kaštus, Europoje yra būtina diskutuoti apie priemones, kurios turėtų padėti gerinti konkurenciją ir efektyvumą uostuose, remiantis status quo (dabartinės būklės) trūkumų analize. Beje, tokios analizės iki šiol nėra. |
| --- | --- |

6)

Atsižvelgiant į žymiai mažesniius palyginti su Šiaurės Amerika ir Azija uostų krovos kaštus, Europoje yra būtina diskutuoti apie priemones, kurios turėtų padėti gerinti konkurenciją ir efektyvumą uostuose, remiantis status quo (dabartinės būklės) trūkumų analize. Beje, tokios analizės iki šiol nėra.

| 7) | Be to, reikia atkreipti dėmesį ir į tai, kad ypač uostuose, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje per dešimtmečius išaugo kompleksinės veikiančios struktūros. Todėl daugybė Europos Sąjungoje bei jos uostuose įsikūrusių ir dirbančių įmonių jau yra pačios pelningiausios ir konkurencingiausios visame pasaulyje. Todėl bendrosiose teisinėse sąlygose tinkamai reikėtų atsižvelgti į poveikį tarpusavio sąsajoms transporto sektoriaus struktūrų viduje, sąsajoms tarp šių struktūrų ir kitų ūkio procesų. Šių struktūrų kompleksiškumą Komisija pripažįsta ir numato itin daug finansinių lėšų, kad būtų sukurtos funkcionuojančios ir konkurencingos transporto sistemos, pvz., „short sea shipping“ („trumpųjų nuotolių laivybos uostai“) ir „motorways of the sea“ („intermodaliniai jūrų greitkeliai“). |
| --- | --- |

7)

Be to, reikia atkreipti dėmesį ir į tai, kad ypač uostuose, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje per dešimtmečius išaugo kompleksinės veikiančios struktūros. Todėl daugybė Europos Sąjungoje bei jos uostuose įsikūrusių ir dirbančių įmonių jau yra pačios pelningiausios ir konkurencingiausios visame pasaulyje. Todėl bendrosiose teisinėse sąlygose tinkamai reikėtų atsižvelgti į poveikį tarpusavio sąsajoms transporto sektoriaus struktūrų viduje, sąsajoms tarp šių struktūrų ir kitų ūkio procesų. Šių struktūrų kompleksiškumą Komisija pripažįsta ir numato itin daug finansinių lėšų, kad būtų sukurtos funkcionuojančios ir konkurencingos transporto sistemos, pvz., „short sea shipping“ („trumpųjų nuotolių laivybos uostai“) ir „motorways of the sea“ („intermodaliniai jūrų greitkeliai“).

| 8) | Būtiną pertvarką jūrų transporto ir uosto paslaugų srityje reikia daryti atsargiai. Pereinamojo laikotarpio taisyklės — net ir dėl užimtumo politikos priežasčių — turėtų siekti išvengti Europoje įsikūrusioms ir veikiančioms firmoms sudaryti blogesnes sąlygas už kitų pasaulio rinkos dalyvių sąlygas, bei išvengti sukelti neigiamų pasekmių ir pačioje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

8)

Būtiną pertvarką jūrų transporto ir uosto paslaugų srityje reikia daryti atsargiai. Pereinamojo laikotarpio taisyklės — net ir dėl užimtumo politikos priežasčių — turėtų siekti išvengti Europoje įsikūrusioms ir veikiančioms firmoms sudaryti blogesnes sąlygas už kitų pasaulio rinkos dalyvių sąlygas, bei išvengti sukelti neigiamų pasekmių ir pačioje Europos Sąjungoje.

| 9 | Palyginus pasaulio mastu, galima teigti, kad ne tik jūrų transportui, bet ir uosto paslaugoms yra taikomos labai skirtingos bendrosios konkurencinės politikos ir teisinės sąlygos. Reikėtų vykdyti papildomas užimtumo politikos priemones, siekiančias kiek galima sumažinti galimas neigiamas, trumpalaikes liberalizavimo pasekmes. |
| --- | --- |

9

Palyginus pasaulio mastu, galima teigti, kad ne tik jūrų transportui, bet ir uosto paslaugoms yra taikomos labai skirtingos bendrosios konkurencinės politikos ir teisinės sąlygos. Reikėtų vykdyti papildomas užimtumo politikos priemones, siekiančias kiek galima sumažinti galimas neigiamas, trumpalaikes liberalizavimo pasekmes.

savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 13 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

I.   Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl galimybės patekti į rinką teikiant uosto paslaugas

1.   Bendrosios Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | teigiamai vertina tai, kad Komisija nori sukurti specialias Bendrijos taisykles, skirtas uostų paslaugoms. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tą faktą, kad iš dabartinių 25 valstybių narių net 20 turi verslu užsiimančius uostus. |
| --- | --- |

1.1

teigiamai vertina tai, kad Komisija nori sukurti specialias Bendrijos taisykles, skirtas uostų paslaugoms. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tą faktą, kad iš dabartinių 25 valstybių narių net 20 turi verslu užsiimančius uostus.

| 1.2 | pritaria siūlomoje direktyvoje išdėstytiems pagrindiniams Komisijos tikslams — užtikrinti konkurenciją ir veiklos efektyvumą uostų sektoriuje. Jeigu uostų veikla yra neveiksminga, minėtus tikslus pasiekti galėtų padėti liberalizavimo instrumentai, galimybė laisvai patekti į rinką ir viešumas. |
| --- | --- |

1.2

pritaria siūlomoje direktyvoje išdėstytiems pagrindiniams Komisijos tikslams — užtikrinti konkurenciją ir veiklos efektyvumą uostų sektoriuje. Jeigu uostų veikla yra neveiksminga, minėtus tikslus pasiekti galėtų padėti liberalizavimo instrumentai, galimybė laisvai patekti į rinką ir viešumas.

| 1.3 | sutinka su Komisijos požiūriu, kad šalia skaidrumo direktyvos taikymo uostų įmonėse dar reikia priimti aiškias ir skaidrias, bet ir lanksčias pagalbines gaires uostų investicijoms, kad ir toliau tinkamai ir efektyviai būtų galima kurti konkurencijos sąlygas uostų sektoriuje. |
| --- | --- |

1.3

sutinka su Komisijos požiūriu, kad šalia skaidrumo direktyvos taikymo uostų įmonėse dar reikia priimti aiškias ir skaidrias, bet ir lanksčias pagalbines gaires uostų investicijoms, kad ir toliau tinkamai ir efektyviai būtų galima kurti konkurencijos sąlygas uostų sektoriuje.

| 1.4 | pritaria, kad Komisija sudaro galimybę valstybiniams uostams teikti uosto paslaugas ir taip skatinti veiksmingą konkurenciją. |
| --- | --- |

1.4

pritaria, kad Komisija sudaro galimybę valstybiniams uostams teikti uosto paslaugas ir taip skatinti veiksmingą konkurenciją.

| 1.5 | vis dėlto apgailestauja, kad Komisija, praėjus visiškai trumpam laikotarpiui po pirmojo nesėkmingo bandymo, neatlikusi reikiamos analizės, pateikia sugriežtintą svarbiose reguliavimo srityse projektą su gausiais pakeitimais, didžiąja dalimi paremtais pirmuoju projektu, kurį atmetė Taryba ir Europos Parlamentas ir kuriems aiškiai dar reiktų taikinimo ir bendro sprendimo procedūros. |
| --- | --- |

1.5

vis dėlto apgailestauja, kad Komisija, praėjus visiškai trumpam laikotarpiui po pirmojo nesėkmingo bandymo, neatlikusi reikiamos analizės, pateikia sugriežtintą svarbiose reguliavimo srityse projektą su gausiais pakeitimais, didžiąja dalimi paremtais pirmuoju projektu, kurį atmetė Taryba ir Europos Parlamentas ir kuriems aiškiai dar reiktų taikinimo ir bendro sprendimo procedūros.

| 1.6 | pasigenda pakankamo dėmesio vyraujančioms Europos uostų rinkos struktūroms ir uostų paslaugoms. Faktiškai tarp atskirų Europos uostų egzistuoja didelė konkurencija, kuri apsprendžia tai, kad Europos konkurencinėje kovoje gali išsilaikyti tik efektyviai ir nebrangiai dirbantys uostai. |
| --- | --- |

1.6

pasigenda pakankamo dėmesio vyraujančioms Europos uostų rinkos struktūroms ir uostų paslaugoms. Faktiškai tarp atskirų Europos uostų egzistuoja didelė konkurencija, kuri apsprendžia tai, kad Europos konkurencinėje kovoje gali išsilaikyti tik efektyviai ir nebrangiai dirbantys uostai.

| 1.7 | atsižvelgdamas į intensyvią konkurenciją tarp uostų, daro išvadą, kad teikti paslaugas gali tik tie uostai, kurie taiko efektyvius ir nebrangius gamybos būdus. Kadangi neefektyviai dirbantys uosto paslaugų teikėjai neigiamai veikia bendrą viso uosto pajėgumą, tai efektyvieji dėl konkurencinės kovos tarp atskirų uostų yra priversti didinti produktyvumą. |
| --- | --- |

1.7

atsižvelgdamas į intensyvią konkurenciją tarp uostų, daro išvadą, kad teikti paslaugas gali tik tie uostai, kurie taiko efektyvius ir nebrangius gamybos būdus. Kadangi neefektyviai dirbantys uosto paslaugų teikėjai neigiamai veikia bendrą viso uosto pajėgumą, tai efektyvieji dėl konkurencinės kovos tarp atskirų uostų yra priversti didinti produktyvumą.

| 1.8 | pasigenda pakankamo dėmesio tai aplinkybei, kad konkurencija neapsiriboja vien tik veikla viename uoste, bet tarpusavy konkuruoja ir ištisos transporto grandinės. Įsikišimas į tokios transporto grandinės vieną kurį nors sektorių — būtent į uostą — daro poveikį visai logistikos grandinei ir sausumos transportui. Todėl faktiškai naujasis pasiūlymas reguliuoja ne vien tik galimybes patekti į rinką teikiant uosto paslaugas. Tokio veiklos reguliavimo pasekmės logistikos sektoriui yra nenuspėjamos. |
| --- | --- |

1.8

pasigenda pakankamo dėmesio tai aplinkybei, kad konkurencija neapsiriboja vien tik veikla viename uoste, bet tarpusavy konkuruoja ir ištisos transporto grandinės. Įsikišimas į tokios transporto grandinės vieną kurį nors sektorių — būtent į uostą — daro poveikį visai logistikos grandinei ir sausumos transportui. Todėl faktiškai naujasis pasiūlymas reguliuoja ne vien tik galimybes patekti į rinką teikiant uosto paslaugas. Tokio veiklos reguliavimo pasekmės logistikos sektoriui yra nenuspėjamos.

| 1.9 | baiminasi dėl uosto paslaugų teikėjų skaičiaus sumažėjimo Europoje, jeigu būtų įgyvendinta siūloma Direktyva dabartine forma. Nereiktų pamiršti ir to, kad kai kurie ne Europos Sąjungos paslaugų teikėjai, kurie savo tėvynės monopolinėse rinkose gauna didžiulius pelnus, labiau veršis į pagrindinius Europos uostus ir, viešuosiuose konkursuose (parinkimo procedūrose) siūlydami dideles finansines lėšas, įsitvirtins juose. Tai ypač pasakytina tais atvejais, kai lemiamas ir vienintelis konkurso kriterijus yra siūlomos sumos dydis. Dėl to itin didelė grėsmė iškils dabartinėms Europos uostų struktūroms, kurioms būdinga valstybinių ir privačių terminalų įmonių gausa. Jeigu kai kurie terminalo savininkai tokiu būdu uostų krovos sektoriuose savo rankose sukoncentruotų didesnę krovos rinkos dalį, tuomet ir Europoje atsirastų monopolinės struktūros, kurios nesiderintų su konkurencijos tikslais. |
| --- | --- |

1.9

baiminasi dėl uosto paslaugų teikėjų skaičiaus sumažėjimo Europoje, jeigu būtų įgyvendinta siūloma Direktyva dabartine forma. Nereiktų pamiršti ir to, kad kai kurie ne Europos Sąjungos paslaugų teikėjai, kurie savo tėvynės monopolinėse rinkose gauna didžiulius pelnus, labiau veršis į pagrindinius Europos uostus ir, viešuosiuose konkursuose (parinkimo procedūrose) siūlydami dideles finansines lėšas, įsitvirtins juose. Tai ypač pasakytina tais atvejais, kai lemiamas ir vienintelis konkurso kriterijus yra siūlomos sumos dydis. Dėl to itin didelė grėsmė iškils dabartinėms Europos uostų struktūroms, kurioms būdinga valstybinių ir privačių terminalų įmonių gausa. Jeigu kai kurie terminalo savininkai tokiu būdu uostų krovos sektoriuose savo rankose sukoncentruotų didesnę krovos rinkos dalį, tuomet ir Europoje atsirastų monopolinės struktūros, kurios nesiderintų su konkurencijos tikslais.

| 1.10 | taip pat baiminasi ir dėl uosto paslaugų teikėjų investicijų sumažėjimo. Direktyvoje jaučiamas netikrumas dėl sutarties trukmės ir žalos atlyginimo, kas lemia žymų laukiamų amortizacinių pajamų iš įdėto kapitalo sumažėjimą. Be to, dėl tokio nesaugumo išaugs investicijų refinansavimo kaštai, nes banko sektorius, remdamasis Basel II reikalavimais, labiau atsižvelgs į galimas rizikas. Jau vien tik šios dvi Direktyvos pasekmės sumažins investavimo patrauklumą. |
| --- | --- |

1.10

taip pat baiminasi ir dėl uosto paslaugų teikėjų investicijų sumažėjimo. Direktyvoje jaučiamas netikrumas dėl sutarties trukmės ir žalos atlyginimo, kas lemia žymų laukiamų amortizacinių pajamų iš įdėto kapitalo sumažėjimą. Be to, dėl tokio nesaugumo išaugs investicijų refinansavimo kaštai, nes banko sektorius, remdamasis Basel II reikalavimais, labiau atsižvelgs į galimas rizikas. Jau vien tik šios dvi Direktyvos pasekmės sumažins investavimo patrauklumą.

| 1.11 | įžvelgia EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo ir proporcingumo principų pažeidimą, nes Direktyvoje nepakankamai atsižvelgta į tai, kad valstybių narių lygmenyje liberalizuota konkurencija tarp Europos uostų jau egzistuoja. Todėl Direktyvoje pasiūlytos veiklos reguliavimo taisyklės tokia pateikta forma ir apimtimi yra nereikalingos. |
| --- | --- |

1.11

įžvelgia EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo ir proporcingumo principų pažeidimą, nes Direktyvoje nepakankamai atsižvelgta į tai, kad valstybių narių lygmenyje liberalizuota konkurencija tarp Europos uostų jau egzistuoja. Todėl Direktyvoje pasiūlytos veiklos reguliavimo taisyklės tokia pateikta forma ir apimtimi yra nereikalingos.

| 1.12 | todėl yra susirūpinęs, kad Direktyvoje siūlomos priemonės nepadės pasiekti vienareikšmiškai sveikintinų Komisijos tikslų, ir baiminasi, kad bus pakenkta dabartinei Europos uostų ir jų paslaugų ryškaus augimo ir efektyvumo didėjimo tendencijai. |
| --- | --- |

1.12

todėl yra susirūpinęs, kad Direktyvoje siūlomos priemonės nepadės pasiekti vienareikšmiškai sveikintinų Komisijos tikslų, ir baiminasi, kad bus pakenkta dabartinei Europos uostų ir jų paslaugų ryškaus augimo ir efektyvumo didėjimo tendencijai.

| 1.13 | mano, kad galimybės uostams patiems teikti uosto paslaugas neturi būti suteikiamos tik ypatingais atvejais, o tam turi būti taikoma bendra tvarka. Kompetentinga institucija turi visada siekti užtikrinti daugiau uosto paslaugų teikėjų. |
| --- | --- |

1.13

mano, kad galimybės uostams patiems teikti uosto paslaugas neturi būti suteikiamos tik ypatingais atvejais, o tam turi būti taikoma bendra tvarka. Kompetentinga institucija turi visada siekti užtikrinti daugiau uosto paslaugų teikėjų.

| 1.14 | be to, mano, kad reiktų pridurti, jog į skirtingas kalbas išverstuose dokumentuose egzistuoja kokybiniai kalbos skirtumai, kurie sudaro sunkumų teisingam siūlomos Direktyvos traktavimui. |
| --- | --- |

1.14

be to, mano, kad reiktų pridurti, jog į skirtingas kalbas išverstuose dokumentuose egzistuoja kokybiniai kalbos skirtumai, kurie sudaro sunkumų teisingam siūlomos Direktyvos traktavimui.

Tam tikri Direktyvos aspektai

Regionų komitetas

| 1.15 | baiminasi dėl būsimų didelių, „liberalizavimo“ direktyvos tikslams prieštaraujančių biurokratinių sąnaudų, kurių reikės uostų administracijoms dėl numatytų reikalavimų privalomiems leidimams. Projekte numatyta, kad visoms Direktyvoje nurodytoms uosto paslaugoms (techninėms jūrų transporto paslaugoms, pvz., laivo išvedimo, buksyravimo ir prisišvartavimo, visoms krovos paslaugoms bei keleivių aptarnavimui) ateityje reikės leidimo. Projekte yra numatytos net tokios paslaugos, kurioms anksčiau nereikėdavo jokių leidimų. Ateityje uostų administracijos turėų suteikti žymiai daugiau leidimų, negu iki šiol, nes juos privalėtų turėti ir sklypų savininkai, kurie savo nuosavame sklype verčiasi uosto paslaugų veikla. Net siuntėjams, kurie patys tvarko išsiuntimą, būtų reikalingas leidimas, kuris gali būti išduodamas neterminuotai, tačiau galioja tik tol, kol siuntėjas atitinka to leidimo išdavimo kriterijus. Todėl uosto administracija būtų įpareigota tuos leidimus kontroliuoti. Reikėtų tikrinti ne vien tik leidimų išdavimo kriterijų laikymąsi, bet ir, pvz., užimtumo ir socialinių reikalų tvarkymo taisykles, kas iš principo yra socialinių partnerių uždavinys. Šių įpareigojimų gausa atskirais atvejais viršytų net uosto administracijos pajėgumus ir galimybes. |
| --- | --- |

1.15

baiminasi dėl būsimų didelių, „liberalizavimo“ direktyvos tikslams prieštaraujančių biurokratinių sąnaudų, kurių reikės uostų administracijoms dėl numatytų reikalavimų privalomiems leidimams. Projekte numatyta, kad visoms Direktyvoje nurodytoms uosto paslaugoms (techninėms jūrų transporto paslaugoms, pvz., laivo išvedimo, buksyravimo ir prisišvartavimo, visoms krovos paslaugoms bei keleivių aptarnavimui) ateityje reikės leidimo. Projekte yra numatytos net tokios paslaugos, kurioms anksčiau nereikėdavo jokių leidimų. Ateityje uostų administracijos turėų suteikti žymiai daugiau leidimų, negu iki šiol, nes juos privalėtų turėti ir sklypų savininkai, kurie savo nuosavame sklype verčiasi uosto paslaugų veikla. Net siuntėjams, kurie patys tvarko išsiuntimą, būtų reikalingas leidimas, kuris gali būti išduodamas neterminuotai, tačiau galioja tik tol, kol siuntėjas atitinka to leidimo išdavimo kriterijus. Todėl uosto administracija būtų įpareigota tuos leidimus kontroliuoti. Reikėtų tikrinti ne vien tik leidimų išdavimo kriterijų laikymąsi, bet ir, pvz., užimtumo ir socialinių reikalų tvarkymo taisykles, kas iš principo yra socialinių partnerių uždavinys. Šių įpareigojimų gausa atskirais atvejais viršytų net uosto administracijos pajėgumus ir galimybes.

| 1.16 | mano, kad, numačius sklypo savininkui įpareigojimą gauti privalomąjį leidimą, yra pažeidžiamos nuosavybės teisės ir EB sutarties 295 straipsnis, pagal kurį nuosavybės tvarka valstybėse narėse yra neliečiama. Jeigu savininkas už savo nuosavą sklypą viešojo konkurso metu negautų jokios priemokos, o ji būtų mokama trečiajam asmeniui, tai savininkas savo nuosavame sklype daugiau negalėtų siūlyti jokių uosto paslaugų. Kita vertus, uosto administracija, nebūdama sklypo savininke, negalėtų kištis į uosto teritorijos reikalus ir negalėtų sudaryti jokių nuomos sutarčių su trečiuoju asmeniu, jeigu negautų iš sklypo savininko sutikimo. Tuo labiau ji nepriverstų savininko pasirašyti sutartį su trečiuoju asmeniu, kuris gavo priemoką. Tokiu būdu suteiktas leidimas neturėtų jokios galios. |
| --- | --- |

1.16

mano, kad, numačius sklypo savininkui įpareigojimą gauti privalomąjį leidimą, yra pažeidžiamos nuosavybės teisės ir EB sutarties 295 straipsnis, pagal kurį nuosavybės tvarka valstybėse narėse yra neliečiama. Jeigu savininkas už savo nuosavą sklypą viešojo konkurso metu negautų jokios priemokos, o ji būtų mokama trečiajam asmeniui, tai savininkas savo nuosavame sklype daugiau negalėtų siūlyti jokių uosto paslaugų. Kita vertus, uosto administracija, nebūdama sklypo savininke, negalėtų kištis į uosto teritorijos reikalus ir negalėtų sudaryti jokių nuomos sutarčių su trečiuoju asmeniu, jeigu negautų iš sklypo savininko sutikimo. Tuo labiau ji nepriverstų savininko pasirašyti sutartį su trečiuoju asmeniu, kuris gavo priemoką. Tokiu būdu suteiktas leidimas neturėtų jokios galios.

| 1.17 | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal numatytas viešojo konkurso sąlygas galėtų kilti komplikacijų. Susidūrus su tam tikrais apribojimais, pagal Direktyvos projektą turėtų galioti tik tie leidimai, kurie išduoti viešajame konkurse. Tu tarpu visi leidimai, buvę išduoti nustatyta tvarka iki tol, nustotų galioti. Atsižvelgiant į naujo teisinio akto atgalinį veikimą, uostų administracijos, įsigaliojus Direktyvai, būtų priverstos visus jau turimus leidimus pagal viešojo konkurso sąlygas išduoti naujai (pakeisti). |
| --- | --- |

1.17

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal numatytas viešojo konkurso sąlygas galėtų kilti komplikacijų. Susidūrus su tam tikrais apribojimais, pagal Direktyvos projektą turėtų galioti tik tie leidimai, kurie išduoti viešajame konkurse. Tu tarpu visi leidimai, buvę išduoti nustatyta tvarka iki tol, nustotų galioti. Atsižvelgiant į naujo teisinio akto atgalinį veikimą, uostų administracijos, įsigaliojus Direktyvai, būtų priverstos visus jau turimus leidimus pagal viešojo konkurso sąlygas išduoti naujai (pakeisti).

| 1.18 | mano, kad tik valstybės narės gali nustatyti žalos atlyginimo už įmonės likutinę turto vertę apskaičiavimo taisykles ir konkurencijos iškraipymo riziką. Taigi, pavyzdžiui, apskaičiuojant žalos atlyginimą būtų galima numatyti papildomas (paslėptas) dalines įmokas už žemės sklypo nuomą. Todėl direktyvos projekte nustatytas principas, kuris žalos atlyginimą apibrėžia pagal aiškias ir iš anksto nustatytas taisykles, nepakankamai sukonkretina nacionalinėms apskaičiavimo taisyklėms taikomus reikalavimus. Antra vertus, visoje Bendrijos teisėje turi būti atsižvelgiama į skirtumus tarp esamų nacionalinių nurašymo taisyklių ir valstybių narių mokesčių teisės sistemų, kad jos nepatirtų konkurencijos iškraipymų. Pagal šiuos principus ES teisės aktuose, pavyzdžiui, galėtų būti nustatytas privalomas bendrai galiojančių nacionalinių nurašymo taisyklių taikymas. Nukrypimai turėtų būti galimi tik dėl konkrečiai pagrįstų priežasčių. Be to, siekiant viešumo apskaičiavimo taisyklės turėtų būti skelbiamos arba apie jas turėtų būti bent jau pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

1.18

mano, kad tik valstybės narės gali nustatyti žalos atlyginimo už įmonės likutinę turto vertę apskaičiavimo taisykles ir konkurencijos iškraipymo riziką. Taigi, pavyzdžiui, apskaičiuojant žalos atlyginimą būtų galima numatyti papildomas (paslėptas) dalines įmokas už žemės sklypo nuomą. Todėl direktyvos projekte nustatytas principas, kuris žalos atlyginimą apibrėžia pagal aiškias ir iš anksto nustatytas taisykles, nepakankamai sukonkretina nacionalinėms apskaičiavimo taisyklėms taikomus reikalavimus. Antra vertus, visoje Bendrijos teisėje turi būti atsižvelgiama į skirtumus tarp esamų nacionalinių nurašymo taisyklių ir valstybių narių mokesčių teisės sistemų, kad jos nepatirtų konkurencijos iškraipymų. Pagal šiuos principus ES teisės aktuose, pavyzdžiui, galėtų būti nustatytas privalomas bendrai galiojančių nacionalinių nurašymo taisyklių taikymas. Nukrypimai turėtų būti galimi tik dėl konkrečiai pagrįstų priežasčių. Be to, siekiant viešumo apskaičiavimo taisyklės turėtų būti skelbiamos arba apie jas turėtų būti bent jau pranešta Komisijai.

| 1.19 | baiminasi, kad dėl tam tikrų Direktyvoje numatytų atskirų veiklos reguliavimo taisyklių gali sumažėti investicijų:






  a) | Trumpesnė leidimų galiojimo trukmė nėra orientuota į amortizacijai reikalingą laikotarpį. Per trumpa leidimų galiojimo trukmė sukels tokias pasekmes, kad tam tikros ilgalaikės investicijos arba iš viso neapsimokės, arba neišvengiamai pakils iki šiol tarptautiniu mastu palyginti palankios kainos, kad būtų pasiekta greitesnė amortizacija. |
| --- | --- | --- |

1.19

baiminasi, kad dėl tam tikrų Direktyvoje numatytų atskirų veiklos reguliavimo taisyklių gali sumažėti investicijų:

a)

Trumpesnė leidimų galiojimo trukmė nėra orientuota į amortizacijai reikalingą laikotarpį. Per trumpa leidimų galiojimo trukmė sukels tokias pasekmes, kad tam tikros ilgalaikės investicijos arba iš viso neapsimokės, arba neišvengiamai pakils iki šiol tarptautiniu mastu palyginti palankios kainos, kad būtų pasiekta greitesnė amortizacija.

| b) | Siūlomoje Direktyvoje nėra numatyta jokios pasirinkimo galimybės jau išduotiems leidimams pratęsti. Pagal Direktyvos projektą leidimų pratęsti negalima be naujo viešojo konkurso procedūros, kurios metu yra pavojus leidimą prarasti. Tokiomis aplinkybėmis ilgalaikės investicijos, matyt, galimos tik leidimo galiojimo pradžioje. Tačiau bėgant laikui, trumpėjant likusiam leidimo galiojimo laikui, patrauklumas investicijoms nuolat mažėja. |
| --- | --- |

b)

Siūlomoje Direktyvoje nėra numatyta jokios pasirinkimo galimybės jau išduotiems leidimams pratęsti. Pagal Direktyvos projektą leidimų pratęsti negalima be naujo viešojo konkurso procedūros, kurios metu yra pavojus leidimą prarasti. Tokiomis aplinkybėmis ilgalaikės investicijos, matyt, galimos tik leidimo galiojimo pradžioje. Tačiau bėgant laikui, trumpėjant likusiam leidimo galiojimo laikui, patrauklumas investicijoms nuolat mažėja.

| c) | Numatytos žalos atlyginimo taisyklės yra nepakankamos. Investicijos į modernią techninę įrangą pareikalauja ne vien kapitalo įdėjimo, bet ir didelių sąnaudų darbuotojams apmokyti bei prisitaikyti prie naujo eksploatacinio proceso. Be to, efektyviam procesui yra reikalingi didžiuliai resursai, skirti pozicijoms nustatyti pačiame diferencijuotame transporto grandinės tinkle. Tokių sąnaudų nepaisymas žalos atlyginimo atveju jau nuo pat pradžių sumažina investicijų laukiamą pajamingumą. To pasekmė — mažesnės investicijos arba neinvestavimas apskritai. |
| --- | --- |

c)

Numatytos žalos atlyginimo taisyklės yra nepakankamos. Investicijos į modernią techninę įrangą pareikalauja ne vien kapitalo įdėjimo, bet ir didelių sąnaudų darbuotojams apmokyti bei prisitaikyti prie naujo eksploatacinio proceso. Be to, efektyviam procesui yra reikalingi didžiuliai resursai, skirti pozicijoms nustatyti pačiame diferencijuotame transporto grandinės tinkle. Tokių sąnaudų nepaisymas žalos atlyginimo atveju jau nuo pat pradžių sumažina investicijų laukiamą pajamingumą. To pasekmė — mažesnės investicijos arba neinvestavimas apskritai.

| 1.20 | įžvelgia dėl pereinamojo periodo taisyklių nebuvimo didelį teisinės apsaugos trūkumą jau dirbantiems paslaugų teikėjams. Rinkoje jau aktyviai dirbančios įmonės negalės tikėtis ateityje dirbti tokia apimtimi, kaip iki šiol. Jeigu ateityje naujas uosto paslaugų siūlytojas panorės dirbti taip pat, ir jam iškils apribojimų, tai jau seniai dirbantys uosto paslaugų teikėjai turės dalyvauti viešajame konkurse, kurio metu iškils pavojus netekti leidimo. Viena vertus, tokiu būdu prarandamas pasitikėjimas jau sudarytomis sutartimis, kita vertus, nesaugumas dėl leidimų tvarumo sumažina pasiruošimą investuoti. Be to, dėl vienašališko įsikišimo į galiojančias sutartis atsiranda rizika, kad dažnai bus pareikalauta atlyginti žalą. |
| --- | --- |

1.20

įžvelgia dėl pereinamojo periodo taisyklių nebuvimo didelį teisinės apsaugos trūkumą jau dirbantiems paslaugų teikėjams. Rinkoje jau aktyviai dirbančios įmonės negalės tikėtis ateityje dirbti tokia apimtimi, kaip iki šiol. Jeigu ateityje naujas uosto paslaugų siūlytojas panorės dirbti taip pat, ir jam iškils apribojimų, tai jau seniai dirbantys uosto paslaugų teikėjai turės dalyvauti viešajame konkurse, kurio metu iškils pavojus netekti leidimo. Viena vertus, tokiu būdu prarandamas pasitikėjimas jau sudarytomis sutartimis, kita vertus, nesaugumas dėl leidimų tvarumo sumažina pasiruošimą investuoti. Be to, dėl vienašališko įsikišimo į galiojančias sutartis atsiranda rizika, kad dažnai bus pareikalauta atlyginti žalą.

| 1.21 | prognozuoja Europos uostų patrauklumo sumažėjimą dėl kruiziniams laivams taikomų apribojimų, patiems atliekant išsiuntimo procedūras („savitvarką“). Direktyvos projekte numatyta, kad pačių atliekama laivo su savo nuosava įgula išsiuntimo procedūra yra leidžiama tik trumpųjų nuotolių jūrų maršrutais ir jūrų greitkeliais. Pagal tokią nuostatą tarptautiniai kruiziniai laivai neturėtų teisės vykdyti laivo kontrolės su savo nuosava laivo įgula. |
| --- | --- |

1.21

prognozuoja Europos uostų patrauklumo sumažėjimą dėl kruiziniams laivams taikomų apribojimų, patiems atliekant išsiuntimo procedūras („savitvarką“). Direktyvos projekte numatyta, kad pačių atliekama laivo su savo nuosava įgula išsiuntimo procedūra yra leidžiama tik trumpųjų nuotolių jūrų maršrutais ir jūrų greitkeliais. Pagal tokią nuostatą tarptautiniai kruiziniai laivai neturėtų teisės vykdyti laivo kontrolės su savo nuosava laivo įgula.

| 1.22 | dėl numatytos galimybės panaudoti savo šalies personalą baiminasi socialinio dempingo, uosto paslaugų kokybės pablogėjimo ir produktyvumo sumažėjimo bei konfliktų su techniniais ir politiniais saugos reikalavimais (ISPS). Be to, Komisijos numatytoji viešojo konkurso procedūra bus vykdoma tokiu būdu, kad krovos įmonės net ir gavę leidimą krovos veiklai, vargu, ar faktiškai galėtų juo pasinaudoti, nes laivybos įmonės pačios užsiimtų krovinio išsiuntimo darbais („savitvarka“). |
| --- | --- |

1.22

dėl numatytos galimybės panaudoti savo šalies personalą baiminasi socialinio dempingo, uosto paslaugų kokybės pablogėjimo ir produktyvumo sumažėjimo bei konfliktų su techniniais ir politiniais saugos reikalavimais (ISPS). Be to, Komisijos numatytoji viešojo konkurso procedūra bus vykdoma tokiu būdu, kad krovos įmonės net ir gavę leidimą krovos veiklai, vargu, ar faktiškai galėtų juo pasinaudoti, nes laivybos įmonės pačios užsiimtų krovinio išsiuntimo darbais („savitvarka“).

| 1.23 | pritaria lanksčioms locmanų (laivavadybos) paslaugų taisyklėms, kurios valstybėms narėms suteikia galimybę nukreipti nacionalines leidimų sąlygas ir pasirinkti paslaugų teikėjus pagal tinkamus kriterijus. Tačiau Komitetas svarsto, ar turi prasmės valstybių narių įpareigojimas pranešti apie locmanų paslaugų efektyvumo pagerėjimą; juk ir Direktyvos projekte pabrėžiama, kad locmanų paslaugas lemia jūrų transporto saugumo kriterijai ir asmeninė kompetencija. |
| --- | --- |

1.23

pritaria lanksčioms locmanų (laivavadybos) paslaugų taisyklėms, kurios valstybėms narėms suteikia galimybę nukreipti nacionalines leidimų sąlygas ir pasirinkti paslaugų teikėjus pagal tinkamus kriterijus. Tačiau Komitetas svarsto, ar turi prasmės valstybių narių įpareigojimas pranešti apie locmanų paslaugų efektyvumo pagerėjimą; juk ir Direktyvos projekte pabrėžiama, kad locmanų paslaugas lemia jūrų transporto saugumo kriterijai ir asmeninė kompetencija.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano, kad neturėtų būti pritarta šios redakcijos direktyvai, kadangi jos nuostatos neskatina konkurencijos uostų sektoriuje, bet sukuria papildomas taisykles, kurios yra nepalankios mažų ir vidutinių uosto paslaugų teikėjų interesų atžvilgiu ir prisideda prie socialinio dempingo, taigi, ji mažina smulkesnių paslaugų teikėjų veiklos efektyvumą ir sąžiningos konkurencijos galimybes. Laikantis šios direktyvos nuostatų negalima pasiekti Komisijos tikslų; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad neturėtų būti pritarta šios redakcijos direktyvai, kadangi jos nuostatos neskatina konkurencijos uostų sektoriuje, bet sukuria papildomas taisykles, kurios yra nepalankios mažų ir vidutinių uosto paslaugų teikėjų interesų atžvilgiu ir prisideda prie socialinio dempingo, taigi, ji mažina smulkesnių paslaugų teikėjų veiklos efektyvumą ir sąžiningos konkurencijos galimybes. Laikantis šios direktyvos nuostatų negalima pasiekti Komisijos tikslų;

| 2.2 | mano, kad būtina sąlyga — iki kitos konsultacijos atlikti diferencijuotą aktualios situacijos uosto paslaugų rinkoje analizę. Pavojaus, kurį gali sukelti per didelis uosto paslaugų reguliavimas, silpninantis konkurenciją ir mažinantis efektyvumą, galima išvengti tik detaliai pažinus silpnąsias vietas svarbiausiose Europos uostų rinkos dalyse. |
| --- | --- |

2.2

mano, kad būtina sąlyga — iki kitos konsultacijos atlikti diferencijuotą aktualios situacijos uosto paslaugų rinkoje analizę. Pavojaus, kurį gali sukelti per didelis uosto paslaugų reguliavimas, silpninantis konkurenciją ir mažinantis efektyvumą, galima išvengti tik detaliai pažinus silpnąsias vietas svarbiausiose Europos uostų rinkos dalyse.

| 2.3 | yra įsitikinęs, kad teisiniam nesaugumui sumažinti ir siekiant išlaikyti pasitikėjimą yra reikalinga tvari garantija jau aktyviai dirbančioms rinkoje įmonėms. Todėl aktyviai dirbančioms įmonėms „senbuvėms“ turėtų būti padaryta išimtis, atleidžiant jas nuo pareigos įsigyti privalomus leidimus tam laikotarpiui, kol galioja seniau pasirašytos sutartys ir turimi leidimai, arba turimi leidimai turėtų ir toliau galioti per visą tam tikrą Direktyvoje nustatytą maksimalų laikotarpį. Bent jau reikėtų tinkamai nustatyti pereinamojo laikotarpio terminus, t. y., juos pratęsti, atsižvelgiant į suinteresuotos įmonės objektyvius poreikius; |
| --- | --- |

2.3

yra įsitikinęs, kad teisiniam nesaugumui sumažinti ir siekiant išlaikyti pasitikėjimą yra reikalinga tvari garantija jau aktyviai dirbančioms rinkoje įmonėms. Todėl aktyviai dirbančioms įmonėms „senbuvėms“ turėtų būti padaryta išimtis, atleidžiant jas nuo pareigos įsigyti privalomus leidimus tam laikotarpiui, kol galioja seniau pasirašytos sutartys ir turimi leidimai, arba turimi leidimai turėtų ir toliau galioti per visą tam tikrą Direktyvoje nustatytą maksimalų laikotarpį. Bent jau reikėtų tinkamai nustatyti pereinamojo laikotarpio terminus, t. y., juos pratęsti, atsižvelgiant į suinteresuotos įmonės objektyvius poreikius;

| 2.4 | mano, kad valstybių narių lygmenyje reikia įvesti žalos atlyginimo taisykles, kuriose, ir pasibaigus eiliniam leidimui, būtų orientuojamasi į skirtingas nacionalines nurašymo taisykles ir kartu remiamasi aktualia įmonės verte, fiktyviai priimant tolesnį leidimo galiojimą. Tokiame reguliavime būtų atsižvelgta tiek į įmonės investicinio pobūdžio sąnaudas, patirtas organizacinėje bei personalo srityje ir pozicijų nustatymo transporto grandinėje, tiek ir į skirtingas bendrąsias institucines sąlygas. |
| --- | --- |

2.4

mano, kad valstybių narių lygmenyje reikia įvesti žalos atlyginimo taisykles, kuriose, ir pasibaigus eiliniam leidimui, būtų orientuojamasi į skirtingas nacionalines nurašymo taisykles ir kartu remiamasi aktualia įmonės verte, fiktyviai priimant tolesnį leidimo galiojimą. Tokiame reguliavime būtų atsižvelgta tiek į įmonės investicinio pobūdžio sąnaudas, patirtas organizacinėje bei personalo srityje ir pozicijų nustatymo transporto grandinėje, tiek ir į skirtingas bendrąsias institucines sąlygas.

| 2.5 | mano, kad Bendrijos teisėje turėtų būti numatyta, kuriuos elementus būtų galima arba reikėtų įtraukti į žalos atlyginimui taikomas apskaičiavimo taisykles. Atitinkamo reglamentavimo nuostatose turi būti atsižvelgta į skirtumus tarp esamų nacionalinių nurašymo ir mokesčių teisės sistemų. |
| --- | --- |

2.5

mano, kad Bendrijos teisėje turėtų būti numatyta, kuriuos elementus būtų galima arba reikėtų įtraukti į žalos atlyginimui taikomas apskaičiavimo taisykles. Atitinkamo reglamentavimo nuostatose turi būti atsižvelgta į skirtumus tarp esamų nacionalinių nurašymo ir mokesčių teisės sistemų.

| 2.6 | pasisako už tai, kad leidimų galiojimo trukmė būtų orientuojama į investicijos trukmę. Be to, ilgalaikių, tik leidimo galiojimo laikotarpiu padarytų investicijų atveju turėtų būti suteikta pasirinkimo galimybė pratęsti leidimą. Komitetas rekomenduoja, kad būtų perimtos bent terminų taisyklės, kurios yra Europos Parlamento ir Tarybos Taikinimo komiteto pasiūlyme dėl uosto paketo „port package I“. |
| --- | --- |

2.6

pasisako už tai, kad leidimų galiojimo trukmė būtų orientuojama į investicijos trukmę. Be to, ilgalaikių, tik leidimo galiojimo laikotarpiu padarytų investicijų atveju turėtų būti suteikta pasirinkimo galimybė pratęsti leidimą. Komitetas rekomenduoja, kad būtų perimtos bent terminų taisyklės, kurios yra Europos Parlamento ir Tarybos Taikinimo komiteto pasiūlyme dėl uosto paketo „port package I“.

| 2.7 | siūlo privalomuosius leidimus pakeisti tokiais leidimais, kuriuos reiktų išduoti tik tam tikrų apribojimų atvejais. Tai leistų žymiai sutaupyti resursus. |
| --- | --- |

2.7

siūlo privalomuosius leidimus pakeisti tokiais leidimais, kuriuos reiktų išduoti tik tam tikrų apribojimų atvejais. Tai leistų žymiai sutaupyti resursus.

| 2.8 | mano, kad būtina iškelti sąlygą, kad krovinio savarankiško paruošimo ir išsiuntimo procedūra („savitvarka“) apsiribotų tik savo laivo personalo darbu. Siekiant išvengti socialinio dempingo ir saugos sumetimais, valstybės narės turėtų teisę apriboti paruošimo ir išsiuntimo „savitvarkos“ procedūrą ir leisti tvarkyti krovinį tik uosto naudotojams, kurių laivai plaukioja su valstybės narės vėliava. |
| --- | --- |

2.8

mano, kad būtina iškelti sąlygą, kad krovinio savarankiško paruošimo ir išsiuntimo procedūra („savitvarka“) apsiribotų tik savo laivo personalo darbu. Siekiant išvengti socialinio dempingo ir saugos sumetimais, valstybės narės turėtų teisę apriboti paruošimo ir išsiuntimo „savitvarkos“ procedūrą ir leisti tvarkyti krovinį tik uosto naudotojams, kurių laivai plaukioja su valstybės narės vėliava.

| 2.9 | mano, kad Direktyva turėtų apimti taip pat ir vidaus vandens kelius į uostus. Į Direktyvą reikėtų įtraukti ir upes bei kanalus, vedančius į jūrų laivybos sritį, net jeigu ir nėra jokios išskirtinės įplaukos į uostą. Tačiau ši nuostata galima tik su aiškia išlyga, kad būtų įgyvendintos likusiosios Regionų komiteto rekomendacijos. Taikymo erdvės išplėtimas, neatsižvelgus į kitas likusias rekomendacijas, nurodytas problemas tik suintensyvintų. |
| --- | --- |

2.9

mano, kad Direktyva turėtų apimti taip pat ir vidaus vandens kelius į uostus. Į Direktyvą reikėtų įtraukti ir upes bei kanalus, vedančius į jūrų laivybos sritį, net jeigu ir nėra jokios išskirtinės įplaukos į uostą. Tačiau ši nuostata galima tik su aiškia išlyga, kad būtų įgyvendintos likusiosios Regionų komiteto rekomendacijos. Taikymo erdvės išplėtimas, neatsižvelgus į kitas likusias rekomendacijas, nurodytas problemas tik suintensyvintų.

| 2.10 | vienareikšmiškai remia Komisijos ketinimą uostams išleisti skaidrias pagalbines gaires. |
| --- | --- |

2.10

vienareikšmiškai remia Komisijos ketinimą uostams išleisti skaidrias pagalbines gaires.

| 2.11 | mano, kad ES uostų pajėgumo didėjimo ir konkurencijos intensyvinimo galima tikėtis tik tada, kai bus atsižvelgta į Komiteto rekomendacijas. |
| --- | --- |

2.11

mano, kad ES uostų pajėgumo didėjimo ir konkurencijos intensyvinimo galima tikėtis tik tada, kai bus atsižvelgta į Komiteto rekomendacijas.

II.   Baltoji knyga dėl Reglamento (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui patikrinimo

3.   Bendrosios Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | pritaria Komisijos pastangoms patikrinti Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui ir dėl siekio įtraukti į šį darbą jūrų laivybos įmones ir jų susivienijimus („konferencijas“) ir intensyviai panaudoti jų kompetenciją; |
| --- | --- |

3.1

pritaria Komisijos pastangoms patikrinti Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86 dėl EB konkurencijos taisyklių taikymo jūrų transportui ir dėl siekio įtraukti į šį darbą jūrų laivybos įmones ir jų susivienijimus („konferencijas“) ir intensyviai panaudoti jų kompetenciją;

| 3.2 | sutinka su Komisija nuostata, kad bet kuri būsimoji taisyklė, praėjus pereinamajam periodui, turi visiškai ir be išimčių atitikti EB sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

3.2

sutinka su Komisija nuostata, kad bet kuri būsimoji taisyklė, praėjus pereinamajam periodui, turi visiškai ir be išimčių atitikti EB sutarties 81 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas;

| 3.3 | visiškai pritaria Komisijai, kuri visiškai nori atsisakyti susitartų kainų ir kiekių išimčių ir visų kitų susitarimų, kurie ribotų konkurenciją; |
| --- | --- |

3.3

visiškai pritaria Komisijai, kuri visiškai nori atsisakyti susitartų kainų ir kiekių išimčių ir visų kitų susitarimų, kurie ribotų konkurenciją;

| 3.4 | sutinka su Komisija, kad būtų galima panaikinti Reglamente Nr. 1/2003 nustatytas konkurencijos išimtis kabotažui ir trampinių laivų paslaugoms, nes iš tikrųjų nėra jokio svarbaus pagrindo išlaikyti tas išimtis. Išimtis panaikinti būtina dar ir dėl to, kad tokiu būdu nuo pat pradžių būtų sutrukdyta Europos vežėjų nelygybei konkurencijos sąlygų atžvilgiu, net jeigu ta nelygybė atrodytų ir neįtikinamai; |
| --- | --- |

3.4

sutinka su Komisija, kad būtų galima panaikinti Reglamente Nr. 1/2003 nustatytas konkurencijos išimtis kabotažui ir trampinių laivų paslaugoms, nes iš tikrųjų nėra jokio svarbaus pagrindo išlaikyti tas išimtis. Išimtis panaikinti būtina dar ir dėl to, kad tokiu būdu nuo pat pradžių būtų sutrukdyta Europos vežėjų nelygybei konkurencijos sąlygų atžvilgiu, net jeigu ta nelygybė atrodytų ir neįtikinamai;

| 3.5 | pritaria, kad Komisijos pateikta Baltoji knyga intensyviai svarsto egzistuojančių taisyklių suderinamumą su Europos konkurencijos teise; tačiau vis dėlto Komitetas mano, kad yra rimtų požymių, jog dabartinės taisyklės nesiderina su EB sutarties 81 straipsnio 3 dalimi; vis dėlto būtų svarbu su tuo susijusias Komisijos išvadas pagrįsti duomenimis. Šitaip Komisija ne tik išsklaidytų pareikštas laivybos įmonių abejones, bet ir patenkintų reikalavimą, nurodytą EB sutarties 253 straipsnyje; |
| --- | --- |

3.5

pritaria, kad Komisijos pateikta Baltoji knyga intensyviai svarsto egzistuojančių taisyklių suderinamumą su Europos konkurencijos teise; tačiau vis dėlto Komitetas mano, kad yra rimtų požymių, jog dabartinės taisyklės nesiderina su EB sutarties 81 straipsnio 3 dalimi; vis dėlto būtų svarbu su tuo susijusias Komisijos išvadas pagrįsti duomenimis. Šitaip Komisija ne tik išsklaidytų pareikštas laivybos įmonių abejones, bet ir patenkintų reikalavimą, nurodytą EB sutarties 253 straipsnyje;

| 3.6 | mano, kad dar trūksta plačios pasekmių analizės, tačiau Komiteto įsitikinimu, tokie apmąstymai suvaidins svarbų vaidmenį vėliausiai tada, kai reikės formuluoti konkrečiai siūlomas taisykles; šiuo atveju daugiau dėmesio reikėtų skirti daromai įtakai prekybos srautams, investicijoms, užimamai daliai rinkoje ir vartotojų kainoms. Paprieštaravimą, esą analizę apsunkina tai, kad dėl ilgamečio lainerių konferencijų egzistavimo trūksta duomenų apie rinką, kurioje būtų įprastos konkurencijos sąlygos, galima pateisinti tik iš dalies. Būtent taip ir iškyla iki šiol intensyviai reguliuoto sektoriaus liberalizavimo problema, kurią reikia išnagrinėti kritiškai; |
| --- | --- |

3.6

mano, kad dar trūksta plačios pasekmių analizės, tačiau Komiteto įsitikinimu, tokie apmąstymai suvaidins svarbų vaidmenį vėliausiai tada, kai reikės formuluoti konkrečiai siūlomas taisykles; šiuo atveju daugiau dėmesio reikėtų skirti daromai įtakai prekybos srautams, investicijoms, užimamai daliai rinkoje ir vartotojų kainoms. Paprieštaravimą, esą analizę apsunkina tai, kad dėl ilgamečio lainerių konferencijų egzistavimo trūksta duomenų apie rinką, kurioje būtų įprastos konkurencijos sąlygos, galima pateisinti tik iš dalies. Būtent taip ir iškyla iki šiol intensyviai reguliuoto sektoriaus liberalizavimo problema, kurią reikia išnagrinėti kritiškai;

| 3.7 | svarsto, ar darant įvairius pakeitimus, nereikėtų labiau atsižvelgti į užimtumo politikos aspektus, pagaliau, Komisijos teigimu, reiktų tikėtis didesnės koncentracijos rinkoje, o dėl to — ir inovacijų gausos. Tokia plėtra tyrinėjimų ir pramonės požiūriu būtų sveikintina, tačiau gali neigiamai atsiliepti užimtumui įmonėse; |
| --- | --- |

3.7

svarsto, ar darant įvairius pakeitimus, nereikėtų labiau atsižvelgti į užimtumo politikos aspektus, pagaliau, Komisijos teigimu, reiktų tikėtis didesnės koncentracijos rinkoje, o dėl to — ir inovacijų gausos. Tokia plėtra tyrinėjimų ir pramonės požiūriu būtų sveikintina, tačiau gali neigiamai atsiliepti užimtumui įmonėse;

| 3.8 | mano, kad asociacijos „European Liner Affairs Association (ELAA)“ pasiūlymas sudaryti sąlygas ilgalaikiam ir nediskriminaciniam keitimuisi tam tikra anonimine informacija vertas palankaus ištyrimo. Pagaliau laisvai disponuojama informacija apie rinką suteikia daugiau skaidrumo ir yra naudinga konkurencijai. Visiems rinkos dalyviams prieinamas kainų sąrašas būtų svarbi sistemos sudėtinė dalis, norint pasinaudoti esamais konferencijų tarifais kaip orientyrais. Tačiau šiuo atveju vis tik būtina užtikrinti efektyvią kontrolę ir apsiriboti tik informacijos pasikeitimu. |
| --- | --- |

3.8

mano, kad asociacijos „European Liner Affairs Association (ELAA)“ pasiūlymas sudaryti sąlygas ilgalaikiam ir nediskriminaciniam keitimuisi tam tikra anonimine informacija vertas palankaus ištyrimo. Pagaliau laisvai disponuojama informacija apie rinką suteikia daugiau skaidrumo ir yra naudinga konkurencijai. Visiems rinkos dalyviams prieinamas kainų sąrašas būtų svarbi sistemos sudėtinė dalis, norint pasinaudoti esamais konferencijų tarifais kaip orientyrais. Tačiau šiuo atveju vis tik būtina užtikrinti efektyvią kontrolę ir apsiriboti tik informacijos pasikeitimu.

| 3.9 | norėtų pabrėžti, kad — šalia tam tikrų taisyklių modifikacijų tolesnio egzistavimo klausimo — visų pirma yra svarbiausia patenkinti Europos rinkoje įsikūrusių ir intensyviai dirbančių įmonių poreikius, taikant tinkamas ir diferencijuotas pereinamojo laikotarpio taisykles. Pastarosios turėtų orientuotis į išsamios pasekmių analizės rezultatus. Todėl Komitetas dar norėtų pabrėžti, kad Reglamentas Nr. 4056/86 nuo pat pradžios buvo tik jūrų laivybai taikoma absoliuti ES konkurencijos režimo išimtis; todėl sektorius visada turėjo tikėtis, kad ši taisyklė vėliau turės būti patikrinta. Reikalavimo, kad esamos taisyklės galiotų ir toliau arba būtų įvestos pereinamojo laikotarpio taisyklės, negalima pagrįsti vien tik teisinio saugumo ir pasitikėjimo apsaugos motyvais. Todėl norminių aktų leidėjas turėtų atsižvelgti į tai, kad konferencijos egzistuoja jau daugelį dešimtmečių, praktikoje jos yra giliai įsišakniję, o apie pačias konferencijas yra susidaręs visas verslo santykių tinklas. |
| --- | --- |

3.9

norėtų pabrėžti, kad — šalia tam tikrų taisyklių modifikacijų tolesnio egzistavimo klausimo — visų pirma yra svarbiausia patenkinti Europos rinkoje įsikūrusių ir intensyviai dirbančių įmonių poreikius, taikant tinkamas ir diferencijuotas pereinamojo laikotarpio taisykles. Pastarosios turėtų orientuotis į išsamios pasekmių analizės rezultatus. Todėl Komitetas dar norėtų pabrėžti, kad Reglamentas Nr. 4056/86 nuo pat pradžios buvo tik jūrų laivybai taikoma absoliuti ES konkurencijos režimo išimtis; todėl sektorius visada turėjo tikėtis, kad ši taisyklė vėliau turės būti patikrinta. Reikalavimo, kad esamos taisyklės galiotų ir toliau arba būtų įvestos pereinamojo laikotarpio taisyklės, negalima pagrįsti vien tik teisinio saugumo ir pasitikėjimo apsaugos motyvais. Todėl norminių aktų leidėjas turėtų atsižvelgti į tai, kad konferencijos egzistuoja jau daugelį dešimtmečių, praktikoje jos yra giliai įsišakniję, o apie pačias konferencijas yra susidaręs visas verslo santykių tinklas.

| 3.10 | nesutinka su nuomone, kad Reglamento Nr. 4056/86 2 straipsnyje nurodytas techninių susitarimų leistinumo reguliavimas, turėtų būti panaikintas. Priekaištų Komisijai, kad taisyklė esanti tik deklaracinio pobūdžio, sukelianti painiavą, ir laivų savininkai „per plačiai“ ja naudojasi, nepavyktų išvengti net ją panaikinus, veikiau tie priekaištai dar labiau sustiprėtų, kadangi techniniai susitarimai būtų leidžiami ir be teisėtų taisyklių. Nenustačius aiškių taisyklių, atsirastų dar daugiau neaiškumų. Todėl, Komiteto nuomone, taisyklė, kuri apibrėžia leistinus susitarimus expressis verbis, teisiškai yra saugi ir padeda orientuotis. Tai taip pat priklauso nuo to, ar 2 str. arba atitinkama būsima taisyklė bus suderinta taip, kad dėl būsimo konkurencijos režimo nustatymo iki šiol esamas reglamentavimas neteks prasmės. Būsimą taisyklę būtų galima įtraukti į konsorciumams taikomas bendrąsias išimtis (Reglamentas 832/2000). |
| --- | --- |

3.10

nesutinka su nuomone, kad Reglamento Nr. 4056/86 2 straipsnyje nurodytas techninių susitarimų leistinumo reguliavimas, turėtų būti panaikintas. Priekaištų Komisijai, kad taisyklė esanti tik deklaracinio pobūdžio, sukelianti painiavą, ir laivų savininkai „per plačiai“ ja naudojasi, nepavyktų išvengti net ją panaikinus, veikiau tie priekaištai dar labiau sustiprėtų, kadangi techniniai susitarimai būtų leidžiami ir be teisėtų taisyklių. Nenustačius aiškių taisyklių, atsirastų dar daugiau neaiškumų. Todėl, Komiteto nuomone, taisyklė, kuri apibrėžia leistinus susitarimus expressis verbis, teisiškai yra saugi ir padeda orientuotis. Tai taip pat priklauso nuo to, ar 2 str. arba atitinkama būsima taisyklė bus suderinta taip, kad dėl būsimo konkurencijos režimo nustatymo iki šiol esamas reglamentavimas neteks prasmės. Būsimą taisyklę būtų galima įtraukti į konsorciumams taikomas bendrąsias išimtis (Reglamentas 832/2000).

| 3.11 | mano, kad reikia siekti bendrųjų teisinių sąlygų suvienodinimo dėl konkurencijos ir pramonės politikos priežasčių. Tuo labiau tai būtina, kai reikia liberalizuoti Europos rinką, o kitos jūrinės šalys konkureciją savo rinkose šiuo metu iš dalies reglamentuoja dar labiau, nei šiuo metu galiojanti Bendrijos teisė, skirta Europos rinkai. |
| --- | --- |

3.11

mano, kad reikia siekti bendrųjų teisinių sąlygų suvienodinimo dėl konkurencijos ir pramonės politikos priežasčių. Tuo labiau tai būtina, kai reikia liberalizuoti Europos rinką, o kitos jūrinės šalys konkureciją savo rinkose šiuo metu iš dalies reglamentuoja dar labiau, nei šiuo metu galiojanti Bendrijos teisė, skirta Europos rinkai.

| 3.12 | nurodo, kad Baltojoje knygoje iki šiol per mažai nagrinėjamos pasekmės, kurias Reglamento Nr. 4056/86 panaikinimas ar pakeitimas turėtų galiojančiai tarptautinei teisei ir kurios sukeltų galimas teisines kolizijas; |
| --- | --- |

3.12

nurodo, kad Baltojoje knygoje iki šiol per mažai nagrinėjamos pasekmės, kurias Reglamento Nr. 4056/86 panaikinimas ar pakeitimas turėtų galiojančiai tarptautinei teisei ir kurios sukeltų galimas teisines kolizijas;

| 3.13 | mano, kad reikia patikrinti planuojamą panaikinti Reglamento Nr. 4056/86 9 straipsnį, pagal kurį teisinės kolizijos atveju tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių yra galimos derybos. Šia taisykle iki šiol dar nebuvo pasinaudota, tačiau jos galėtų prireikti, jeigu šiuo metu tektų patikrinti — kaip iki šiol planuota — konkurencijos teisę, galiojančią jūrų laivybos sektoriuje. Be to, vesti derybas gali prireikti ne vien tik tada, kai vienas teisinis režimas to reikalauja, o kitas draudžia, bet net ir tuo atveju, kai vienas režimas tai leidžia, o kitas draudžia. |
| --- | --- |

3.13

mano, kad reikia patikrinti planuojamą panaikinti Reglamento Nr. 4056/86 9 straipsnį, pagal kurį teisinės kolizijos atveju tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių yra galimos derybos. Šia taisykle iki šiol dar nebuvo pasinaudota, tačiau jos galėtų prireikti, jeigu šiuo metu tektų patikrinti — kaip iki šiol planuota — konkurencijos teisę, galiojančią jūrų laivybos sektoriuje. Be to, vesti derybas gali prireikti ne vien tik tada, kai vienas teisinis režimas to reikalauja, o kitas draudžia, bet net ir tuo atveju, kai vienas režimas tai leidžia, o kitas draudžia.

4.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 4.1 | kreipiasi į jūrų laivybos įmones ir jų konferencijas ir ragina atsižvelgti į ekonominius privalumus, kurių galima pasiekti bendros gerovės labui, konkurencijos sąlygomis dirbant didesniam skaičiui dalyvių; |
| --- | --- |

4.1

kreipiasi į jūrų laivybos įmones ir jų konferencijas ir ragina atsižvelgti į ekonominius privalumus, kurių galima pasiekti bendros gerovės labui, konkurencijos sąlygomis dirbant didesniam skaičiui dalyvių;

| 4.2 | pritaria tam, jog tolesnė procedūra turinio ir laiko požiūriu būtų sutvarkyta taip, kad nuolat būtų galima patikrinti laivybos įmonių ir jų konferencijų abejones sukeliančius klausimus. Kiek būtų galima atsižvelgti į šiuos klausimus ar juos atmesti, reikėtų išdėstyti detaliau. Tik tokiu būdu galima sukurti tvarias, teisiškai saugias ir daugumai priimtinas konkurencijos sąlygas jūrų laivybos sektoriuje; |
| --- | --- |

4.2

pritaria tam, jog tolesnė procedūra turinio ir laiko požiūriu būtų sutvarkyta taip, kad nuolat būtų galima patikrinti laivybos įmonių ir jų konferencijų abejones sukeliančius klausimus. Kiek būtų galima atsižvelgti į šiuos klausimus ar juos atmesti, reikėtų išdėstyti detaliau. Tik tokiu būdu galima sukurti tvarias, teisiškai saugias ir daugumai priimtinas konkurencijos sąlygas jūrų laivybos sektoriuje;

| 4.3 | pasisako už tai, kad pagal galimybę būtų atlikta išsami pasekmių analizė, kurioje iš arčiau būtų nagrinėjamas poveikis prekybos srautams, investicijoms, turimoms dalims rinkoje ir vartotojų kainoms. Komitetas rekomenduoja, kad tikrinant liberalizavimo poveikį būtų labiau atsižvelgiama į užimtumo ir socialinės politikos aspektus; |
| --- | --- |

4.3

pasisako už tai, kad pagal galimybę būtų atlikta išsami pasekmių analizė, kurioje iš arčiau būtų nagrinėjamas poveikis prekybos srautams, investicijoms, turimoms dalims rinkoje ir vartotojų kainoms. Komitetas rekomenduoja, kad tikrinant liberalizavimo poveikį būtų labiau atsižvelgiama į užimtumo ir socialinės politikos aspektus;

| 4.4 | mano, kad asociacijos „European Liner Affairs Association (ELAA)“ pasiūlymas yra svarbi bazė būsimoms taisyklėms parengti; Komitetas mano, kad siekiant užtikrinti efektyvią kontrolę, Komisija asmeniškai ir organizaciniu aspektu turi dalyvauti ELAA asociacijos numatytame komitete informacijai rinkti, anonimiškai parengti ją ir perduoti. Be to, Komiteto požiūriu, reikėtų sugalvoti, kaip visus informacijos srautus valdyti per Komisiją ar jos paskirtą stebėtoją, ar net įsteigti komitetą prie Komisijos. Tai sudarytų Komisijai galimybę nuolat analizuoti keitimosi informacija poveikį rinkai ir joje esančią konkurenciją. Kadangi patikimų rezultatų tektų laukti ilgesnį laiką, būtų tikslinga priimti terminuotą bandomąją taisyklę su pasirinkimo galimybe pratęsti; |
| --- | --- |

4.4

mano, kad asociacijos „European Liner Affairs Association (ELAA)“ pasiūlymas yra svarbi bazė būsimoms taisyklėms parengti; Komitetas mano, kad siekiant užtikrinti efektyvią kontrolę, Komisija asmeniškai ir organizaciniu aspektu turi dalyvauti ELAA asociacijos numatytame komitete informacijai rinkti, anonimiškai parengti ją ir perduoti. Be to, Komiteto požiūriu, reikėtų sugalvoti, kaip visus informacijos srautus valdyti per Komisiją ar jos paskirtą stebėtoją, ar net įsteigti komitetą prie Komisijos. Tai sudarytų Komisijai galimybę nuolat analizuoti keitimosi informacija poveikį rinkai ir joje esančią konkurenciją. Kadangi patikimų rezultatų tektų laukti ilgesnį laiką, būtų tikslinga priimti terminuotą bandomąją taisyklę su pasirinkimo galimybe pratęsti;

| 4.5 | pasisako už tai, kad būtų tiriama, ar pereinamojo laikotarpio taisyklės galėtų orientuotis į amortizacijos laikotarpį, ar į tai, kiek laiko prireiktų suinteresuotiesiems laivų turėtojams, kad jie galėtų prisitaikyti prie naujų savo „portfelio“ sąlygų įgytuose arba trumpam ar ilgesniam laikui išsinuomojamuose laivuose; |
| --- | --- |

4.5

pasisako už tai, kad būtų tiriama, ar pereinamojo laikotarpio taisyklės galėtų orientuotis į amortizacijos laikotarpį, ar į tai, kiek laiko prireiktų suinteresuotiesiems laivų turėtojams, kad jie galėtų prisitaikyti prie naujų savo „portfelio“ sąlygų įgytuose arba trumpam ar ilgesniam laikui išsinuomojamuose laivuose;

| 4.6 | ragina patikrinti, ar pereinamojo laikotarpio terminai esant tam tikroms aplinkybėms galėtų būti reguliuojami ir geografiniu požiūriu, tai yra, ar būtų galima juos nustatyti pagal regiono rinkoje esančias sąlygas. Taip, pavyzdžiui, Baltijos jūros regionui pereinamasis laikotarpis galėtų būti nustatomas trumpesnis, nes jame yra vos keletas lainerių konferencijų,o tuo tarpu Atlanto ruožuose ilgesnis, kadangi ten dominuoja lainerių konferencijos; |
| --- | --- |

4.6

ragina patikrinti, ar pereinamojo laikotarpio terminai esant tam tikroms aplinkybėms galėtų būti reguliuojami ir geografiniu požiūriu, tai yra, ar būtų galima juos nustatyti pagal regiono rinkoje esančias sąlygas. Taip, pavyzdžiui, Baltijos jūros regionui pereinamasis laikotarpis galėtų būti nustatomas trumpesnis, nes jame yra vos keletas lainerių konferencijų,o tuo tarpu Atlanto ruožuose ilgesnis, kadangi ten dominuoja lainerių konferencijos;

| 4.7 | siektų nurodyti, kad pereinamojo laikotarpio terminų nustatymas ir trukmė galėtų orientuotis į užimamą dalį rinkoje („market share thresholds“); |
| --- | --- |

4.7

siektų nurodyti, kad pereinamojo laikotarpio terminų nustatymas ir trukmė galėtų orientuotis į užimamą dalį rinkoje („market share thresholds“);

| 4.8 | ragina nepasinaudoti esamu netikrumu dėl Reglamento Nr. 4056/86 2 straipsnio kaip pretekstu jame išdėstytoms taisyklėms panaikinti, bet pagal Reglamentus 4056/86 ir 823/2000 dar nuodugniau patikrinti jų turinį. Viena vertus, reikėtų tiksliai nustatyti suderinamumą su EB sutarties 80 straipsnio 3 dalimi ir suderinamumą su būsimu konkurencijos režimu, kita vertus, būtų prasminga sukonkretinti taisykles tose vietose, kuriose Komisija baiminasi arba jau nustatė, kad laivybos įmonės per daug „laisvai“ jas traktuoja. Minėtoms įmonėms būtų patartina pačioms pateikti pasiūlymus šiuo klausimu, jeigu jos siekia, kad liktų galioti 2 str. nuostatos. |
| --- | --- |

4.8

ragina nepasinaudoti esamu netikrumu dėl Reglamento Nr. 4056/86 2 straipsnio kaip pretekstu jame išdėstytoms taisyklėms panaikinti, bet pagal Reglamentus 4056/86 ir 823/2000 dar nuodugniau patikrinti jų turinį. Viena vertus, reikėtų tiksliai nustatyti suderinamumą su EB sutarties 80 straipsnio 3 dalimi ir suderinamumą su būsimu konkurencijos režimu, kita vertus, būtų prasminga sukonkretinti taisykles tose vietose, kuriose Komisija baiminasi arba jau nustatė, kad laivybos įmonės per daug „laisvai“ jas traktuoja. Minėtoms įmonėms būtų patartina pačioms pateikti pasiūlymus šiuo klausimu, jeigu jos siekia, kad liktų galioti 2 str. nuostatos.

| 4.9 | be to, mano, kad ne tik dvišaliame ar daugiašaliame lygmenyje, net ir bendradarbiaujant veikiančiose tarptautinėse organizacijose, reikėtų stengtis pasiekti visame pasaulyje vieningesnių ir teisingesnių konkurencijos sąlygų. Todėl reikėtų taip pat patikrinti, ar kitų valstybių taisyklės galėtų būti pavyzdžiu Europos Sąjungai ir kokiu mastu tos taisyklės galėtų juo būti. |
| --- | --- |

4.9

be to, mano, kad ne tik dvišaliame ar daugiašaliame lygmenyje, net ir bendradarbiaujant veikiančiose tarptautinėse organizacijose, reikėtų stengtis pasiekti visame pasaulyje vieningesnių ir teisingesnių konkurencijos sąlygų. Todėl reikėtų taip pat patikrinti, ar kitų valstybių taisyklės galėtų būti pavyzdžiu Europos Sąjungai ir kokiu mastu tos taisyklės galėtų juo būti.

| 4.10 | rekomenduoja išlaikyti Reglamento Nr. 4056/86 9 straipsnį, bent jau terminuotai keleriems metams nustatant taisyklę ir suteikiant galimybę ją pratęsti. |
| --- | --- |

4.10

rekomenduoja išlaikyti Reglamento Nr. 4056/86 9 straipsnį, bent jau terminuotai keleriems metams nustatant taisyklę ir suteikiant galimybę ją pratęsti.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 19 2002 1 22, p. 3.

1

(2)  OL C 43 2005 2 18, p. 26

2

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/46

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pirmojo metinio pranešimo dėl migracijos ir integracijos

(2005/C 231/05)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pirmojo metinio pranešimo dėl migracijos ir integracijos (KOM (2004) 508 galutinis;)

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, konsultuotis su Komitetu šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. lapkričio 3 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Išorės ryšių komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į „Politikų ir specialistų integracijos vadovą“, kurį 2004 m. lapkričio mėn. paskelbė Europos Komisija (Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinis direktoratas);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl imigracijos politikos (Komisijos komunikatas dėl bendros nelegalios imigracijos politikos (KOM(2001) 672 galutinis) ir prieglobsčio politikos (Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl būtiniausių trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės, tokių kaip pabėgėliai, ar asmenų, kuriems dėl kitų priežasčių reikalinga tarptautinė apsauga, kvalifikacijos ir statuso standartų (KOM(2001) 510 galutinis — 2001/0207(CNS), priimtas 2002 m. gegužės 16 d. (CdR 93/2002 fin) (1);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl Bendrijos grįžimo politikos, taikomos nelegaliems rezidentams, priimtą 2002 m. lapkričio 20 d. (CdR 242/2002 fin) (2);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl iš dalies pakeisto Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl teisės į šeimos susijungimą (KOM(2002) 225 galutinis — 1999/0258 CNS), priimtą 2002 m. lapkričio 20 d. (CdR 243/2002 fin) (3);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo studijų, profesinio mokymo ar savanoriškos tarnybos tikslais (KOM(2002) 548 galutinis — 2002/0242 CNS), priimtą 2003 m. balandžio 9 d. (CdR 2/2003 fin) (4);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (KOM(2003) 336 galutinis), priimtą 2004 m. vasario 12 d. (CdR 223/2004 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl pasiūlymo priimti direktyvą ir dviejų pasiūlymų dėl rekomendacijų, susijusių su leidimu trečiųjų šalių piliečiams Europos bendrijoje atlikti mokslinius tyrimus KOM(2004) 178 galutinis — 2004/0061 (CNS) — 2004/0062 (CNS) — 2004/0063 (CNS), patvirtintas 2004 m. lapkričio 17 d. (CdR 168/2004 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonės projektą (CdR 339/2004 rev. 1), kurį Išorės ryšių komisija priėmė 2004 m. gruodžio 3 d. (pranešėjas p. Iskra, Malmės miesto tarybos narys (SE, ELP);

KADANGI pirmajame metiniame pranešime yra apibūdintos Europoje pastebimos migracijos tendencijos, analizuojami imigracijos srityje įvykę pokyčiai ir aprašomi veiksmai, kurių nacionaliniu ir Europos lygiu buvo imtasi dėl priėmimo ir integracijos;

KADANGI jis numatys naują bendros imigracijos politikos kūrimo įvertinimo priemonę;

KADANGI visuomenei senstant ir mažėjant darbingo amžiaus žmonių tikriausiai padidės imigracijos srautai, kurių poreikis vis didės dėl didėjančių besiplečiančios Europos Sąjungos poreikių;

KADANGI Salonikų Europos Taryba pabrėžė būtinybę sukurti bendrą Europos nacionalinių politikos krypčių formavimo bazę ir numatė, kad, siekiant paskatinti šios bazės kūrimą, reikia apibrėžti bendrus pagrindinius principus;

savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 13 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | pritaria Komisijos pirmajam metiniam pranešimui dėl migracijos ir integracijos ir vertina jį reikšmingu išsamios imigrantų integracijos į naują, išsiplėtusią Europos Sąjungą strategijos kūrimo pamatu; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos pirmajam metiniam pranešimui dėl migracijos ir integracijos ir vertina jį reikšmingu išsamios imigrantų integracijos į naują, išsiplėtusią Europos Sąjungą strategijos kūrimo pamatu;

| 1.2 | pripažįsta visuotinės migracijos reikšmę ir apimtį, jos svarbą įvairinimo ir plėtros požiūriu, visų pirma vietos bendruomenėje. Komitetas visiškai pritaria tam, kad Europos Sąjungoje svarbu koordinuoti imigracijos, prieglobsčio ir integracijos politiką. Išsiplėtus Bendrijai šis klausimas tapo dar svarbesnis; |
| --- | --- |

1.2

pripažįsta visuotinės migracijos reikšmę ir apimtį, jos svarbą įvairinimo ir plėtros požiūriu, visų pirma vietos bendruomenėje. Komitetas visiškai pritaria tam, kad Europos Sąjungoje svarbu koordinuoti imigracijos, prieglobsčio ir integracijos politiką. Išsiplėtus Bendrijai šis klausimas tapo dar svarbesnis;

| 1.3 | pabrėžia, kad už teisės aktų įgyvendinimą atsako nacionalinis lygmuo, tuo tarpu imigrantų priėmimo, apgyvendinimo ir integravimo palengvinimo uždaviniai priskirtini regioniniam ir vietos lygmeniui. Todėl Regionų komitetas ypač pabrėžtų vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos atsako už planavimą, apgyvendinimą, švietimą ir darbo rinką, ir būtent nuo šių sričių tiesiogiai priklauso integracija, gali pagerėti socialinė sanglauda, socialinė integracija ir gali būti remiamos tvarios visuomenės; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia, kad už teisės aktų įgyvendinimą atsako nacionalinis lygmuo, tuo tarpu imigrantų priėmimo, apgyvendinimo ir integravimo palengvinimo uždaviniai priskirtini regioniniam ir vietos lygmeniui. Todėl Regionų komitetas ypač pabrėžtų vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos atsako už planavimą, apgyvendinimą, švietimą ir darbo rinką, ir būtent nuo šių sričių tiesiogiai priklauso integracija, gali pagerėti socialinė sanglauda, socialinė integracija ir gali būti remiamos tvarios visuomenės;

| 1.4 | pažymi, kad pranešime didžiausias dėmesys skiriamas imigracijos politikos kūrimui nacionaliniu ir ES lygiu. ES nesugebėjimas spręsti integracijos problemų galėtų būti iš dalies aiškinamas tuo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos buvo nepakankamai įtrauktos į politikos formavimo procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esanti valdžia, tačiau į įgyvendinimo vietos lygiu pasekmes dažniausiai nebūna atsižvelgiama ir joms ne visada skiriama dėmesio; |
| --- | --- |

1.4

pažymi, kad pranešime didžiausias dėmesys skiriamas imigracijos politikos kūrimui nacionaliniu ir ES lygiu. ES nesugebėjimas spręsti integracijos problemų galėtų būti iš dalies aiškinamas tuo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos buvo nepakankamai įtrauktos į politikos formavimo procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių esanti valdžia, tačiau į įgyvendinimo vietos lygiu pasekmes dažniausiai nebūna atsižvelgiama ir joms ne visada skiriama dėmesio;

| 1.5 | apgailestauja, kad, prieš rengiant šią ataskaitą, dėl statistinių duomenų rinkimo ir analizės nebuvo tariamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Valstybės narės yra priėmusios įvairių priemonių problemoms, susijusioms su vis didėjančia šiandienos visuomenės įvairove, spręsti. Ši patirtis — tiek teigiama, tiek neigiama — yra ypač svarbi dabar, kai migracijos srautai vis įvairėja ir pasklinda po visą pasaulį, valstybėms narėms tenka priimti imigrantus ir pabėgėlius iš vis didėjančio šalių skaičiaus, o ne vien iš tų šalių, su kuriomis jos turėjo komercinių ar istorinių (kultūrinių) ryšių; |
| --- | --- |

1.5

apgailestauja, kad, prieš rengiant šią ataskaitą, dėl statistinių duomenų rinkimo ir analizės nebuvo tariamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Valstybės narės yra priėmusios įvairių priemonių problemoms, susijusioms su vis didėjančia šiandienos visuomenės įvairove, spręsti. Ši patirtis — tiek teigiama, tiek neigiama — yra ypač svarbi dabar, kai migracijos srautai vis įvairėja ir pasklinda po visą pasaulį, valstybėms narėms tenka priimti imigrantus ir pabėgėlius iš vis didėjančio šalių skaičiaus, o ne vien iš tų šalių, su kuriomis jos turėjo komercinių ar istorinių (kultūrinių) ryšių;

| 1.6 | primena, kad, siekiant socialinės sanglaudos, integracijos klausimai turi būti įtraukti į visas politikos sritis. Bendrijos imigracijos ir integracijos politika turi būti suderinta su didesniais Europos Sąjungos socialinės politikos, ekonominės politikos ir užsienio ir plėtros politikos tikslais, ir atitikti tokias pagrindines Europos vertybes kaip lygios galimybės, žmogaus teisės, žmogaus orumas, tolerancija, pagarba įvairovei, priemonės, skirtos kovai su diskriminacija, ir didesnio dalyvavimo bendrijoje skatinimas; |
| --- | --- |

1.6

primena, kad, siekiant socialinės sanglaudos, integracijos klausimai turi būti įtraukti į visas politikos sritis. Bendrijos imigracijos ir integracijos politika turi būti suderinta su didesniais Europos Sąjungos socialinės politikos, ekonominės politikos ir užsienio ir plėtros politikos tikslais, ir atitikti tokias pagrindines Europos vertybes kaip lygios galimybės, žmogaus teisės, žmogaus orumas, tolerancija, pagarba įvairovei, priemonės, skirtos kovai su diskriminacija, ir didesnio dalyvavimo bendrijoje skatinimas;

| 1.7 | pabrėžtų tai, kad integracija yra visos visuomenės pareiga, reikalaujanti tiek imigrantų, tiek vietos gyventojų pastangų tvariai socialinei sanglaudai ir augimui pasiekti; |
| --- | --- |

1.7

pabrėžtų tai, kad integracija yra visos visuomenės pareiga, reikalaujanti tiek imigrantų, tiek vietos gyventojų pastangų tvariai socialinei sanglaudai ir augimui pasiekti;

| 1.8 | apgailestauja, kad šioje ataskaitoje integracija ir imigracijos politikos įgyvendinimas nėra išsamiai išdėstyti, ir pabrėžia, kad Komisija ir toliau turėtų skatinti informacijos ir patirties keitimąsi. „Politikų ir specialistų integracijos vadovas“, kurį 2004 m. lapkričio mėn. paskelbė Europos Komisija (Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinis direktoratas ) — tai pirmoji skatinanti priemonė, skirta šiam tikslui, pateikiant konkrečią informaciją apie geriausią integracijos praktiką ir rezultatus. |
| --- | --- |

1.8

apgailestauja, kad šioje ataskaitoje integracija ir imigracijos politikos įgyvendinimas nėra išsamiai išdėstyti, ir pabrėžia, kad Komisija ir toliau turėtų skatinti informacijos ir patirties keitimąsi. „Politikų ir specialistų integracijos vadovas“, kurį 2004 m. lapkričio mėn. paskelbė Europos Komisija (Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinis direktoratas ) — tai pirmoji skatinanti priemonė, skirta šiam tikslui, pateikiant konkrečią informaciją apie geriausią integracijos praktiką ir rezultatus.

Imigrantai ir darbo rinka

| 1.9 | pripažįsta, kad, nors klausimai, susiję su darbo rinka, yra labai svarbūs imigrantų integracijai, jų negalima ištraukti iš konteksto, kadangi integracijos laipsnis taip pat priklauso ir nuo kitų veiksnių, tokių kaip socialinė priklausomybė, išsilavinimas, kalbų mokėjimas ir dalyvavimas visuomeniniame gyvenime. Sėkminga imigrantų integracija yra žingsnis link visuomenės, kurioje kiekvienas turi savo vietą, tai reiškia, kad naudos gauna tiek asmuo, tiek vietos bendruomenė, tiek visuomenė plačiąja prasme; |
| --- | --- |

1.9

pripažįsta, kad, nors klausimai, susiję su darbo rinka, yra labai svarbūs imigrantų integracijai, jų negalima ištraukti iš konteksto, kadangi integracijos laipsnis taip pat priklauso ir nuo kitų veiksnių, tokių kaip socialinė priklausomybė, išsilavinimas, kalbų mokėjimas ir dalyvavimas visuomeniniame gyvenime. Sėkminga imigrantų integracija yra žingsnis link visuomenės, kurioje kiekvienas turi savo vietą, tai reiškia, kad naudos gauna tiek asmuo, tiek vietos bendruomenė, tiek visuomenė plačiąja prasme;

| 1.10 | džiaugiasi tuo, kad Europos Sąjungoje vis geriau suvokiama, kad imigrantai yra kūrybingi ir verslūs. Verslumo ir naujų įmonių skaičiaus augimas yra labai svarbūs, kad integracijos procesai vyktų sėkmingai, ir sudaro reikšmingą indėlį įgyvendinant Lisabonos strategiją; |
| --- | --- |

1.10

džiaugiasi tuo, kad Europos Sąjungoje vis geriau suvokiama, kad imigrantai yra kūrybingi ir verslūs. Verslumo ir naujų įmonių skaičiaus augimas yra labai svarbūs, kad integracijos procesai vyktų sėkmingai, ir sudaro reikšmingą indėlį įgyvendinant Lisabonos strategiją;

| 1.11 | pažymi, kad pranešime daugiausia dėmesio yra skiriama imigrantų darbui. Vis dėlto, jame nurodoma, kad dažniausios imigracijos priežastys yra šeimos susijungimas ar kita žmogaus apsaugos forma. Skubiai reikia priimti strategijas dėl didelės imigrantų grupės, kuri nepatenka į darbo rinkos sritį, o imigruoja dėl ekonominių, socialinių ir politinių priežasčių. Sėkmingos moterų integracijos reikšmės negalima nuvertinti, kadangi moterys dažnai turi tiesioginį ryšį su šeimos vaikais; |
| --- | --- |

1.11

pažymi, kad pranešime daugiausia dėmesio yra skiriama imigrantų darbui. Vis dėlto, jame nurodoma, kad dažniausios imigracijos priežastys yra šeimos susijungimas ar kita žmogaus apsaugos forma. Skubiai reikia priimti strategijas dėl didelės imigrantų grupės, kuri nepatenka į darbo rinkos sritį, o imigruoja dėl ekonominių, socialinių ir politinių priežasčių. Sėkmingos moterų integracijos reikšmės negalima nuvertinti, kadangi moterys dažnai turi tiesioginį ryšį su šeimos vaikais;

| 1.12 | apgailestauja, kad pranešime net nepaminėta, jog prieglobsčio Europos Sąjungoje siekia beveik 500 000 ieškančiųjų prieglobsčio, laukiančių sprendimo dėl rezidencijos ar panašių leidimų, ir didžioji jų dauguma nepriklauso kvalifikuotai darbo rinkai; |
| --- | --- |

1.12

apgailestauja, kad pranešime net nepaminėta, jog prieglobsčio Europos Sąjungoje siekia beveik 500 000 ieškančiųjų prieglobsčio, laukiančių sprendimo dėl rezidencijos ar panašių leidimų, ir didžioji jų dauguma nepriklauso kvalifikuotai darbo rinkai;

| 1.13 | pabrėžtų, kad tvirtinimas, jog pasiektas didelis ES piliečių užimtumas, turi būti paaiškintas, kadangi padėtis vietoje ir regionuose radikaliai skiriasi. Žinoma, teiginys, kad ES užimtumo rodikliai yra aukšti, — teisingas, tačiau reikėtų paminėti ir netolygų pasiskirstymą vietos lygiu ir regionuose; |
| --- | --- |

1.13

pabrėžtų, kad tvirtinimas, jog pasiektas didelis ES piliečių užimtumas, turi būti paaiškintas, kadangi padėtis vietoje ir regionuose radikaliai skiriasi. Žinoma, teiginys, kad ES užimtumo rodikliai yra aukšti, — teisingas, tačiau reikėtų paminėti ir netolygų pasiskirstymą vietos lygiu ir regionuose;

| 1.14 | pabrėžia, kad skirtingos nacionalinės pozicijos dėl imigrantų darbo reikalingumo ir skirtingos pastangos prieš atskirtį, marginalizaciją ir ksenofobiją vietos lygiu patvirtina, jog būtinas visų lygių dialogas ir bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

1.14

pabrėžia, kad skirtingos nacionalinės pozicijos dėl imigrantų darbo reikalingumo ir skirtingos pastangos prieš atskirtį, marginalizaciją ir ksenofobiją vietos lygiu patvirtina, jog būtinas visų lygių dialogas ir bendradarbiavimas;

Demokratiniai integracijos politikos aspektai

| 1.15 | pabrėžia, kad skirtingi visuomenės sluoksniai imigracijos ir integracijos politiką vertina iš esmės skirtingai. Dėl to atsiranda skirtingi požiūriai ir slopinamas bet kokių priemonių veiksmingumas. Tuo pat metu tokie samprotavimai visuomenėje pasėja nepasitikėjimą, iš kurio gimsta panieka politinei sistemai. Nepasitikėjimu ir panieka gali pasinaudoti radikalios politinės grupės; |
| --- | --- |

1.15

pabrėžia, kad skirtingi visuomenės sluoksniai imigracijos ir integracijos politiką vertina iš esmės skirtingai. Dėl to atsiranda skirtingi požiūriai ir slopinamas bet kokių priemonių veiksmingumas. Tuo pat metu tokie samprotavimai visuomenėje pasėja nepasitikėjimą, iš kurio gimsta panieka politinei sistemai. Nepasitikėjimu ir panieka gali pasinaudoti radikalios politinės grupės;

| 1.16 | pažymi, kad dėl atotrūkio ir dialogo stokos tarp politinių sluoksnių iš dalies atsiranda partijų, skleidžiančių izoliacijos ir ksenofobijos pažiūras. Susikūrusios vietos lygiu, jau išaugo keletas prieš Europos Sąjungą ir ksenofobiškai nusiteikusių partijų; |
| --- | --- |

1.16

pažymi, kad dėl atotrūkio ir dialogo stokos tarp politinių sluoksnių iš dalies atsiranda partijų, skleidžiančių izoliacijos ir ksenofobijos pažiūras. Susikūrusios vietos lygiu, jau išaugo keletas prieš Europos Sąjungą ir ksenofobiškai nusiteikusių partijų;

| 1.17 | pritaria tam, kad į pranešimą yra įtrauktos lygiateisiškumo perspektyvos, nepaisant to, kad jame visiškai nebuvo pateiktas lygiateisiškumu pagrįstų integracijos priemonių aprašymas. Priemonės, galinčios leisti imigrantėms moterims atskleisti savo įgūdžius, turi vertingą socialinį, ekonominį ir demokratinį poveikį; |
| --- | --- |

1.17

pritaria tam, kad į pranešimą yra įtrauktos lygiateisiškumo perspektyvos, nepaisant to, kad jame visiškai nebuvo pateiktas lygiateisiškumu pagrįstų integracijos priemonių aprašymas. Priemonės, galinčios leisti imigrantėms moterims atskleisti savo įgūdžius, turi vertingą socialinį, ekonominį ir demokratinį poveikį;

| 1.18 | mano, kad oficialiai suteikta balsavimo teisė, suteiksianti imigrantams galimybę aktyviau dalyvauti demokratiniame gyvenime rodo, jog būtini minimalūs reikalavimai, kuriuos atitinka dar ne visos valstybės narės. Dar turi būti daug nuveikta, jei norima, kad nauji piliečiai sėkmingai integruotųsi. Balsavimo teises linkstama ignoruoti ten, kur gajus stiprus atskirties jausmas. Ši teisė ir galimybė įtakoti visuomenės pokyčius nieko nereiškia tam, kas neturi darbo, ar kurio socialinė padėtis yra labai žema; |
| --- | --- |

1.18

mano, kad oficialiai suteikta balsavimo teisė, suteiksianti imigrantams galimybę aktyviau dalyvauti demokratiniame gyvenime rodo, jog būtini minimalūs reikalavimai, kuriuos atitinka dar ne visos valstybės narės. Dar turi būti daug nuveikta, jei norima, kad nauji piliečiai sėkmingai integruotųsi. Balsavimo teises linkstama ignoruoti ten, kur gajus stiprus atskirties jausmas. Ši teisė ir galimybė įtakoti visuomenės pokyčius nieko nereiškia tam, kas neturi darbo, ar kurio socialinė padėtis yra labai žema;

| 1.19 | pažymi, kad užimtumo strategija ir socialinės integracijos strategija pateikia tik gaires, kaip patenkinti darbo poreikius. Tačiau visiškai neminima tai, jog dauguma į Europos Sąjungą atvykstančių imigrantų atvyksta čia norėdami sujungti savo šeimą arba ieškodami žmogaus apsaugos. Socialinės integracijos strategija yra nebaigta, jei joje nėra šiai didelei grupei skirtų rekomendacijų; |
| --- | --- |

1.19

pažymi, kad užimtumo strategija ir socialinės integracijos strategija pateikia tik gaires, kaip patenkinti darbo poreikius. Tačiau visiškai neminima tai, jog dauguma į Europos Sąjungą atvykstančių imigrantų atvyksta čia norėdami sujungti savo šeimą arba ieškodami žmogaus apsaugos. Socialinės integracijos strategija yra nebaigta, jei joje nėra šiai didelei grupei skirtų rekomendacijų;

| 1.20 | pabrėžia, kad pranešime apibūdinama vietos lygiu vykdoma veikla. Tačiau informacija neatitinka tikrovės, be to, nepateikiama informacijos apie įgyvendinimo praktiką ir rezultatus. Sunku pasakyti, kaip integracijos pastangoms yra naudojami ekonominiai ištekliai, kadangi pranešime nenurodomas vietos ir regionų lygmuo; |
| --- | --- |

1.20

pabrėžia, kad pranešime apibūdinama vietos lygiu vykdoma veikla. Tačiau informacija neatitinka tikrovės, be to, nepateikiama informacijos apie įgyvendinimo praktiką ir rezultatus. Sunku pasakyti, kaip integracijos pastangoms yra naudojami ekonominiai ištekliai, kadangi pranešime nenurodomas vietos ir regionų lygmuo;

| 1.21 | pabrėžia, kad dagelyje Europos Sąjungos vietų mokestinės pajamos renkamos nacionaliniu lygiu, o tuo tarpu ekonominę naštą, atsiradusią dėl su imigracija susijusios atskirties, turi pakelti vietos lygis. Dėl to, kad skirtingi lygiai tarpusavyje nesitaria, atsiranda kliūčių racionaliam ekonominių išteklių panaudojimui; |
| --- | --- |

1.21

pabrėžia, kad dagelyje Europos Sąjungos vietų mokestinės pajamos renkamos nacionaliniu lygiu, o tuo tarpu ekonominę naštą, atsiradusią dėl su imigracija susijusios atskirties, turi pakelti vietos lygis. Dėl to, kad skirtingi lygiai tarpusavyje nesitaria, atsiranda kliūčių racionaliam ekonominių išteklių panaudojimui;

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 2.1 | kviečia Komisiją pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų patirtimi, kurią šios įgijo dešimtmečius savarankiškai spręsdamos integracijos klausimus ir įgyvendindamos imigracijos politiką. Siekiant supaprastinti ir patobulinti su integracija susijusius informacijos, idėjų ir patirties mainus, nacionaliniai punktai ryšiams palaikyti turėtų būti skatinami konsultuotis su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir didmiesčiais ir miestais, kad pasisemtų iš jų patirties; |
| --- | --- |

2.1

kviečia Komisiją pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų patirtimi, kurią šios įgijo dešimtmečius savarankiškai spręsdamos integracijos klausimus ir įgyvendindamos imigracijos politiką. Siekiant supaprastinti ir patobulinti su integracija susijusius informacijos, idėjų ir patirties mainus, nacionaliniai punktai ryšiams palaikyti turėtų būti skatinami konsultuotis su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir didmiesčiais ir miestais, kad pasisemtų iš jų patirties;

| 2.2 | taip pat prašo Komisijos palaikyti nuolatinius ryšius su Regionų komitetu dėl metinių pranešimų priėmimo, siekiant aptarti, kaip vietos ir regionų integracijos patirtis gali būti geriausiai panaudota; |
| --- | --- |

2.2

taip pat prašo Komisijos palaikyti nuolatinius ryšius su Regionų komitetu dėl metinių pranešimų priėmimo, siekiant aptarti, kaip vietos ir regionų integracijos patirtis gali būti geriausiai panaudota;

| 2.3 | pabrėžia, kad vietos institucijos nustato aiškius ir realistiškus integracijos priemonių išplėtimo tikslus ir vertina jų vykdymą. Taip pat nacionalinės ir regionų institucijos turėtų vertinti savo priemonių vykdymą; ir norėtų priminti Komisijai apie būtinybę įvertinti šiuo metu taikomas įvairias integracijos strategijas. |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia, kad vietos institucijos nustato aiškius ir realistiškus integracijos priemonių išplėtimo tikslus ir vertina jų vykdymą. Taip pat nacionalinės ir regionų institucijos turėtų vertinti savo priemonių vykdymą; ir norėtų priminti Komisijai apie būtinybę įvertinti šiuo metu taikomas įvairias integracijos strategijas.

| 2.4 | pabrėžia, kad rengiant iniciatyvas, skirtas užtikrinti, kad bendrai imigracijos politikai skiriama ekonominė parama būtų veiksminga, būtina atsižvelgti į regioninius skirtumus. Parama turėtų užtikrinti lanksčius sprendimus, o vietos ir regionų lygiui turi būti suteikta laisvė pasirinkti savo kelią; |
| --- | --- |

2.4

pabrėžia, kad rengiant iniciatyvas, skirtas užtikrinti, kad bendrai imigracijos politikai skiriama ekonominė parama būtų veiksminga, būtina atsižvelgti į regioninius skirtumus. Parama turėtų užtikrinti lanksčius sprendimus, o vietos ir regionų lygiui turi būti suteikta laisvė pasirinkti savo kelią;

| 2.5 | ragina Komisiją debatų dėl būsimos Europos sanglaudos politikos metu apsvarstyti iniciatyvas, įgyvendinamas tam tikruose regionuose, kuriuose struktūrinio fondo parama galėtų būti sumažinta ir kuriuose imigrantų skaičius per pastaruosius metus smarkiai išaugo. Tai ypač taikytina didmiesčiams ir miestams; |
| --- | --- |

2.5

ragina Komisiją debatų dėl būsimos Europos sanglaudos politikos metu apsvarstyti iniciatyvas, įgyvendinamas tam tikruose regionuose, kuriuose struktūrinio fondo parama galėtų būti sumažinta ir kuriuose imigrantų skaičius per pastaruosius metus smarkiai išaugo. Tai ypač taikytina didmiesčiams ir miestams;

| 2.6 | pabrėžia, kad dialogas su imigrantų organizacijomis bus nepilnavertis, jei jis vyks tik nacionaliniu ir ES lygiu. Integracijos politika ir kultūriniai klausimai — tai problemos, su kuriomis paprastai žmonės susiduria kasdieniame gyvenime vietos lygiu. Vietos lygiu vykstančio kultūrų dialogo reikšmės negalima pervertinti, skatinant skirtingų etninių, religinių ir kultūrinių tradicijų vienybę; |
| --- | --- |

2.6

pabrėžia, kad dialogas su imigrantų organizacijomis bus nepilnavertis, jei jis vyks tik nacionaliniu ir ES lygiu. Integracijos politika ir kultūriniai klausimai — tai problemos, su kuriomis paprastai žmonės susiduria kasdieniame gyvenime vietos lygiu. Vietos lygiu vykstančio kultūrų dialogo reikšmės negalima pervertinti, skatinant skirtingų etninių, religinių ir kultūrinių tradicijų vienybę;

| 2.7 | reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti rengiant nacionalinius integracijos ir užimtumo veiksmų planus. Taip būtų lengviau palyginti skirtingus metodus ir sukurti gerą praktiką, taip pat išanalizuoti faktinį valstybių narių strategijų poveikį ir rezultatus; |
| --- | --- |

2.7

reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti rengiant nacionalinius integracijos ir užimtumo veiksmų planus. Taip būtų lengviau palyginti skirtingus metodus ir sukurti gerą praktiką, taip pat išanalizuoti faktinį valstybių narių strategijų poveikį ir rezultatus;

| 2.8 | pabrėžia, kad pranešimas yra pagrįstas horizontaliu ir nacionaliniu lygiu, tačiau jame aptariamos priemonės įgyvendinamos vietos lygiu. Akivaizdu, kad reikalingas vertikalus požiūris. Siekiant tikslios, objektyvios analizės, turi būti atspindimos tendencijos visais lygiais, įskaitant tuos lygius, kuriuose politika yra įgyvendinama. Nacionaliniai integracijos punktai ryšiams palaikyti turi turėti savo atitikmenis vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

2.8

pabrėžia, kad pranešimas yra pagrįstas horizontaliu ir nacionaliniu lygiu, tačiau jame aptariamos priemonės įgyvendinamos vietos lygiu. Akivaizdu, kad reikalingas vertikalus požiūris. Siekiant tikslios, objektyvios analizės, turi būti atspindimos tendencijos visais lygiais, įskaitant tuos lygius, kuriuose politika yra įgyvendinama. Nacionaliniai integracijos punktai ryšiams palaikyti turi turėti savo atitikmenis vietos ir regionų lygiu;

| 2.9 | pabrėžia, kad ilgainiui imigracija neišspręs ES darbo jėgos trūkumo problemos, ir norėtų atkreipti dėmesį į savo nuomonę dėl vyresnių žmonių indėlio į darbo rinką; |
| --- | --- |

2.9

pabrėžia, kad ilgainiui imigracija neišspręs ES darbo jėgos trūkumo problemos, ir norėtų atkreipti dėmesį į savo nuomonę dėl vyresnių žmonių indėlio į darbo rinką;

| 2.10 | pabrėžia, kaip svarbu imigrantams ir visų pirma moterims, kad juos vertintų kaip darbo rinkos išteklių ir vertingą darbo rinkos priedą, ir kaip svarbu, kad darbo jėga būtų įvairi. Darbo vietoje turi būti taikomas vienodo požiūrio principas; |
| --- | --- |

2.10

pabrėžia, kaip svarbu imigrantams ir visų pirma moterims, kad juos vertintų kaip darbo rinkos išteklių ir vertingą darbo rinkos priedą, ir kaip svarbu, kad darbo jėga būtų įvairi. Darbo vietoje turi būti taikomas vienodo požiūrio principas;

| 2.11 | pabrėžia, kad vietos ir regioninių skirtumų visuma geriau atspindi užimtumo lygį nei nacionaliniai vidurkiai. Nacionaliniu vidurkiu pagrįstos analizės sudaro netikslų pagrindą regioninės įvairovės priemonėms priimti. Geros strategijos turi būti kuriamos iš apačios į viršų; |
| --- | --- |

2.11

pabrėžia, kad vietos ir regioninių skirtumų visuma geriau atspindi užimtumo lygį nei nacionaliniai vidurkiai. Nacionaliniu vidurkiu pagrįstos analizės sudaro netikslų pagrindą regioninės įvairovės priemonėms priimti. Geros strategijos turi būti kuriamos iš apačios į viršų;

| 2.12 | reikalauja, kad būtų priimtos priemonės, skirtos dideliam darbuotojų skaičiui, atvykusiam į ES nelegaliai. Turi būti sukurti mechanizmai, įgalinantys galiojančius imigraciją reglamentuojančius teisės aktus pažeidusius imigrantus tam tikrais atvejais nedelsiant įteisinti savo padėtį. Vis dėlto, vienas iš veiksnių turėtų būti galimybė numatyti tinkamus standartus; |
| --- | --- |

2.12

reikalauja, kad būtų priimtos priemonės, skirtos dideliam darbuotojų skaičiui, atvykusiam į ES nelegaliai. Turi būti sukurti mechanizmai, įgalinantys galiojančius imigraciją reglamentuojančius teisės aktus pažeidusius imigrantus tam tikrais atvejais nedelsiant įteisinti savo padėtį. Vis dėlto, vienas iš veiksnių turėtų būti galimybė numatyti tinkamus standartus;

| 2.13 | pritaria pranešime nurodytai nuomomeo, jog reikia imigracijos problemas pabrėžti visose politikos srityse ir sustiprinti bendradarbiavimą tarp nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės. Be vertikalaus dialogo, turi būti taip pat aptartas diskusijos dėl išteklių pasidalinimo klausimas; |
| --- | --- |

2.13

pritaria pranešime nurodytai nuomomeo, jog reikia imigracijos problemas pabrėžti visose politikos srityse ir sustiprinti bendradarbiavimą tarp nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės. Be vertikalaus dialogo, turi būti taip pat aptartas diskusijos dėl išteklių pasidalinimo klausimas;

| 2.14 | Regionų komitetas norėtų matyti nuorodas į imigrantų sveikatą ir pabrėžia vietos sveikatos priežiūros (pirminės priežiūros) ir kitų dalių bendradarbiavimo svarbą sėkmingai integracijai. |
| --- | --- |

2.14

Regionų komitetas norėtų matyti nuorodas į imigrantų sveikatą ir pabrėžia vietos sveikatos priežiūros (pirminės priežiūros) ir kitų dalių bendradarbiavimo svarbą sėkmingai integracijai.

| 2.15 | pabrėžia, kaip svarbu yra imigracijos srityje sukurti finansinius instrumentus, skirtus decentralizuotam bendradarbiavimui, bei nuolat iš ES struktūrinių fondų ir pagal iniciatyvas, tokias kaip „Lygybė ir miestai“, remti vietos ir regionų pastangas skatinti integraciją. Šia prasme ypatingą dėmesį reikėtų skirti pastangoms, dedamoms atsižvelgiant į naująjį INTI bandomąjį projektą, skirtą su integracija susijusiam dialogui, tinklams ir bendradarbiavimui ES lygiu remti; |
| --- | --- |

2.15

pabrėžia, kaip svarbu yra imigracijos srityje sukurti finansinius instrumentus, skirtus decentralizuotam bendradarbiavimui, bei nuolat iš ES struktūrinių fondų ir pagal iniciatyvas, tokias kaip „Lygybė ir miestai“, remti vietos ir regionų pastangas skatinti integraciją. Šia prasme ypatingą dėmesį reikėtų skirti pastangoms, dedamoms atsižvelgiant į naująjį INTI bandomąjį projektą, skirtą su integracija susijusiam dialogui, tinklams ir bendradarbiavimui ES lygiu remti;

| 2.16 | pabrėžia, kad imigranto poreikis dirbti, kad išlaikytų save, turi būti pripažįstamas ir skatinamas. Be ekonominių aspektų prie teigiamos socialinės plėtros prisideda ir verslumas bei mažos įmonės. Galimybė turėti savo bendrovę ir jai vadovauti padeda integruotis, todėl visuomenė šią galimybę turėtų labiau remti; |
| --- | --- |

2.16

pabrėžia, kad imigranto poreikis dirbti, kad išlaikytų save, turi būti pripažįstamas ir skatinamas. Be ekonominių aspektų prie teigiamos socialinės plėtros prisideda ir verslumas bei mažos įmonės. Galimybė turėti savo bendrovę ir jai vadovauti padeda integruotis, todėl visuomenė šią galimybę turėtų labiau remti;

| 2.17 | primena, kad moterys diskriminuojamos tiek lyties, tiek etninės kilmės požiūriu. Jei bus atsižvelgta į lyčių klausimus, pastangos, skirtos tam, kad imigrantai geriau integruotųsi, turės aiškesnį tikslą ir bus veiksmingesnės; |
| --- | --- |

2.17

primena, kad moterys diskriminuojamos tiek lyties, tiek etninės kilmės požiūriu. Jei bus atsižvelgta į lyčių klausimus, pastangos, skirtos tam, kad imigrantai geriau integruotųsi, turės aiškesnį tikslą ir bus veiksmingesnės;

| 2.18 | pabrėžia, kad norint sukurti sėkmingą integracijos politiką, reikia atsižvelgti ne vien tik į ekonomines, bet ir į kitas vertybes. Imigracija atveria perspektyvas, galinčias praturtinti atskirų piliečių gyvenimus, lygiai taip pat kaip ji gali suteikti Europos Sąjungai įgūdžių, kurie yra vertinami visame pasaulyje. |
| --- | --- |

2.18

pabrėžia, kad norint sukurti sėkmingą integracijos politiką, reikia atsižvelgti ne vien tik į ekonomines, bet ir į kitas vertybes. Imigracija atveria perspektyvas, galinčias praturtinti atskirų piliečių gyvenimus, lygiai taip pat kaip ji gali suteikti Europos Sąjungai įgūdžių, kurie yra vertinami visame pasaulyje.

| 2.19 | pabrėžia nevyriausybinių organizacijų veiklos svarbą glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir remia jų programas, skirtas paspartinti imigrantų integraciją į šalies politinį ir socialinį gyvenimą (kalbos mokymas, supažindinimas su šalies kultūra ir demokratijos principais, socialinis ir politinis mokymas, tautinės imigrantų identifikacijos išsaugojimas ir pan.). Nacionaliniu lygiu vykdoma veikla visada vien tik siekiama gerai integruotis į visuomenę glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir tęsiant dialogą su nevyriausybinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

2.19

pabrėžia nevyriausybinių organizacijų veiklos svarbą glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir remia jų programas, skirtas paspartinti imigrantų integraciją į šalies politinį ir socialinį gyvenimą (kalbos mokymas, supažindinimas su šalies kultūra ir demokratijos principais, socialinis ir politinis mokymas, tautinės imigrantų identifikacijos išsaugojimas ir pan.). Nacionaliniu lygiu vykdoma veikla visada vien tik siekiama gerai integruotis į visuomenę glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir tęsiant dialogą su nevyriausybinėmis organizacijomis.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 278, 2002 11 14, p. 44.

1

(2)  OL C 73, 2003 3 26, p. 13.

2

(3)  OL C 73, 2003 3 26, p. 16.

3

(4)  OL C 244, 2003 10 10, p. 5.

4

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/50

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Tyrimas dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos

(2005/C 231/06)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Tyrimas dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos (KOM (2004) 412 final);

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 4 d. Europos Komisijos sprendimą pasitarti su Komitetu šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 5 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Išorės santykių komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 2 dalies b punktą;

atsižvelgdamas į pirmininkavimo išvadas dėl Hagos programos: laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės Europos Sąjungoje, ypač į konkrečias nuostatas dėl prieglobsčio, migracijos ir pasienio politikos (p. 1.2) bei į prieglobsčio ir migracijos išorės dimensiją (p. 1.6);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos Komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (KOM(2003) 336 galutinis, CdR 223/2003 fin (1));

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl pasiūlymo dėl direktyvos ir dviejų pasiūlymų dėl rekomendacijų, susijusių su leidimu trečiųjų šalių piliečiams Europos bendrijoje atlikti mokslinius tyrimus KOM(2004) 178 galutinis (2004/0061 (CNS) — 2004/0062 (CNS) — 2004/0063 (CNS), priimtą 2004 m. lapkričio 17 d. (CdR 168/2004 fin);

atsižvelgdamas į kitas Regionų komiteto nuomones, konkrečiai skirtas pabėgėlių politikai (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5));

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 337/2004 rev 1) priimtą 2005 m. vasario 7 d. Išorės ryšių komisijos (pranešėjas patarėjas Keith Brown, Clackmannanshire grafystės tarybos narys (UK/TES-EA);

| 1) | kadangi tyrime prieinama išvados, kad „tarp legalios ir nelegalios migracijos yra ryšis, tačiau šis ryšis yra sudėtingas ir jokiu būdu ne tiesioginis“. |
| --- | --- |

1)

kadangi tyrime prieinama išvados, kad „tarp legalios ir nelegalios migracijos yra ryšis, tačiau šis ryšis yra sudėtingas ir jokiu būdu ne tiesioginis“.

| 2) | kadangi tyrimas apibūdina politikos iniciatyvas, kurios prisideda prie bendrosios migracijos politikos vystymo; |
| --- | --- |

2)

kadangi tyrimas apibūdina politikos iniciatyvas, kurios prisideda prie bendrosios migracijos politikos vystymo;

| 3) | kadangi tyrimas pabrėžia būtinybę vystyti patikimesnę ir palyginamą statistiką ES mastu; |
| --- | --- |

3)

kadangi tyrimas pabrėžia būtinybę vystyti patikimesnę ir palyginamą statistiką ES mastu;

| 4) | kadangi gyventojų senėjimas ir mažėjantis darbingo amžiaus gyventojų skaičius lems darbo jėgos stygių ES darbo rinkoje ir migracijos į ES būtinybę; |
| --- | --- |

4)

kadangi gyventojų senėjimas ir mažėjantis darbingo amžiaus gyventojų skaičius lems darbo jėgos stygių ES darbo rinkoje ir migracijos į ES būtinybę;

| 5) | kadangi Hagos programa, dėl kurios buvo sutarta Europos Vadovų Taryboje 2004 m. lapkritį, apibūdina bendrosios migracijos politikos vystymo darbo programą; |
| --- | --- |

5)

kadangi Hagos programa, dėl kurios buvo sutarta Europos Vadovų Taryboje 2004 m. lapkritį, apibūdina bendrosios migracijos politikos vystymo darbo programą;

2005 m. balandžio 13-14 d. įvykusioje savo plenarinėje sesijoje (balandžio 13 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | sveikina Europos Komisijos tyrimą dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos ir mano, kad jis įneša reikšmingą indėlį į ES imigracijos politikos vystymą, ypač tai pasakytina apie tyrime pateikiamą politikos iniciatyvų apibūdinimą; |
| --- | --- |

1.1

sveikina Europos Komisijos tyrimą dėl ryšių tarp legalios ir nelegalios migracijos ir mano, kad jis įneša reikšmingą indėlį į ES imigracijos politikos vystymą, ypač tai pasakytina apie tyrime pateikiamą politikos iniciatyvų apibūdinimą;

| 1.2 | ypatingai domisi tyrimu, kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį, priimant, apgyvendinant ir integruojant migrantus. Vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina svarbiausią vaidmenį, teikiant viešąsias paslaugas migrantams; į jas įeina paslaugos, susijusios su būstu, švietimu, sveikata ir užimtumu; |
| --- | --- |

1.2

ypatingai domisi tyrimu, kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį, priimant, apgyvendinant ir integruojant migrantus. Vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina svarbiausią vaidmenį, teikiant viešąsias paslaugas migrantams; į jas įeina paslaugos, susijusios su būstu, švietimu, sveikata ir užimtumu;

| 1.3 | nori, kad tyrimas būtų svarstomas ES migracijos ir prieglobsčio politikos kontekste, ypač atsižvelgiant į 1999 m. spalį Tampere Europos Vadovų Tarybos sprendimus ir 2004 m. lapkritį įvykusį Hagos programos priėmimą Europos Vadovų Taryboje, kas pabrėžia migracijos politikos svarbą; |
| --- | --- |

1.3

nori, kad tyrimas būtų svarstomas ES migracijos ir prieglobsčio politikos kontekste, ypač atsižvelgiant į 1999 m. spalį Tampere Europos Vadovų Tarybos sprendimus ir 2004 m. lapkritį įvykusį Hagos programos priėmimą Europos Vadovų Taryboje, kas pabrėžia migracijos politikos svarbą;

| 1.4 | yra susirūpinęs dėl Europos Vadovų Tarybos menkos pažangos, vystant ES migracijos politiką, besiremiančia Tampere Europos Vadovų Tarybos išvadomis; |
| --- | --- |

1.4

yra susirūpinęs dėl Europos Vadovų Tarybos menkos pažangos, vystant ES migracijos politiką, besiremiančia Tampere Europos Vadovų Tarybos išvadomis;

| 1.5 | pažymi, kad tyrime daroma išvadą, kad „tarp legalios ir nelegalios migracijos yra ryšys, tačiau šis ryšis yra sudėtingas ir jokiu būdu ne tiesioginis, nes turi būti atsižvelgiama į pačius įvairiausius veiksnius“. Tačiau Regionų komitetas norėtų pabrėžti, kad nelegali migracija yra vienas didžiausių ES rūpesčių, kadangi ji gali pakenkti teisėtos migracijos skatinimo politikai ir lemti priimančių bendruomenių priešiškumą. Todėl vidaus saugumo ir saugos ES tikslais labai svarbu, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias nelegaliai migracijai. Be to, nelegaliems migrantams gali kilti grėsmė, jie rizikuoja būti išnaudojami. Atsižvelgiant į šias sąlygas, yra būtina subalansuota politika, kuri skatins priemones, kurios užtikrins tolygias teisėtos migracijos apimtis ir užkirs kelią nelegaliems migrantams; |
| --- | --- |

1.5

pažymi, kad tyrime daroma išvadą, kad „tarp legalios ir nelegalios migracijos yra ryšys, tačiau šis ryšis yra sudėtingas ir jokiu būdu ne tiesioginis, nes turi būti atsižvelgiama į pačius įvairiausius veiksnius“. Tačiau Regionų komitetas norėtų pabrėžti, kad nelegali migracija yra vienas didžiausių ES rūpesčių, kadangi ji gali pakenkti teisėtos migracijos skatinimo politikai ir lemti priimančių bendruomenių priešiškumą. Todėl vidaus saugumo ir saugos ES tikslais labai svarbu, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias nelegaliai migracijai. Be to, nelegaliems migrantams gali kilti grėsmė, jie rizikuoja būti išnaudojami. Atsižvelgiant į šias sąlygas, yra būtina subalansuota politika, kuri skatins priemones, kurios užtikrins tolygias teisėtos migracijos apimtis ir užkirs kelią nelegaliems migrantams;

| 1.6 | pabrėžia savo susirūpinimą dėl žodžių „nelegali migracija“ vartojimo, ypač tais atvejais, kai daugeliui šiai kategorijai priskiriamų migrantų baudžiamosios bylos nekeliamos, taigi, tam tikrais atvejais, norėtume vartoti žodžius „atvykimas neturint leidimo“; |
| --- | --- |

1.6

pabrėžia savo susirūpinimą dėl žodžių „nelegali migracija“ vartojimo, ypač tais atvejais, kai daugeliui šiai kategorijai priskiriamų migrantų baudžiamosios bylos nekeliamos, taigi, tam tikrais atvejais, norėtume vartoti žodžius „atvykimas neturint leidimo“;

| 1.7 | pažymi, kad tyrimas apibrėžia daug spragų moksliniuose tyrimuose ir kviečia Europos Komisiją parengti tyrimų programą šioms spragoms užpildyti ir tokiu būdu įtakoti politinius procesus; |
| --- | --- |

1.7

pažymi, kad tyrimas apibrėžia daug spragų moksliniuose tyrimuose ir kviečia Europos Komisiją parengti tyrimų programą šioms spragoms užpildyti ir tokiu būdu įtakoti politinius procesus;

| 1.8 | pažymi, kad tyrimas daro nuorodą į kitas ES politikos kryptis, kurios įtakoja migrantus, tokias kaip vystymo politiką ir Europos užimtumo strategija. Be to, Komitetui yra žinomas platus spektras ES politikos krypčių, kurios įtakoja migracijos politiką, ypač socialinės ir ekonomikos politikos srityse. Komitetas ragina suformuoti Europos Komisijoje grupę, kuri apjungtų kelis Generalinius direktoratus veiklai, įtakojančiai migrantus, koordinuoti. |
| --- | --- |

1.8

pažymi, kad tyrimas daro nuorodą į kitas ES politikos kryptis, kurios įtakoja migrantus, tokias kaip vystymo politiką ir Europos užimtumo strategija. Be to, Komitetui yra žinomas platus spektras ES politikos krypčių, kurios įtakoja migracijos politiką, ypač socialinės ir ekonomikos politikos srityse. Komitetas ragina suformuoti Europos Komisijoje grupę, kuri apjungtų kelis Generalinius direktoratus veiklai, įtakojančiai migrantus, koordinuoti.

b.   ES lygmens konsultavimosi ir keitimosi informacija stiprinimas

| 1.9 | sutinka su tyrimo išvadomis, kad ES mastu trūksta patikimų ir palyginamų statistikos duomenų. Komitetas mano, kad Komisijos veiksmų planas dėl Bendrijos statistikos imigracijos srityje (KOM (2003) 179 galutinis) ir pirmoji metinė ataskaita dėl migracijos ir integracijos (KOM(2004) 508 galutinis) yra šios problemos sprendimo pradžia; |
| --- | --- |

1.9

sutinka su tyrimo išvadomis, kad ES mastu trūksta patikimų ir palyginamų statistikos duomenų. Komitetas mano, kad Komisijos veiksmų planas dėl Bendrijos statistikos imigracijos srityje (KOM (2003) 179 galutinis) ir pirmoji metinė ataskaita dėl migracijos ir integracijos (KOM(2004) 508 galutinis) yra šios problemos sprendimo pradžia;

| 1.10 | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, surenkant statistinius duomenis ir ragina pilnai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į konsultacijas dėl patikimų ir palyginamų statistinių duomenų visoje Europos Sąjungoje; dėl to, Europos Komisija, kartu su Regionų komitetu, turėtų inicijuoti lyginamąją analizę; |
| --- | --- |

1.10

pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, surenkant statistinius duomenis ir ragina pilnai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į konsultacijas dėl patikimų ir palyginamų statistinių duomenų visoje Europos Sąjungoje; dėl to, Europos Komisija, kartu su Regionų komitetu, turėtų inicijuoti lyginamąją analizę;

| 1.11 | remia tyrimo raginimą „intensyviau ir tikslingiau taikyti konsultacijas ir keitimąsi informacija“. Komitetas sveikina įsteigimą ekspertų grupės, žinomos Imigracijos ir prieglobsčio komiteto pavadinimu, bei Nacionalinių integracijos kontaktinių biuru tinklo. |
| --- | --- |

1.11

remia tyrimo raginimą „intensyviau ir tikslingiau taikyti konsultacijas ir keitimąsi informacija“. Komitetas sveikina įsteigimą ekspertų grupės, žinomos Imigracijos ir prieglobsčio komiteto pavadinimu, bei Nacionalinių integracijos kontaktinių biuru tinklo.

| 1.12 | sutinka su Europos migracijos tinklo ir Stebėjimo instituto įsteigimu. Komitetas yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra itin svarbios šiame tinkle, nes jos gali prisidėti konkrečia tiesiogine patirtimi ir geriausia praktika; |
| --- | --- |

1.12

sutinka su Europos migracijos tinklo ir Stebėjimo instituto įsteigimu. Komitetas yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra itin svarbios šiame tinkle, nes jos gali prisidėti konkrečia tiesiogine patirtimi ir geriausia praktika;

| 1.13 | mano, kad turi būti daugiau galimybių keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais per tokius renginius, kaip aptarimai kolegų tarpe imigracijos politikos srityje. RK pažymi, kad tai galima atlikti, priėmus atvirą koordinavimo metodą ES imigracijos politikos vystyme ir ragina Europos Tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymus šioje srityje; |
| --- | --- |

1.13

mano, kad turi būti daugiau galimybių keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais per tokius renginius, kaip aptarimai kolegų tarpe imigracijos politikos srityje. RK pažymi, kad tai galima atlikti, priėmus atvirą koordinavimo metodą ES imigracijos politikos vystyme ir ragina Europos Tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymus šioje srityje;

c.   Naujų politikos iniciatyvų kūrimas ES bendroje imigracijos politikoje

Legali migracija

| 1.14 | palaiko Europos Komisijos nuomonę, kad demografinis nuosmukis ir gyventojų senėjimas tikriausiai lems ir tolesnį darbuotojų iš trečiųjų šalių įdarbinimą ir imigraciją į ES, bei šių rodiklių augimą. Be to, reikėtų pabrėžti kitus teigiamus ekonominius ir socialinius išorės poveikius migracijos kontekste, t.y. naują žmogiškąjį kapitalą, specializaciją, kultūros praturtinimą. Ši tema yra minima Wim Kok ataskaitoje, kurioje teigiama, kad „senėjimas lems didesnę pensijų ir sveikatos apsaugos paslaugų paklausą, tuo pačiu sumažindamas darbingo amžiaus gyventojų skaičių, kurie sukuria būtiną turtą“ (6). Be to, Kok primena Europos Komisijos prognozes, kuri „įvertina, kad tiesioginis gyventojų senėjimo poveikis bus potencialaus ES augimo mažėjimas nuo dabartinio 2 — 2,25 % lygio iki apytikriai 1,2 % 2040 m.“ (7); |
| --- | --- |

1.14

palaiko Europos Komisijos nuomonę, kad demografinis nuosmukis ir gyventojų senėjimas tikriausiai lems ir tolesnį darbuotojų iš trečiųjų šalių įdarbinimą ir imigraciją į ES, bei šių rodiklių augimą. Be to, reikėtų pabrėžti kitus teigiamus ekonominius ir socialinius išorės poveikius migracijos kontekste, t.y. naują žmogiškąjį kapitalą, specializaciją, kultūros praturtinimą. Ši tema yra minima Wim Kok ataskaitoje, kurioje teigiama, kad „senėjimas lems didesnę pensijų ir sveikatos apsaugos paslaugų paklausą, tuo pačiu sumažindamas darbingo amžiaus gyventojų skaičių, kurie sukuria būtiną turtą“ (6). Be to, Kok primena Europos Komisijos prognozes, kuri „įvertina, kad tiesioginis gyventojų senėjimo poveikis bus potencialaus ES augimo mažėjimas nuo dabartinio 2 — 2,25 % lygio iki apytikriai 1,2 % 2040 m.“ (7);

| 1.15 | pabrėžia, kad regionų dimensija yra esminė ES imigracijos ir integracijos politikoje ir tiki, kad tai yra svarbi tema diskusijoms. Regionų dimensija yra esminė šioje diskusijoje, kadangi kai kuriuose ES regionuose mažėja gyventojų ir labai trūksta darbo jėgos, tuo tarpu kai kituose regionuose gyventojų skaičius sparčiai auga, kas atsiliepia vietos paslaugų tiekimui bei galimybei gauti būstą prieinama kaina. Komitetas mano, kad dar lieka daug padaryti, vystant migracijos vietos ir regionų dimensiją, ypač integracijos srityje. Šiuo metu tai daroma per INTI programą. 2004 m. programai buvo skirta 6 mln. eurų, tačiau buvo gautos 158 paraiškos dotacijoms gauti, prašant suteikti jų už bendrą 42,58 mln. eurų sumą. Komitetas ragina gerokai padidinti šios programos finansavimą 2007 — 2013 m. laikotarpiu.; |
| --- | --- |

1.15

pabrėžia, kad regionų dimensija yra esminė ES imigracijos ir integracijos politikoje ir tiki, kad tai yra svarbi tema diskusijoms. Regionų dimensija yra esminė šioje diskusijoje, kadangi kai kuriuose ES regionuose mažėja gyventojų ir labai trūksta darbo jėgos, tuo tarpu kai kituose regionuose gyventojų skaičius sparčiai auga, kas atsiliepia vietos paslaugų tiekimui bei galimybei gauti būstą prieinama kaina. Komitetas mano, kad dar lieka daug padaryti, vystant migracijos vietos ir regionų dimensiją, ypač integracijos srityje. Šiuo metu tai daroma per INTI programą. 2004 m. programai buvo skirta 6 mln. eurų, tačiau buvo gautos 158 paraiškos dotacijoms gauti, prašant suteikti jų už bendrą 42,58 mln. eurų sumą. Komitetas ragina gerokai padidinti šios programos finansavimą 2007 — 2013 m. laikotarpiu.;

| 1.16 | sveikina Europos Komisijos ketinimą pradėti išsamų konsultacijų procesą dėl darbo migrantų atvykimo. Žalioji knyga „ES požiūris į ekonominės integracijos valdymą“ (KOM(2004) 811 galutinis) buvo paskelbta 2005 m. ir Regionų komitetas mano, kad jo dalyvavimas konsultacijų procese turi didelę svarbą, turint omeny potencialų migracijos poveikį regionų darbo rinkoms bei vietos ir regionų valdžios teikiamoms paslaugoms; |
| --- | --- |

1.16

sveikina Europos Komisijos ketinimą pradėti išsamų konsultacijų procesą dėl darbo migrantų atvykimo. Žalioji knyga „ES požiūris į ekonominės integracijos valdymą“ (KOM(2004) 811 galutinis) buvo paskelbta 2005 m. ir Regionų komitetas mano, kad jo dalyvavimas konsultacijų procese turi didelę svarbą, turint omeny potencialų migracijos poveikį regionų darbo rinkoms bei vietos ir regionų valdžios teikiamoms paslaugoms;

| 1.17 | sutinka su tyrimo teiginiu, kad valstybėse narėse legaliai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracijos stiprinimas yra „esminis ES imigracijos politikos uždavinys“, pasiekiamas per integraciją į darbo rinką, trečiųjų šalių piliečių mobilumo ES viduje palengvinimą ir trečiųjų šalių piliečių profesinių kvalifikacijų pripažinimą; |
| --- | --- |

1.17

sutinka su tyrimo teiginiu, kad valstybėse narėse legaliai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracijos stiprinimas yra „esminis ES imigracijos politikos uždavinys“, pasiekiamas per integraciją į darbo rinką, trečiųjų šalių piliečių mobilumo ES viduje palengvinimą ir trečiųjų šalių piliečių profesinių kvalifikacijų pripažinimą;

| 1.18 | sveikina mobilumo principą, nustatytą direktyvoje dėl ilgalaikių gyventojų statuso (2003 m. lapkritis). Ji nustatė mobilumo teisę gyvenantiems ES ilgiau kaip penkeri metai, o Reglamento 1408/71 papildymas palengvino mobilumą trečiųjų šalių piliečiams. Regionų komitetas sutinka, kad mobilumo principas yra ir Komisijos siūlymuose dėl leidimo atvykti užsienio studentams ir mokslininkams; |
| --- | --- |

1.18

sveikina mobilumo principą, nustatytą direktyvoje dėl ilgalaikių gyventojų statuso (2003 m. lapkritis). Ji nustatė mobilumo teisę gyvenantiems ES ilgiau kaip penkeri metai, o Reglamento 1408/71 papildymas palengvino mobilumą trečiųjų šalių piliečiams. Regionų komitetas sutinka, kad mobilumo principas yra ir Komisijos siūlymuose dėl leidimo atvykti užsienio studentams ir mokslininkams;

| 1.19 | pabrėžia būtinybę įdarbinti ES daugiau mokslininkų Lisabonos uždaviniams pasiekti. Komitetas mano, kad ši įdarbinimo sritis leis išbandyti ES migracijos politikos vystymą ir jos galimybes užpildyti darbo jėgos stygių. Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo mokslinius tyrimams vykdyti (KOM (2004) 178 galutinis), Europos Komisija įvertino, kad ES norint pasiekti Lisabonos tikslus, iki 2010 m. papildomai reikia 700 000 mokslininkų. |
| --- | --- |

1.19

pabrėžia būtinybę įdarbinti ES daugiau mokslininkų Lisabonos uždaviniams pasiekti. Komitetas mano, kad ši įdarbinimo sritis leis išbandyti ES migracijos politikos vystymą ir jos galimybes užpildyti darbo jėgos stygių. Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo mokslinius tyrimams vykdyti (KOM (2004) 178 galutinis), Europos Komisija įvertino, kad ES norint pasiekti Lisabonos tikslus, iki 2010 m. papildomai reikia 700 000 mokslininkų.

| 1.20 | pažymi, kad 2004 m. lapkritį Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė bendra požiūrį į direktyvą. Nors šis požiūris apima kvalifikacijų, darbo sąlygų ir mokesčių lengvatų pripažinimą, į jį neįeina sąlygų trumpalaikių mokso darbuotojų šeimoms įvažiuoti palengvinimas. Komitetas mano, kad tai yra svarbiausias veiksnys įdarbinant mokslininkus ir tokia nuostata suderintų ES valstybių narių reikalavimus su tokių kitų šalių kaip JAV ir Kanada reikalavimais. |
| --- | --- |

1.20

pažymi, kad 2004 m. lapkritį Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė bendra požiūrį į direktyvą. Nors šis požiūris apima kvalifikacijų, darbo sąlygų ir mokesčių lengvatų pripažinimą, į jį neįeina sąlygų trumpalaikių mokso darbuotojų šeimoms įvažiuoti palengvinimas. Komitetas mano, kad tai yra svarbiausias veiksnys įdarbinant mokslininkus ir tokia nuostata suderintų ES valstybių narių reikalavimus su tokių kitų šalių kaip JAV ir Kanada reikalavimais.

| 1.21 | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka Europos užimtumo strategija ir Europos socialinis fondas apmokyme ir darbo įgūdžių suteikime, kurie yra gyvybiškai svarbūs neseniai atvykusių migrantų integracijai. Nepalankioje padėtyje atsidūrusių gyventojų grupių integravimas į darbo rinką buvo vienas Europos užimtumo strategijos pagrindinių tikslų, siekiant išlaikyti darbo jėgos pasiūlą, padidinti adaptacines savybes ir reaguoti į darbo jėgos trūkumą tam tikruose regionuose ir rinkos sektoriuose. Naujųjų ES Užimtumo gairių tikslas yra sumažinti skirtumą tarp ES ir kitų šalių piliečių nedarbo rodiklių, kurie 2002 m. skyrėsi 11.7 %. Tyrimas nedaro nuorodos į Europos socialinio fondo veiklą, skatinančią imigrantų integraciją į darbo rinką bei vietos ir regionų valdžios institucijų novatorišką darbą šioje srityje; |
| --- | --- |

1.21

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka Europos užimtumo strategija ir Europos socialinis fondas apmokyme ir darbo įgūdžių suteikime, kurie yra gyvybiškai svarbūs neseniai atvykusių migrantų integracijai. Nepalankioje padėtyje atsidūrusių gyventojų grupių integravimas į darbo rinką buvo vienas Europos užimtumo strategijos pagrindinių tikslų, siekiant išlaikyti darbo jėgos pasiūlą, padidinti adaptacines savybes ir reaguoti į darbo jėgos trūkumą tam tikruose regionuose ir rinkos sektoriuose. Naujųjų ES Užimtumo gairių tikslas yra sumažinti skirtumą tarp ES ir kitų šalių piliečių nedarbo rodiklių, kurie 2002 m. skyrėsi 11.7 %. Tyrimas nedaro nuorodos į Europos socialinio fondo veiklą, skatinančią imigrantų integraciją į darbo rinką bei vietos ir regionų valdžios institucijų novatorišką darbą šioje srityje;

| 1.22 | atkreipia dėmesį į tyrimo išvadas apie legalizavimo priemonių efektyvumą ir iš migrantų, ir iš valstybių narių perspektyvos, ir yra įsitikinęs, kad plačios taikymo srities legalizavimo programos nėra tinkama priemonė, skirta spręsti atvykimo neturint leidimo problemas. Vis dėlto legalizavimas atskirais atvejais gali būti naudingas spręndžiant daugelį atvykimo neturint leidimo problemų; |
| --- | --- |

1.22

atkreipia dėmesį į tyrimo išvadas apie legalizavimo priemonių efektyvumą ir iš migrantų, ir iš valstybių narių perspektyvos, ir yra įsitikinęs, kad plačios taikymo srities legalizavimo programos nėra tinkama priemonė, skirta spręsti atvykimo neturint leidimo problemas. Vis dėlto legalizavimas atskirais atvejais gali būti naudingas spręndžiant daugelį atvykimo neturint leidimo problemų;

| 1.23 | sutinka su tyrimo išvadomis, kurios „sureikšmina požiūrį, kad legalizavimas neturėtų būti suvokiamas kaip migracijos srautų valdymo būdas“, kadangi iš tikrųjų pastarieji dažniausiai yra neigiami imigracijos politikos padariniai, bet legalizavimas gali būti būtinas kai kuriais atvejais, kai imigrantai įsitvirtina vietos bendruomenėse, kad jie nebedalyvautų šešėlinės ekonomikos struktūrose, kad išaugtų mokestinės pajamos ir būtų skatinama socialinė sanglauda. Šiomis sąlygomis įdomus Lordų rūmų komentaras (8); |
| --- | --- |

1.23

sutinka su tyrimo išvadomis, kurios „sureikšmina požiūrį, kad legalizavimas neturėtų būti suvokiamas kaip migracijos srautų valdymo būdas“, kadangi iš tikrųjų pastarieji dažniausiai yra neigiami imigracijos politikos padariniai, bet legalizavimas gali būti būtinas kai kuriais atvejais, kai imigrantai įsitvirtina vietos bendruomenėse, kad jie nebedalyvautų šešėlinės ekonomikos struktūrose, kad išaugtų mokestinės pajamos ir būtų skatinama socialinė sanglauda. Šiomis sąlygomis įdomus Lordų rūmų komentaras (8);

| 1.24 | sutinka su Lordų rūmais, kurie teigia, kad „tam tikra ilgalaikių nelegalių imigrantų legalizavimo forma yra neišvengiama, norint išvengti augančio nelegalioje padėtyje esančių žmonių sluoksnio, kuri lengva išnaudoti“. Lordų rūmų ataskaita pabrėžia būtinybę sumažinti „pritraukiančius“ veiksnius, kuriuos lemia legalizavimas ir mano, kad galima jiems užkirsti kelią, nagrinėjant individualius atvejus, o ne skelbiant plataus masto amnestiją. Galiausiai, Lordų rūmai mano, kad amnestijos gali „suteikti retą galimybę gauti patikimos informacijos apie nelegalių imigrantų skaičių ir kilmę“ (9); |
| --- | --- |

1.24

sutinka su Lordų rūmais, kurie teigia, kad „tam tikra ilgalaikių nelegalių imigrantų legalizavimo forma yra neišvengiama, norint išvengti augančio nelegalioje padėtyje esančių žmonių sluoksnio, kuri lengva išnaudoti“. Lordų rūmų ataskaita pabrėžia būtinybę sumažinti „pritraukiančius“ veiksnius, kuriuos lemia legalizavimas ir mano, kad galima jiems užkirsti kelią, nagrinėjant individualius atvejus, o ne skelbiant plataus masto amnestiją. Galiausiai, Lordų rūmai mano, kad amnestijos gali „suteikti retą galimybę gauti patikimos informacijos apie nelegalių imigrantų skaičių ir kilmę“ (9);

Nelegali imigracija

| 1.25 | atsižvelgia į daugelį nelegalios migracijos būdų ir sunkumus atlikti tyrimus šioje srityje. Tačiau Komitetas mano, kad reikia toliau tirti skirtingas nelegalių migrantų grupes efektyvesnei politikai kurti. Šioje srityje svarbu atskirti:






  — | legaliai įvažiavusius, bet pernelyg ilgai pasilikusius, |
| --- | --- | --- |

1.25

atsižvelgia į daugelį nelegalios migracijos būdų ir sunkumus atlikti tyrimus šioje srityje. Tačiau Komitetas mano, kad reikia toliau tirti skirtingas nelegalių migrantų grupes efektyvesnei politikai kurti. Šioje srityje svarbu atskirti:

—

legaliai įvažiavusius, bet pernelyg ilgai pasilikusius,

| — | turinčius leidimą gyventi šalyje, bet pažeidusius įvažiavimo sąlygas, |
| --- | --- |

—

turinčius leidimą gyventi šalyje, bet pažeidusius įvažiavimo sąlygas,

| — | žmones, kuriems buvo atsisakyta suteikti prieglobstį, |
| --- | --- |

—

žmones, kuriems buvo atsisakyta suteikti prieglobstį,

| — | atvykusius neturint leidimo, kadangi jie atvyko ne atvykimui į šalį skirtais būdais ir be privalomų atvykimo dokumentų; |
| --- | --- |

—

atvykusius neturint leidimo, kadangi jie atvyko ne atvykimui į šalį skirtais būdais ir be privalomų atvykimo dokumentų;

| 1.26 | remia tyrime išreikštą požūrį, kad Bendrijos nelegalių imigrantų grąžinimo politika, bendradarbiavimo sutarčių su kilmės šalimis sudarymas bei nedeklaruotos darbo vietos legalizavimas yra pagrindinės priemonės, kovojant su atvykimu neturint leidimo; |
| --- | --- |

1.26

remia tyrime išreikštą požūrį, kad Bendrijos nelegalių imigrantų grąžinimo politika, bendradarbiavimo sutarčių su kilmės šalimis sudarymas bei nedeklaruotos darbo vietos legalizavimas yra pagrindinės priemonės, kovojant su atvykimu neturint leidimo;

| 1.27 | sveikina tyrime pateikiamus pasiūlymus, susijusius su Bendrijos grąžinimo politikos kūrimu. 2002 m. Europos Vadovų Taryba pritarė Grąžinimo veiksmų programai, kurią dabar reikia sparčiau įgyvendinti; |
| --- | --- |

1.27

sveikina tyrime pateikiamus pasiūlymus, susijusius su Bendrijos grąžinimo politikos kūrimu. 2002 m. Europos Vadovų Taryba pritarė Grąžinimo veiksmų programai, kurią dabar reikia sparčiau įgyvendinti;

| 1.28 | sutinka su tyrimo teiginiu, kad „trečiųjų šalių bendradarbiavimas yra esminė sąlyga migracijos srautams sumažinti“ ir su pastarųjų Europos Vadovų Tarybų išvadomis, kurios „pabrėžė visaapimančio požiūrio į migraciją būtinybę, kuris aprėptų žmogaus teisių, politinius ir vystymo klausimus kilmės ir tranzito šalyse“. |
| --- | --- |

1.28

sutinka su tyrimo teiginiu, kad „trečiųjų šalių bendradarbiavimas yra esminė sąlyga migracijos srautams sumažinti“ ir su pastarųjų Europos Vadovų Tarybų išvadomis, kurios „pabrėžė visaapimančio požiūrio į migraciją būtinybę, kuris aprėptų žmogaus teisių, politinius ir vystymo klausimus kilmės ir tranzito šalyse“.

| 1.29 | pritaria tyrime apibūdintai sąveikai tarp migracijos ir vystymo politikos. Komitetas mano, kad vystymo politika gali pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas trečiosiose šalyse, sumažindama veiksnius, „stumiančius“ migrantus į ES; |
| --- | --- |

1.29

pritaria tyrime apibūdintai sąveikai tarp migracijos ir vystymo politikos. Komitetas mano, kad vystymo politika gali pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas trečiosiose šalyse, sumažindama veiksnius, „stumiančius“ migrantus į ES;

| 1.30 | pabrėžia būtinybę Europos Sąjungai aktyviai skatinti bendras iniciatyvas su kaimyninėmis šalimis per tokias programas, kaip Naujasis kaimynystės instrumentas, Tacis, Meda, Encas ir INTERREG. Svarbu sukurti „draugų ratą“ taikai ir solidarumui skatinti šalyse, kurios tapo ES kaimynėmis po plėtros. Europos Sąjunga turi tapti šių šalių partnere, gerindama jų ekonominę ir socialinę situaciją bei mažindama „stumiančius“ emigruoti veiksnius, tokius kaip didelis nedarbas, žemi darbo užmokesčiai, demokratijos stygius ir organizuotas nusikalstamumas. Viena prioritetinių bendradarbiavimo sričių bus migracijos valdymas. Kai kurios kaimyninės šalys sukūrė veiksmų planus, nukreiptus prieš atvykimą neturint leidimo, ir ES yra pasiruošusi paremti jų įgyvendinimą, taip pat ir tų šalių veiksmus prieš atvykimą neturint leidimo, kurios tokius planus paruoš; |
| --- | --- |

1.30

pabrėžia būtinybę Europos Sąjungai aktyviai skatinti bendras iniciatyvas su kaimyninėmis šalimis per tokias programas, kaip Naujasis kaimynystės instrumentas, Tacis, Meda, Encas ir INTERREG. Svarbu sukurti „draugų ratą“ taikai ir solidarumui skatinti šalyse, kurios tapo ES kaimynėmis po plėtros. Europos Sąjunga turi tapti šių šalių partnere, gerindama jų ekonominę ir socialinę situaciją bei mažindama „stumiančius“ emigruoti veiksnius, tokius kaip didelis nedarbas, žemi darbo užmokesčiai, demokratijos stygius ir organizuotas nusikalstamumas. Viena prioritetinių bendradarbiavimo sričių bus migracijos valdymas. Kai kurios kaimyninės šalys sukūrė veiksmų planus, nukreiptus prieš atvykimą neturint leidimo, ir ES yra pasiruošusi paremti jų įgyvendinimą, taip pat ir tų šalių veiksmus prieš atvykimą neturint leidimo, kurios tokius planus paruoš;

| 1.31 | pabrėžia esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį tokiose programose, kaip Tacis, Meda, Encas ir INTERREG bei primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad vietos ir regionų valdžios institucijų balsas turi būti lemiamas, vystant tolesnes programas; |
| --- | --- |

1.31

pabrėžia esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį tokiose programose, kaip Tacis, Meda, Encas ir INTERREG bei primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad vietos ir regionų valdžios institucijų balsas turi būti lemiamas, vystant tolesnes programas;

| 1.32 | nuoširdžiai sveikina Naujojo kaimynystės instrumento pasiūlymus, bet Komitetas yra nusivylęs tuo, kad Instrumentas nesuteikia reikšmingo vaidmens vietos ir regionų valdžios institucijoms, tuo tarpu kai daugelis politikos sričių, kurias aprėpia Instrumentas, įeina į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją. Dėl šio instrumento Regiono komitetas parengs atskirą nuomonę; |
| --- | --- |

1.32

nuoširdžiai sveikina Naujojo kaimynystės instrumento pasiūlymus, bet Komitetas yra nusivylęs tuo, kad Instrumentas nesuteikia reikšmingo vaidmens vietos ir regionų valdžios institucijoms, tuo tarpu kai daugelis politikos sričių, kurias aprėpia Instrumentas, įeina į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją. Dėl šio instrumento Regiono komitetas parengs atskirą nuomonę;

| 1.33 | sutinka su tyrime pabrėžiama būtinybe spręsti nereguliuojamos darbo rinkos ir šešėlinės ekonomikos problemas, ir tvirtinimu, kad „vertinama, kad šešėlinė ekonomika sudaro nuo 7 iki 16 ES BVP procentų, nors tai jokiu būdu sudaro ne vien nelegalių imigrantų darbas“. Būtina nereguliuojamą darbą paversti įprastu darbu; ši būtinybė buvo viena dešimties 2003 m. užimtumo gairių. Kelios valstybės narės aprašė specialias priemones, taikomas darbuotojams užsieniečiams ir asmenims, neturintiems leidimo gyventi šalyje savo 2003 m. Nacionaliniuose užimtumo planuose (NUP) ir Komitetas pritaria Hagos programoje išdėstytam raginimui valstybėms narėms siekti Europos užimtumo strategijoje nustatytų tikslų sumažinti nereguliuojamą darbo rinką. |
| --- | --- |

1.33

sutinka su tyrime pabrėžiama būtinybe spręsti nereguliuojamos darbo rinkos ir šešėlinės ekonomikos problemas, ir tvirtinimu, kad „vertinama, kad šešėlinė ekonomika sudaro nuo 7 iki 16 ES BVP procentų, nors tai jokiu būdu sudaro ne vien nelegalių imigrantų darbas“. Būtina nereguliuojamą darbą paversti įprastu darbu; ši būtinybė buvo viena dešimties 2003 m. užimtumo gairių. Kelios valstybės narės aprašė specialias priemones, taikomas darbuotojams užsieniečiams ir asmenims, neturintiems leidimo gyventi šalyje savo 2003 m. Nacionaliniuose užimtumo planuose (NUP) ir Komitetas pritaria Hagos programoje išdėstytam raginimui valstybėms narėms siekti Europos užimtumo strategijoje nustatytų tikslų sumažinti nereguliuojamą darbo rinką.

| 1.34 | nurodo, kad būtina daugiau remti pasienio regionus, nes jiems, palyginti su kitais regionais, atvykimas neturint leidimo yra padaręs didesnį poveikį ir pritaria tam, kad būtų sukurtas Europos pasienio apsaugos korpusas su išankstinio perspėjimo sistema, nes turi būti įgyvendintas veiksmingas Sąjungos išorės sienų bendras valdymas, o, be to, turėtų būti toliau skatinamas teisminis bendradarbiavimas bei policijos korpuso tarpusavio bendradarbiavimas centriniu ir regioniniu (vietos) lygiu. |
| --- | --- |

1.34

nurodo, kad būtina daugiau remti pasienio regionus, nes jiems, palyginti su kitais regionais, atvykimas neturint leidimo yra padaręs didesnį poveikį ir pritaria tam, kad būtų sukurtas Europos pasienio apsaugos korpusas su išankstinio perspėjimo sistema, nes turi būti įgyvendintas veiksmingas Sąjungos išorės sienų bendras valdymas, o, be to, turėtų būti toliau skatinamas teisminis bendradarbiavimas bei policijos korpuso tarpusavio bendradarbiavimas centriniu ir regioniniu (vietos) lygiu.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS,

| 2.1 | primena ES institucijoms svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį migrantų integracijoje. Turėdamas tai omenyje, komitetas pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų reikšmę daugelyje tyrime apibrėžtų iniciatyvų. Jos apima pasikeitimą patirtimi integracijos priemonių srityje, tokių programų, kaip Naujasis kaimynystės instrumentas ir Tacis ir INTERREG pakeisiančios programos, vystyme. Komitetas rekomenduoja, kad vietos ir regionų institucijos būtų pilnai įtrauktos į šias progamas; |
| --- | --- |

2.1

primena ES institucijoms svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį migrantų integracijoje. Turėdamas tai omenyje, komitetas pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų reikšmę daugelyje tyrime apibrėžtų iniciatyvų. Jos apima pasikeitimą patirtimi integracijos priemonių srityje, tokių programų, kaip Naujasis kaimynystės instrumentas ir Tacis ir INTERREG pakeisiančios programos, vystyme. Komitetas rekomenduoja, kad vietos ir regionų institucijos būtų pilnai įtrauktos į šias progamas;

| 2.2 | teigia, kad turi būti daugiau galimybių keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais per tokius renginius, kaip aptarimai kolegų tarpe imigracijos politikos srityje. RK pažymi, kad tai galima atlikti, priėmus atvirą koordinavimo metodą ES imigracijos politikos vystyme ir ragina Europos Tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymus šioje srityje; |
| --- | --- |

2.2

teigia, kad turi būti daugiau galimybių keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais per tokius renginius, kaip aptarimai kolegų tarpe imigracijos politikos srityje. RK pažymi, kad tai galima atlikti, priėmus atvirą koordinavimo metodą ES imigracijos politikos vystyme ir ragina Europos Tarybą priimti Europos Komisijos pasiūlymus šioje srityje;

| 2.3 | ragina Europos Komisiją suformuoti grupę, į kurią įeitų tų Generalinių direktoratų darbuotojai, kurių politika ir veiklą daro poveikį trečiųjų šalių piliečiams, kad esama veikla būtų efektyviau integruojama ir koordinuojama; |
| --- | --- |

2.3

ragina Europos Komisiją suformuoti grupę, į kurią įeitų tų Generalinių direktoratų darbuotojai, kurių politika ir veiklą daro poveikį trečiųjų šalių piliečiams, kad esama veikla būtų efektyviau integruojama ir koordinuojama;

| 2.4 | ragina Europos Komisiją paskelbti tyrimų programą, kuri užpildytų šio tyrimo spragas; |
| --- | --- |

2.4

ragina Europos Komisiją paskelbti tyrimų programą, kuri užpildytų šio tyrimo spragas;

| 2.5 | ragina gerokai padidinti INTI programą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti daugiau ES finansuojamų tarptautinių projektų, skirtų migrantams integruoti; |
| --- | --- |

2.5

ragina gerokai padidinti INTI programą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalyvauti daugiau ES finansuojamų tarptautinių projektų, skirtų migrantams integruoti;

| 2.6 | pabrėžia migracijos svarbą, kompensuojant darbo jėgos stygių bei ragina Europos Tarybą vystyti efektyvias politines iniciatyvas šioje srityje, įskaitant trečiųjų šalių piliečių įdarbinimą moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

2.6

pabrėžia migracijos svarbą, kompensuojant darbo jėgos stygių bei ragina Europos Tarybą vystyti efektyvias politines iniciatyvas šioje srityje, įskaitant trečiųjų šalių piliečių įdarbinimą moksliniams tyrimams;

| 2.7 | pabrėžia galimybę trečiosiose šalyse įgyvendinti tinkamą plėtros politiką. Atliekant migracijos tyrimus, taip pat svarbu atsižvelgti į naujus migracijos srautų ypatumus, pavyzdžiui, tai, kad tarp migrantų yra daug moterų, kadangi šis faktas lemia imigracijos politikos kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.7

pabrėžia galimybę trečiosiose šalyse įgyvendinti tinkamą plėtros politiką. Atliekant migracijos tyrimus, taip pat svarbu atsižvelgti į naujus migracijos srautų ypatumus, pavyzdžiui, tai, kad tarp migrantų yra daug moterų, kadangi šis faktas lemia imigracijos politikos kūrimą ir įgyvendinimą;

| 2.8 | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas pilnai dalyvauti patikimų ir palyginamų statistinių duomenų vystyme ES mastu; |
| --- | --- |

2.8

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas pilnai dalyvauti patikimų ir palyginamų statistinių duomenų vystyme ES mastu;

| 2.9 | sveikina Europos Komisijos ketinimą pradėti išsamų konsultacijų procesą dėl Žaliosios knygos „ES požiūris į ekonominės integracijos valdymą“ (KOM(2004) 811 galutinis) bei primena Komisijai būtinybę konsultuotis su regionų komitetu ir vietos ir regionų valdžios institucijomis šio proceso metu; |
| --- | --- |

2.9

sveikina Europos Komisijos ketinimą pradėti išsamų konsultacijų procesą dėl Žaliosios knygos „ES požiūris į ekonominės integracijos valdymą“ (KOM(2004) 811 galutinis) bei primena Komisijai būtinybę konsultuotis su regionų komitetu ir vietos ir regionų valdžios institucijomis šio proceso metu;

| 2.10 | yra įsitikinęs, kad kuo skubiau būtina imtis veiksmų tolesniam Europos migracijos tinklo ir Stebėjimo instituto vystymui, pilnai įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

2.10

yra įsitikinęs, kad kuo skubiau būtina imtis veiksmų tolesniam Europos migracijos tinklo ir Stebėjimo instituto vystymui, pilnai įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 2.11 | išreiškia susirūpinimą dėl Europos Tarybos padarytos lėtos pažangos, vystant ES imigracijos politiką ir veiksmus, dėl kurių buvo sutarta 1999 m. Tampere Europos Vadovų Taryboje. Atsižvelgdamas į šiuos susirūpinimus, Komitetas pabrėžia būtinybę greitai priimti sprendimus dėl Hagos programoje išdėstytų klausimų. |
| --- | --- |

2.11

išreiškia susirūpinimą dėl Europos Tarybos padarytos lėtos pažangos, vystant ES imigracijos politiką ir veiksmus, dėl kurių buvo sutarta 1999 m. Tampere Europos Vadovų Taryboje. Atsižvelgdamas į šiuos susirūpinimus, Komitetas pabrėžia būtinybę greitai priimti sprendimus dėl Hagos programoje išdėstytų klausimų.

2005 m. balandžio 13 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 109, 2004 04 30, p. 46-49.

1

(2)  OL C 19, 2002 1 22, p 20-22.

2

(3)  OL C 107, 2002 5 3, p 85-88.

3

(4)  OL C 278, 2002 11 14, p 44-48.

4

(5)  OL C 23, 2004 1 27, p 30-32.

5

(6)  Pasitinkant iššūkį - „Lisabonos strategija augimui ir užimtumui“ – Wim Kok vadovaujamos aukšto lygio grupės ataskaita p. 13 (2004 m. lapkričio mėn.)

6

(7)  Kok p. 13

7

(8)  Lordų rūmų Europos Sąjungos komitetas: „Bendrijos nelegalios imigracijos politika“, 2001 – 2002 m. sesijos 37-oji atsakaita

8

(9)  Lordų rūmų ataskaita, 112 pastraipa.

9

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/55

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų gebėjimo apsaugoti padidinimo — Geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus

(2005/C 231/07)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų apsaugos gebėjimo padidinimo — Geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus (KOM(2004) 410 galutinis);

atsižvelgdamas į 2004 m. rugpjūčio 25 d. Europos Komisijos sprendimą pasitarti šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 5 d. pirmininko sprendimą pavesti Išorės ryšių komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 2 dalies b punktą;

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, ypač II-61, II-78, II-79 ir III-266, III-267 ir III-268 straipsnius;

atsižvelgdamas į 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių, papildytą 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (KOM(2003) 336 galutinis, CdR 223/2003 fin (1));

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios šalies išvadas dėl Hagos programos: Laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimas Europos Sąjungoje, o ypač į konkrečius Specialius orientyrus dėl prieglobsčio, migracijos ir sienų politikos (1.2 punktas) ir dėl prieglobsčio bei migracijos išorinės dimensijos (1.6 punktas);

atsižvelgdamas į savo nuomones, konkrečiai skirtas pabėgėlių politikai (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5));

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 338/2004 rev 1) priimtą 2005 m. vasario 7 d. Išorės ryšių komisijos (pranešėjas p. Sértő-Radics, Uška savivaldybės meras (HU/ELDR);

| 1) | kadangi, siekiant ilgalaikių sprendimų, valstybių narių atsakomybės sritys už administruojamą asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimą į ES turėtų būti geriau tarpusavyje pasidalytos, o kilmės šalių gebėjimas apsaugoti turėtų tapti tvirtesnis, kad būtų parengta bendra pabėgėlių politika ir visose valstybėse narėse įgyvendinta; |
| --- | --- |

1)

kadangi, siekiant ilgalaikių sprendimų, valstybių narių atsakomybės sritys už administruojamą asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimą į ES turėtų būti geriau tarpusavyje pasidalytos, o kilmės šalių gebėjimas apsaugoti turėtų tapti tvirtesnis, kad būtų parengta bendra pabėgėlių politika ir visose valstybėse narėse įgyvendinta;

| 2) | kadangi, siekiant šio tikslo, valstybėms narėms ir suinteresuotiems regionams — įskaitant kilmės arba tranzito šalis ar regionus — turi būti skirtas reikalingas finansavimas, atsižvelgiant į ES plėtrą ir naujų valstybių narių poreikius; |
| --- | --- |

2)

kadangi, siekiant šio tikslo, valstybėms narėms ir suinteresuotiems regionams — įskaitant kilmės arba tranzito šalis ar regionus — turi būti skirtas reikalingas finansavimas, atsižvelgiant į ES plėtrą ir naujų valstybių narių poreikius;

2005 m. balandžio 13-14 d. vykusioje 59-oje plenarinėje sesijoje (balandžio 14 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų Komiteto požiūris

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | Pritaria Europos Komisijos pasiūlymams dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų gebėjimo apsaugoti padidinimo — geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus ir ypač remia siūlomas ES regioninės apsaugos programas, skirtas kilmės regionuose esančių šalių (kaimyninių ir tranzito šalių) gebėjimo apsaugoti gerinimui, |
| --- | --- |

1.1

Pritaria Europos Komisijos pasiūlymams dėl administruojamo asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, įvažiavimo į ES ir kilmės regionų gebėjimo apsaugoti padidinimo — geresnės galimybės priimti ilgalaikius sprendimus ir ypač remia siūlomas ES regioninės apsaugos programas, skirtas kilmės regionuose esančių šalių (kaimyninių ir tranzito šalių) gebėjimo apsaugoti gerinimui,

| 1.2 | atkreipia dėmesį į būtinybę atsižvelgti į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisariato rekomendacijas dėl persekiojimo dėl lyties kaip vienos iš priežasčių pripažinti pabėgėlio statusą, |
| --- | --- |

1.2

atkreipia dėmesį į būtinybę atsižvelgti į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisariato rekomendacijas dėl persekiojimo dėl lyties kaip vienos iš priežasčių pripažinti pabėgėlio statusą,

| 1.3 | vertina Europos Komisijos ketinimą įtraukti tranzito šalis į savo nuostatas dėl asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, tačiau mano, kad tranzito šalys turėtų būti labiau pabrėžiamos, kai kalbama apie regionų vaidmenį ir atitinkamos paramos jiems skyrimą, |
| --- | --- |

1.3

vertina Europos Komisijos ketinimą įtraukti tranzito šalis į savo nuostatas dėl asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, tačiau mano, kad tranzito šalys turėtų būti labiau pabrėžiamos, kai kalbama apie regionų vaidmenį ir atitinkamos paramos jiems skyrimą,

| 1.4 | pabrėžia, kad asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, priėmimo poveikis akivaizdžiausias būna vietos lygiu tose bendruomenėse, kurios priima šias grupes; dėl to labai svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų priimant sprendimus dėl prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių priėmimo ir integracijos, |
| --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, priėmimo poveikis akivaizdžiausias būna vietos lygiu tose bendruomenėse, kurios priima šias grupes; dėl to labai svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų priimant sprendimus dėl prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių priėmimo ir integracijos,

| 1.5 | ypatingai atkreipia dėmesį į regionų ir vietos dalyvių, atsakingų už asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, priėmimą ir jų integraciją skatinančius veiksmus, svarbų vaidmenį; dėl šios priežasties apgailestauja, kad Europos Komisija, planuodama programos įgyvendinimą ir priimdama sprendimus dėl jos finansavimo, savo siūlyme nenumatė pakankamai plataus masto konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Siūlyme nepakankamai užtikrinta regionų ir vietos dalyvių galimybė dalyvauti vystant Bendrijos veiksmų gerą praktiką. |
| --- | --- |

1.5

ypatingai atkreipia dėmesį į regionų ir vietos dalyvių, atsakingų už asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, priėmimą ir jų integraciją skatinančius veiksmus, svarbų vaidmenį; dėl šios priežasties apgailestauja, kad Europos Komisija, planuodama programos įgyvendinimą ir priimdama sprendimus dėl jos finansavimo, savo siūlyme nenumatė pakankamai plataus masto konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Siūlyme nepakankamai užtikrinta regionų ir vietos dalyvių galimybė dalyvauti vystant Bendrijos veiksmų gerą praktiką.

| 1.6 | mano, kad svarbu rūpintis vidaus ir išorės politikos tikslų, instrumentų ir procesų didesne darna ir glaudesniu susiejimu, visų pirma atsižvelgiant į tarpvalstybinio pobūdžio problemas. |
| --- | --- |

1.6

mano, kad svarbu rūpintis vidaus ir išorės politikos tikslų, instrumentų ir procesų didesne darna ir glaudesniu susiejimu, visų pirma atsižvelgiant į tarpvalstybinio pobūdžio problemas.

| 1.7 | atkreipia dėmesį į tai, kad suinteresuotų vietos ir regionų valdžios institucijų, įskaitant priimančių valstybių narių, kilmės ir tranzito šalių vietos ir regionų valdžios institucijas, bendradarbiavimas ir bendrieji veiksmai galėtų gerokai prisidėti remiant asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga. |
| --- | --- |

1.7

atkreipia dėmesį į tai, kad suinteresuotų vietos ir regionų valdžios institucijų, įskaitant priimančių valstybių narių, kilmės ir tranzito šalių vietos ir regionų valdžios institucijas, bendradarbiavimas ir bendrieji veiksmai galėtų gerokai prisidėti remiant asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga.

| 1.8 | mano, kad ES Įkurdinimo programa turi būti papildomai išanalizuota ir išnagrinėta dėl jos galimo socialinio poveikio, pirmiausia darbo rinkoms, valstybių narių ir atitinkamų regionų mažiau išsivysčiusiose teritorijose, kuriose yra aukštas nedarbo lygis. |
| --- | --- |

1.8

mano, kad ES Įkurdinimo programa turi būti papildomai išanalizuota ir išnagrinėta dėl jos galimo socialinio poveikio, pirmiausia darbo rinkoms, valstybių narių ir atitinkamų regionų mažiau išsivysčiusiose teritorijose, kuriose yra aukštas nedarbo lygis.

| 1.9 | supranta, kokia svarbi yra ES politika, remianti nepakankamai išsivysčiusių, neturtingų šalių ir regionų gyventojus, tačiau kita vertus pabrėžia, kad svarbu taikyti nešališkas sąlygas visiems ES piliečiams, kad Įkurdinimo programoje numatytoms priemonėms pritartų kuo daugiau valstybių narių piliečių. |
| --- | --- |

1.9

supranta, kokia svarbi yra ES politika, remianti nepakankamai išsivysčiusių, neturtingų šalių ir regionų gyventojus, tačiau kita vertus pabrėžia, kad svarbu taikyti nešališkas sąlygas visiems ES piliečiams, kad Įkurdinimo programoje numatytoms priemonėms pritartų kuo daugiau valstybių narių piliečių.

| 1.10 | siūlo, kad Europos Komisija, bendradarbiaudama su NVO ir kitomis suinteresuotomis šalimis, toliau dalyvautų nagrinėjant teisinius klausimus, kad būtų galima nustatyti savo objektyvius ir vienodus kriterijus siekiant nuspręsti, kokiais atvejais reikia įkurdinti asmenis, kuriems būtina tarptautinė apsauga. Šiame kontekste būtina užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir nediskriminavimą, bei užtikrinti būtiną teisinę pagalbą priimančioms šalims ir regionams; be to, Komitetas mano, kad svarbu užtikrinti, jog pabėgėliai, kurie į valstybes nares atvyko įgyvendinant įkurdinimo programas, būtų integruoti į darbo rinką siekiant, kad visi ES piliečiai turėtų tas pačias teises. |
| --- | --- |

1.10

siūlo, kad Europos Komisija, bendradarbiaudama su NVO ir kitomis suinteresuotomis šalimis, toliau dalyvautų nagrinėjant teisinius klausimus, kad būtų galima nustatyti savo objektyvius ir vienodus kriterijus siekiant nuspręsti, kokiais atvejais reikia įkurdinti asmenis, kuriems būtina tarptautinė apsauga. Šiame kontekste būtina užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir nediskriminavimą, bei užtikrinti būtiną teisinę pagalbą priimančioms šalims ir regionams; be to, Komitetas mano, kad svarbu užtikrinti, jog pabėgėliai, kurie į valstybes nares atvyko įgyvendinant įkurdinimo programas, būtų integruoti į darbo rinką siekiant, kad visi ES piliečiai turėtų tas pačias teises.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS,

| 2.1 | remia Komisijos komunikatą kaip tinkamą pagrindą tolimesnio įvertinimo darbams, tačiau dėl ES Įkurdinimo schemos Komitetas mano, kad reikia daugiau tyrimų ir svarstymų, dėl to jis rekomenduoja pratęsti terminą pasiūlymams dėl įkurdinimo schemos Tarybai pateikti, kad būtų galima atidžiau parengti tokį dokumentą; |
| --- | --- |

2.1

remia Komisijos komunikatą kaip tinkamą pagrindą tolimesnio įvertinimo darbams, tačiau dėl ES Įkurdinimo schemos Komitetas mano, kad reikia daugiau tyrimų ir svarstymų, dėl to jis rekomenduoja pratęsti terminą pasiūlymams dėl įkurdinimo schemos Tarybai pateikti, kad būtų galima atidžiau parengti tokį dokumentą;

| 2.2 | ragina daugiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas rengiant ir įgyvendinant imigracijos ir prieglobsčio politikas, tuo pat metu suteikiant joms reikalingą finansinę paramą, |
| --- | --- |

2.2

ragina daugiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas rengiant ir įgyvendinant imigracijos ir prieglobsčio politikas, tuo pat metu suteikiant joms reikalingą finansinę paramą,

| 2.3 | siūlo apsvarstyti galimybę suteikti didesnį finansavimą pagal Regionų bendradarbiavimo ir Naująją kaimynystės politikas, kurios yra įtrauktos į Struktūrinių fondų 2007-2013 m. laikotarpiui trečiąjį pagrindinį tikslą, siekiant įgyvendinti šias užduotis bei pasisako už šio tikslo siekiant vykdomos kaimynystės politikos bendrų daugiašalių programų ir dvišalių veiksmų planų veiksmingą koordinavimą; |
| --- | --- |

2.3

siūlo apsvarstyti galimybę suteikti didesnį finansavimą pagal Regionų bendradarbiavimo ir Naująją kaimynystės politikas, kurios yra įtrauktos į Struktūrinių fondų 2007-2013 m. laikotarpiui trečiąjį pagrindinį tikslą, siekiant įgyvendinti šias užduotis bei pasisako už šio tikslo siekiant vykdomos kaimynystės politikos bendrų daugiašalių programų ir dvišalių veiksmų planų veiksmingą koordinavimą;

| 2.4 | atsižvelgiant į migracijos Viduržemio jūros regione svarbą, siūloma, kad ir toliau raginant pateikti programas dėl migracijos srautų reguliavimo, pavyzdžiui, AENEAS programos kontekste, prioritetas būtų teikiamas šiam regionui skirtiems projektams; |
| --- | --- |

2.4

atsižvelgiant į migracijos Viduržemio jūros regione svarbą, siūloma, kad ir toliau raginant pateikti programas dėl migracijos srautų reguliavimo, pavyzdžiui, AENEAS programos kontekste, prioritetas būtų teikiamas šiam regionui skirtiems projektams;

| 2.5 | ragina įgyvendinti ES Įkurdinimo schemas, kurios užtikrina vienodą požiūrį tiek į pabėgėlius, kurie turi būti įkurdinti valstybėse narėse, tiek ir į visus ES piliečius. |
| --- | --- |

2.5

ragina įgyvendinti ES Įkurdinimo schemas, kurios užtikrina vienodą požiūrį tiek į pabėgėlius, kurie turi būti įkurdinti valstybėse narėse, tiek ir į visus ES piliečius.

| 2.6 | remia pirmininkaujančios šalies išvadų dėl Hagos programos įgyvendinimą ir laiko pageidautinu vietos ir regionų institucijų pakvietimą į siūlomą tarpkultūrinį dialogą tarp visų visuomenės narių surengiant bendruosius forumus ir renginius, kurių tikslas — geresnis visų su integracija susijusių politikos sričių bendras supratimas. |
| --- | --- |

2.6

remia pirmininkaujančios šalies išvadų dėl Hagos programos įgyvendinimą ir laiko pageidautinu vietos ir regionų institucijų pakvietimą į siūlomą tarpkultūrinį dialogą tarp visų visuomenės narių surengiant bendruosius forumus ir renginius, kurių tikslas — geresnis visų su integracija susijusių politikos sričių bendras supratimas.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 109, 2004 4 30, p 46-49.

1

(2)  OL C 19, 2002 1 22, p 20-22.

2

(3)  OL C 107, 2002 5 3, p 85-88.

3

(4)  OL C 278, 2002 11 14, p 44-48.

4

(5)  OL C 23, 2004 1 27, p 30-32.

5

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/58

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato — Europos kaimynystės politika — strategijos dokumentas

(2005/C 231/08)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui — Europos kaimynystės politika — strateginis dokumentas (KOM(2004) 373 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimą pasikonsultuoti su Regionų komitetu šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 pastraipos nuostatas;

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. birželio 15 d. Biuro sprendimą pavesti Išorės ryšių komisijai parengti perspektyvinę nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Komisijos pasiūlymų parengti veiksmų planus pagal Europos kaimynystės politiką (EKP) (KOM(2004) 795 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą parengti Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių pozicijos, kurią priims Asociacijos taryba, įsteigta Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimu, įsteigiančiu Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Jordanijos Hašemitų Karalystės asociaciją Rekomendacijai, skirtai ES-Jordanijos veiksmų planui įgyvendinti, priimti (KOM(2004) 796 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl pozicijos, kurią turės priimti Europos bendrija Jungtiniame komitete, įsteigtame Laikinuoju asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo siekiant priimti Rekomendaciją, skirtą ES ir Palestinos Savivaldos veiksmų planui įgyvendinti (KOM(2004) 789 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą parengti Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių pozicijos, kurią priims Asociacijos taryba, įsteigta Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimu, įsteigiančiu Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Tuniso Respublikos asociaciją Rekomendacijai, skirtai ES ir Tuniso veiksmų planui įgyvendinti, priimti (KOM(2004) 792 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą parengti Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų ir jų valstybių narių pozicijos, kurią priims Bendradarbiavimo taryba, įsteigta pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, įsteigiantį Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Ukrainos partnerystę Rekomendacijai, skirtai ES ir Ukrainos veiksmų planui įgyvendinti, priimti (KOM(2004) 791 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą parengti Tarybos sprendimą dėl Bendrijų ir jų valstybių narių pozicijos, kurią priims Asociacijos taryba, įsteigta Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimu, įsteigiančiu Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Izraelio valstybės asociaciją Rekomendacijai, skirtai ES ir Izraelio veiksmų planui įgyvendinti, priimti (KOM(2004) 790 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą parengti Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų ir jų valstybių narių pozicijos, kurią priims Bendradarbiavimo taryba, įsteigta pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, įsteigiantį Europos Bendrijų ir jų valstybių narių bei Moldovos Respublikos partnerystę Rekomendacijai, skirtai ES ir Moldovos veiksmų planui įgyvendinti, priimti (KOM(2004) 787 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės, KOM(2004) 101 galutinis;

ATSIŽVELGDAMAS Į pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias nuostatas įsteigiant Europos kaimynystės ir partnerystės instrumentą KOM (2004) 628 galutinis;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą, atveriantį kelią naujajam kaimynystės instrumentui KOM (2003) 393 galutinis;

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Parlamento pranešimą Platesnė Europa — Kaimynystė: naujas pagrindas ryšiams su mūsų rytų ir pietų kaimynais (KOM (2003) 104 — 2003/2018 (INI);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: „Platesnė Europa — Kaimynystė: Nauji santykiai su mūsų rytiniais ir pietiniais kaimynais“ (CoR 175/2003)1;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo perspektyvinę nuomonę dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių partnerystės ir vietos bei regionų valdžios institucijų: būtinybė derinti ir įgyvendinti konkretų instrumentą decentralizuotam bendradarbiavimui (CdR 327/2003 galut.2)

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl vietos ir regioninės valdžios Rusijoje bei ES ir Rusijos tarpusavio bendradarbiavimo plėtrą (CdR 105/2004);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Šiaurės dimensijos — 2004-2006 m. antrasis veiksmų planas (CdR 102/2003 fin3);

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos nuomonės projektą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės (CdR 162/2004 rev. 3) (pranešėjai — patarėjas seras Albert Bore, Birmingemo miesto taryba (JK, ESP);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonės projektą (CdR 336/2004 rev 1), kurią 2005 vasario 7 d. priėmė Išorės ryšių komisija (pranešėjas — Lordas Hanningfield, Esekso apskrities taryba (JK/ELP).

| 1) | Kadangi, atsižvelgus į Europos kaimynystės politiką, RK turėtų siekti išplėsti savo išorės ryšių veiklą, neviršydamas savo išteklių ir institucinių uždavinių, už dabartinių valstybių kandidačių ribų, įtraukiant (bet neapsiribojant) EKP nurodytas šalis; |
| --- | --- |

1)

Kadangi, atsižvelgus į Europos kaimynystės politiką, RK turėtų siekti išplėsti savo išorės ryšių veiklą, neviršydamas savo išteklių ir institucinių uždavinių, už dabartinių valstybių kandidačių ribų, įtraukiant (bet neapsiribojant) EKP nurodytas šalis;

| 2) | Kadangi RK išorės ryšių prioritetu turi išlikti išorės ryšiai su esamų šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

2)

Kadangi RK išorės ryšių prioritetu turi išlikti išorės ryšiai su esamų šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 3) | Bet to RK pirmenybę turėtų teikti tokiam dialogui ir bendradarbiavimui su, su visomis prie ES šiaurės, rytų ir pietų sienų esančiomis šalimis EKP kontekste; |
| --- | --- |

3)

Bet to RK pirmenybę turėtų teikti tokiam dialogui ir bendradarbiavimui su, su visomis prie ES šiaurės, rytų ir pietų sienų esančiomis šalimis EKP kontekste;

59-oje savo plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 14 d. posėdis), priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonės

1.1   Bendros pastabos dėl Europos kaimynystės politikos

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1.1 | pritaria Europos Komisijos parengtam svarbiam ir reikalingam dokumentui, kuris suteikia realią ir tikrą galimybę apibrėžti ir pagerinti Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius; |
| --- | --- |

1.1.1

pritaria Europos Komisijos parengtam svarbiam ir reikalingam dokumentui, kuris suteikia realią ir tikrą galimybę apibrėžti ir pagerinti Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius;

| 1.1.2 | pripažįsta, kad atsižvelgiant į neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą ir tolesnius jos išorės sienų pasikeitimus, ši politika yra savalaikis ir sveikintinas žingsnis pirmyn, kurio paskirtis pasidalinti su kaimyninėmis šalimis ES plėtros patirtimi, stiprinant visų suinteresuotų šalių stabilumą, saugumą ir gerovę; |
| --- | --- |

1.1.2

pripažįsta, kad atsižvelgiant į neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą ir tolesnius jos išorės sienų pasikeitimus, ši politika yra savalaikis ir sveikintinas žingsnis pirmyn, kurio paskirtis pasidalinti su kaimyninėmis šalimis ES plėtros patirtimi, stiprinant visų suinteresuotų šalių stabilumą, saugumą ir gerovę;

| 1.1.3 | sutinka, kad Europos kaimynystės politikoje yra siūlomos priemonės sustiprinti Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius, o taip pat neleisti atsirasti naujoms, jas skiriančioms sienoms; |
| --- | --- |

1.1.3

sutinka, kad Europos kaimynystės politikoje yra siūlomos priemonės sustiprinti Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius, o taip pat neleisti atsirasti naujoms, jas skiriančioms sienoms;

| 1.1.4 | pabrėžia, kad Europos kaimynystės politika, nors siūlo geresnius ES ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius, skiriasi nuo paties plėtros proceso ir į ją turėtų būti žvelgiama tokiame kontekste; |
| --- | --- |

1.1.4

pabrėžia, kad Europos kaimynystės politika, nors siūlo geresnius ES ir kaimyninių šalių tarpusavio santykius, skiriasi nuo paties plėtros proceso ir į ją turėtų būti žvelgiama tokiame kontekste;

| 1.1.5 | pabrėžia vietos ir regioninės valdžios svarbą šiame procese ir yra susirūpinęs, kad šioje politikoje nėra numatytas joks vietos ir regioninės valdžios vaidmuo ir ji net iš esmės nepaminėta; |
| --- | --- |

1.1.5

pabrėžia vietos ir regioninės valdžios svarbą šiame procese ir yra susirūpinęs, kad šioje politikoje nėra numatytas joks vietos ir regioninės valdžios vaidmuo ir ji net iš esmės nepaminėta;

| 1.1.6 | sutinka, kad ši politika skatins kaimynines šalis dalyvauti įvairioje ES veikloje per didesnį politinį, saugumo, ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

1.1.6

sutinka, kad ši politika skatins kaimynines šalis dalyvauti įvairioje ES veikloje per didesnį politinį, saugumo, ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą;

| 1.1.7 | mano, kad Europos kaimynystės politika siekia remti ambicijas įdiegti didesnę pagarbą išplėstoms žmogaus teisėms, pilietinei visuomenei ir sukurti gerą valdymą šiose šalyse; |
| --- | --- |

1.1.7

mano, kad Europos kaimynystės politika siekia remti ambicijas įdiegti didesnę pagarbą išplėstoms žmogaus teisėms, pilietinei visuomenei ir sukurti gerą valdymą šiose šalyse;

| 1.1.8 | vertina šiame kontekste naujausius politinius įvykius Ukrainoje ir Gruzijoje. Europos kaimynystės politika privalo remti šią šalį, siekiančią demokratijos ir rinkos ekonomikos; |
| --- | --- |

1.1.8

vertina šiame kontekste naujausius politinius įvykius Ukrainoje ir Gruzijoje. Europos kaimynystės politika privalo remti šią šalį, siekiančią demokratijos ir rinkos ekonomikos;

| 1.1.9 | sutinka, kad Europos kaimynystės politika siekia pagerinti prekybinius santykius ir ekonominį vystymąsi tarp ES ir kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

1.1.9

sutinka, kad Europos kaimynystės politika siekia pagerinti prekybinius santykius ir ekonominį vystymąsi tarp ES ir kaimyninių šalių;

| 1.1.10 | pripažįsta, kad Europos kaimynystės politika yra svarbi skatinant glaudesnį EKP dalyvaujančių šalių ir ES tarpusavio bendradarbiavimą kovoje prieš terorizmą, nelegalią imigraciją ir tokius tarpvalstybinius nusikaltimus kaip prekyba narkotikais ir žmonėmis; |
| --- | --- |

1.1.10

pripažįsta, kad Europos kaimynystės politika yra svarbi skatinant glaudesnį EKP dalyvaujančių šalių ir ES tarpusavio bendradarbiavimą kovoje prieš terorizmą, nelegalią imigraciją ir tokius tarpvalstybinius nusikaltimus kaip prekyba narkotikais ir žmonėmis;

| 1.1.11 | pripažįsta pastangas EKP šalyse, turinčiose skirtingas etnines mažumas, kad būtų rasti naujoviški sprendimai, kaip skatinti sambūvį ir pagarbą visuotiniai pripažintiems pamatiniams principams; |
| --- | --- |

1.1.11

pripažįsta pastangas EKP šalyse, turinčiose skirtingas etnines mažumas, kad būtų rasti naujoviški sprendimai, kaip skatinti sambūvį ir pagarbą visuotiniai pripažintiems pamatiniams principams;

1.2.   Europos kaimynystės politikos vietos ir regioninė dimensija

Regionų komitetas

| 1.2.1 | pabrėžia, kad EKP šalių vietos ir regioninės valdžios institucijos, kiek įmanoma, privalo aktyviau dalyvauti demokratizacijos ir decentralizacijos procesuose; |
| --- | --- |

1.2.1

pabrėžia, kad EKP šalių vietos ir regioninės valdžios institucijos, kiek įmanoma, privalo aktyviau dalyvauti demokratizacijos ir decentralizacijos procesuose;

| 1.2.2 | pabrėžia, kad pagal vieną iš ES pagrindinių principų — subsidiarumo — leidžiantį pasirinkti tinkamiausią valdymo lygį, vietos ir regioninės valdžios institucijos atlieka lemiamą ir unikalų vaidmenį šiame kontekste, nes jos gali užtikrinti ilgalaikius ir tinkamai orientuotus santykius; |
| --- | --- |

1.2.2

pabrėžia, kad pagal vieną iš ES pagrindinių principų — subsidiarumo — leidžiantį pasirinkti tinkamiausią valdymo lygį, vietos ir regioninės valdžios institucijos atlieka lemiamą ir unikalų vaidmenį šiame kontekste, nes jos gali užtikrinti ilgalaikius ir tinkamai orientuotus santykius;

| 1.2.3 | pažymi nuo atskiro prie bendro metodo veiksmingumą skatinant demokratizacijos procesą; |
| --- | --- |

1.2.3

pažymi nuo atskiro prie bendro metodo veiksmingumą skatinant demokratizacijos procesą;

| 1.2.4 | papildo, kad praktiškai vietos ir regioninės valdžios institucijos yra gera demokratijos mokykla piliečiams, ir dėl to yra svarbus dalyvis, užtikrinantis gerai veikiančias demokratijas; |
| --- | --- |

1.2.4

papildo, kad praktiškai vietos ir regioninės valdžios institucijos yra gera demokratijos mokykla piliečiams, ir dėl to yra svarbus dalyvis, užtikrinantis gerai veikiančias demokratijas;

| 1.2.5 | pabrėžia, kad svarbu plėtoti ir tvirtinti vietinę valdžią per tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dažniau keičiantis bei dalijantis žiniomis su esamais euroregionais, kaip vienu iš būdų pasiekti kiekvienos šalies veiksmų plane išdėstytus tikslus; |
| --- | --- |

1.2.5

pabrėžia, kad svarbu plėtoti ir tvirtinti vietinę valdžią per tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dažniau keičiantis bei dalijantis žiniomis su esamais euroregionais, kaip vienu iš būdų pasiekti kiekvienos šalies veiksmų plane išdėstytus tikslus;

| 1.2.6 | pastebi sunkumus, su kuriais EKP nurodytų šalių vietos ir regioninės valdžios institucijos susiduria įgyvendindamos priemones, būtinas savo administracinėms struktūroms priderinti prie ES struktūrų; |
| --- | --- |

1.2.6

pastebi sunkumus, su kuriais EKP nurodytų šalių vietos ir regioninės valdžios institucijos susiduria įgyvendindamos priemones, būtinas savo administracinėms struktūroms priderinti prie ES struktūrų;

| 1.2.7 | norėtų pasidalyti su tomis EKP nurodytomis šalimis patirtimi, įgyta jų narių palaikant ryšius su šalių kandidačių vietos ir regioninės valdžios institucijomis plėtros proceso metu; |
| --- | --- |

1.2.7

norėtų pasidalyti su tomis EKP nurodytomis šalimis patirtimi, įgyta jų narių palaikant ryšius su šalių kandidačių vietos ir regioninės valdžios institucijomis plėtros proceso metu;

| 1.2.8 | mano, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos yra tinkamiausias lygmuo decentralizuotam bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

1.2.8

mano, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos yra tinkamiausias lygmuo decentralizuotam bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis;

| 2.1.9 | primena sritis, kuriose vietos ir regioninės valdžios institucijų patirtis gali daugiausiai pasiūlyti šioms šalims:






  a. | regioninis ir erdvių planavimas; |
| --- | --- | --- |

2.1.9

primena sritis, kuriose vietos ir regioninės valdžios institucijų patirtis gali daugiausiai pasiūlyti šioms šalims:

a.

regioninis ir erdvių planavimas;

| b. | miestų planavimas; |
| --- | --- |

b.

miestų planavimas;

| c. | žemės ūkis, žuvininkystė ir kaimo plėtra; |
| --- | --- |

c.

žemės ūkis, žuvininkystė ir kaimo plėtra;

| d. | aplinkosauga, išteklių valdymas ir civilinė sauga; |
| --- | --- |

d.

aplinkosauga, išteklių valdymas ir civilinė sauga;

| e. | transporto ir energetikos subregioninė dimensija; |
| --- | --- |

e.

transporto ir energetikos subregioninė dimensija;

| f. | mažąsias ir vidutines įmones skatinančios politikos kryptys; |
| --- | --- |

f.

mažąsias ir vidutines įmones skatinančios politikos kryptys;

| g. | užimtumą skatinančios politikos kryptys; |
| --- | --- |

g.

užimtumą skatinančios politikos kryptys;

| h. | kultūros ir sporto iniciatyvos; |
| --- | --- |

h.

kultūros ir sporto iniciatyvos;

| i. | paveldo apsaugos ir priežiūros politikos kryptys; |
| --- | --- |

i.

paveldo apsaugos ir priežiūros politikos kryptys;

| j. | socialinio artumo politikos kryptys; |
| --- | --- |

j.

socialinio artumo politikos kryptys;

| k. | švietimas ir lavinimas; |
| --- | --- |

k.

švietimas ir lavinimas;

| l. | sveikatos apsauga ir socialinė priežiūra; |
| --- | --- |

l.

sveikatos apsauga ir socialinė priežiūra;

| m. | imigracijos srautų valdymas, priėmimo ir integracijos politika; |
| --- | --- |

m.

imigracijos srautų valdymas, priėmimo ir integracijos politika;

| n. | būsto programos; |
| --- | --- |

n.

būsto programos;

| o. | apsaugos ir saugos priemonės; |
| --- | --- |

o.

apsaugos ir saugos priemonės;

| p. | viešieji pirkimai. |
| --- | --- |

p.

viešieji pirkimai.

| 1.2.10 | primena, kad esama galimybių vietos ir regioninės valdžios institucijų veiksmams, kurie papildo ir peržengia tradicinio bendradarbiavimo centrinių vyriausybių lygiu ribas. Iš tiesų, būtent šiuo lygiu, kaip siūlo Komisija, EKP gali būti tikrai veiksminga; |
| --- | --- |

1.2.10

primena, kad esama galimybių vietos ir regioninės valdžios institucijų veiksmams, kurie papildo ir peržengia tradicinio bendradarbiavimo centrinių vyriausybių lygiu ribas. Iš tiesų, būtent šiuo lygiu, kaip siūlo Komisija, EKP gali būti tikrai veiksminga;

| 1.2.11 | nurodo, kad pastaraisiais metais sukurta decentralizuoto bendradarbiavimo praktika pabrėžė atsakomybę, kuri tenka vietos valdžios institucijoms — būti naujų bendradarbiavimo procesų katalizatoriumi. |
| --- | --- |

1.2.11

nurodo, kad pastaraisiais metais sukurta decentralizuoto bendradarbiavimo praktika pabrėžė atsakomybę, kuri tenka vietos valdžios institucijoms — būti naujų bendradarbiavimo procesų katalizatoriumi.

1.3   Geografinė aprėptis

Regionų komitetas

| 1.3.1 | pastebi, kad EKP nurodytos šalys skiriasi savo ekonominiu, socialiniu ir politiniu išsivystymu, o taip pat savo santykius su ES nepradeda iš to paties taško; |
| --- | --- |

1.3.1

pastebi, kad EKP nurodytos šalys skiriasi savo ekonominiu, socialiniu ir politiniu išsivystymu, o taip pat savo santykius su ES nepradeda iš to paties taško;

| 1.3.2 | laukia, kol 2006 m. įsigalios federalinis įstatymas dėl Rusijos vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos, ir tikisi, kad šis įstatymas taps žingsniu galimo decentralizuotų ES ir Rusijos valdžios institucijų bendradarbiavimo link, visų pirma dėl to, kad išaiškins tarptautinio bendradarbiavimo kompetencijos ribas, remdamasis Europos Tarybos ir Rusijos ryšiais, Regionų komitetas yra įsitikinęs, kad į Vietos savivaldos chartijos principus bus atsižvelgta; |
| --- | --- |

1.3.2

laukia, kol 2006 m. įsigalios federalinis įstatymas dėl Rusijos vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos, ir tikisi, kad šis įstatymas taps žingsniu galimo decentralizuotų ES ir Rusijos valdžios institucijų bendradarbiavimo link, visų pirma dėl to, kad išaiškins tarptautinio bendradarbiavimo kompetencijos ribas, remdamasis Europos Tarybos ir Rusijos ryšiais, Regionų komitetas yra įsitikinęs, kad į Vietos savivaldos chartijos principus bus atsižvelgta;

| 1.3.3 | yra susirūpinęs, kad EKP nėra tiesiogiai paminėtos nuolatinės Kaliningrado problemos, nors sutinka, kad šis klausimas yra tinkamai svarstomas kituose Komisijos dokumentuose ir darbuose; |
| --- | --- |

1.3.3

yra susirūpinęs, kad EKP nėra tiesiogiai paminėtos nuolatinės Kaliningrado problemos, nors sutinka, kad šis klausimas yra tinkamai svarstomas kituose Komisijos dokumentuose ir darbuose;

| 1.3.4 | pritaria sprendimui įtraukti Pietų Kaukazą — Armėniją, Azerbaidžaną ir Gruziją — į Europos kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

1.3.4

pritaria sprendimui įtraukti Pietų Kaukazą — Armėniją, Azerbaidžaną ir Gruziją — į Europos kaimynystės politiką;

| 1.3.5 | ir dar pritaria ES įsipareigojimui „papildomomis pagalbos priemonėmis remti įtikinamas, konkrečias ir tvarias reformų pastangas, ypač pirmiau minėtose srityse“4. |
| --- | --- |

1.3.5

ir dar pritaria ES įsipareigojimui „papildomomis pagalbos priemonėmis remti įtikinamas, konkrečias ir tvarias reformų pastangas, ypač pirmiau minėtose srityse“4.

1.4   Veiksmų planai

Regionų komitetas

| 1.4.1 | remia visaapimančio, ES ir šalių partnerių sutarto Veiksmų plano idėją, kuris būtų veiksmingiausias būdas Europos kaimynystės politikos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

1.4.1

remia visaapimančio, ES ir šalių partnerių sutarto Veiksmų plano idėją, kuris būtų veiksmingiausias būdas Europos kaimynystės politikos tikslams pasiekti;

| 1.4.2 | pritaria, kad ES santykių su kiekviena šalimi partnere siekius ir tempą lems jos įsipareigojimas bendroms vertybėms, o taip pat jos valia ir gebėjimai įgyvendinti Veiksmų plane sutartus prioritetus; |
| --- | --- |

1.4.2

pritaria, kad ES santykių su kiekviena šalimi partnere siekius ir tempą lems jos įsipareigojimas bendroms vertybėms, o taip pat jos valia ir gebėjimai įgyvendinti Veiksmų plane sutartus prioritetus;

| 1.4.3 | pabrėžia, kaip svarbu skirti dėmesį skurdo mažinimui ir kovai su korupcija, kuri apibūdinama kaip „rimta kliūtis reformoms daugelyje EKP nurodytų šalių“; |
| --- | --- |

1.4.3

pabrėžia, kaip svarbu skirti dėmesį skurdo mažinimui ir kovai su korupcija, kuri apibūdinama kaip „rimta kliūtis reformoms daugelyje EKP nurodytų šalių“;

| 1.4.4 | tiki, kad būtų geriau, jeigu kiekviename veiksmų plane būtų atskiras skyrius apie vietos ir regioninės valdžios vaidmenį atitinkamoje šalyje partnerėje, išsamiau išdėstant tikslus dėl vietos valdžios vaidmens ir būdų, kuriais šalis partnerė ketina perduoti galias vietos ir regioninei valdžiai. Apie šį norą turėtų būti pranešta Komisijai, kad kituose veiksmų planuose būtų įrašytas toks konkretus skyrius; |
| --- | --- |

1.4.4

tiki, kad būtų geriau, jeigu kiekviename veiksmų plane būtų atskiras skyrius apie vietos ir regioninės valdžios vaidmenį atitinkamoje šalyje partnerėje, išsamiau išdėstant tikslus dėl vietos valdžios vaidmens ir būdų, kuriais šalis partnerė ketina perduoti galias vietos ir regioninei valdžiai. Apie šį norą turėtų būti pranešta Komisijai, kad kituose veiksmų planuose būtų įrašytas toks konkretus skyrius;

| 1.4.5 | tiki, kad komiteto nariai atlieka svarbų vaidmenį analizuojant ir diskutuojant kiekvienai šaliai partnerei skirtą finansavimą, ypač atsižvelgiant į EKP strategijos dokumente padarytą pareiškimą „Komisija pasiūlė, kad esami fondai ar jų perėmėjai būtų gerokai padidinti pagal naujas finansines perspektyvas, laikantis ES Europos kaimynystės politikoje nustatytų prioritetų.“ Nauja supaprastinta finansavimo tvarka, numatyta priimti 2007 m., dar kartą patvirtina, jog tokia analizė ir debatai yra prioritetas. |
| --- | --- |

1.4.5

tiki, kad komiteto nariai atlieka svarbų vaidmenį analizuojant ir diskutuojant kiekvienai šaliai partnerei skirtą finansavimą, ypač atsižvelgiant į EKP strategijos dokumente padarytą pareiškimą „Komisija pasiūlė, kad esami fondai ar jų perėmėjai būtų gerokai padidinti pagal naujas finansines perspektyvas, laikantis ES Europos kaimynystės politikoje nustatytų prioritetų.“ Nauja supaprastinta finansavimo tvarka, numatyta priimti 2007 m., dar kartą patvirtina, jog tokia analizė ir debatai yra prioritetas.

1.5   Europos kaimynystės instrumentas

Regionų komitetas

| 1.5.1 | pritaria siūlomai naujai supaprastintai finansavimo sistemai, Europos kaimynystės instrumentui. |
| --- | --- |

1.5.1

pritaria siūlomai naujai supaprastintai finansavimo sistemai, Europos kaimynystės instrumentui.

| 1.5.2 | mano, kad Komisija prioritetine tvarka turi pateikti daugiau informacijos ir techninių duomenų, kaip šis instrumentas bus praktiškai įgyvendinamas, administruojamas ir kruopščiai stebimas. |
| --- | --- |

1.5.2

mano, kad Komisija prioritetine tvarka turi pateikti daugiau informacijos ir techninių duomenų, kaip šis instrumentas bus praktiškai įgyvendinamas, administruojamas ir kruopščiai stebimas.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 2.1 | mano, kad jo narių patirtis galėtų būti panaudota vietos ir regioninei demokratijai plėtoti, kuri yra neatsiejama nurodytų šalių politinio stabilumo dalis; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad jo narių patirtis galėtų būti panaudota vietos ir regioninei demokratijai plėtoti, kuri yra neatsiejama nurodytų šalių politinio stabilumo dalis;

| 2.2 | rekomenduoja, kad norint įveikti sunkumus, su kuriais susiduria vietos ir regioninės valdžios institucijos EKP nurodytose šalyse, RK plėtoja tinkamas priemones tiesioginiam dialogui ir informacijos perdavimams skatinti; |
| --- | --- |

2.2

rekomenduoja, kad norint įveikti sunkumus, su kuriais susiduria vietos ir regioninės valdžios institucijos EKP nurodytose šalyse, RK plėtoja tinkamas priemones tiesioginiam dialogui ir informacijos perdavimams skatinti;

| 2.3 | rekomenduoja, kad šios šalys, kurios įgyvendina reformas, būtinas, kad jos ateitų į demokratijos kelią ir laisvus ir sąžiningus rinkimus, visapusiškai pasinaudotų EKP teikiama nauda; |
| --- | --- |

2.3

rekomenduoja, kad šios šalys, kurios įgyvendina reformas, būtinas, kad jos ateitų į demokratijos kelią ir laisvus ir sąžiningus rinkimus, visapusiškai pasinaudotų EKP teikiama nauda;

| 2.4 | rekomenduoja, kad Europos kaimynystės politikoje būtų numatyta naujų susitarimų su šalimis partnerėmis perspektyva, kurie galėtų tapti Europos kaimynystės susitarimais. Jų apimtis būtų nustatyta atsižvelgiant į tai, ar laikomasi veiksmų planuose išdėstytų prioritetų; |
| --- | --- |

2.4

rekomenduoja, kad Europos kaimynystės politikoje būtų numatyta naujų susitarimų su šalimis partnerėmis perspektyva, kurie galėtų tapti Europos kaimynystės susitarimais. Jų apimtis būtų nustatyta atsižvelgiant į tai, ar laikomasi veiksmų planuose išdėstytų prioritetų;

| 2.5 | siūlo veiksmų planus stebėti taikant įvairias esamas struktūras, numatytas pagal įvairius partnerystės ir bendradarbiavimo (asociacijos) susitarimus, oficialias pažangos ataskaitas teikiant laikotarpiu praėjus nuo dvejų iki penkerių metų po veiksmų planų priėmimo; |
| --- | --- |

2.5

siūlo veiksmų planus stebėti taikant įvairias esamas struktūras, numatytas pagal įvairius partnerystės ir bendradarbiavimo (asociacijos) susitarimus, oficialias pažangos ataskaitas teikiant laikotarpiu praėjus nuo dvejų iki penkerių metų po veiksmų planų priėmimo;

| 2.6 | rekomenduoja Europos Komisijai, kad, kaip ir prieš buvusią plėtrą, komiteto nariai turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį vertinant veiksmų planų pažangą, pirmiausia dėmesį skiriant priemonėms, suteikiančioms galią vietos ir regioninei valdžiai bei modernizuojant ją; |
| --- | --- |

2.6

rekomenduoja Europos Komisijai, kad, kaip ir prieš buvusią plėtrą, komiteto nariai turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį vertinant veiksmų planų pažangą, pirmiausia dėmesį skiriant priemonėms, suteikiančioms galią vietos ir regioninei valdžiai bei modernizuojant ją;

| 2.7 | rekomenduoja, kad kituose veiksmų planuose kiekvienai kaimyninei valstybei būtų įrašytas specialus skyrius dėl vietos ir regionų valdžios vaidmens kiekvienoje valstybėje partnerėje, nustatant aiškius tikslus tiek vietos valdžios vaidmeniui, tiek ir būdams, kaip valstybė partnerė ketina perduoti tokias galias, įskaitant aiškų ir skaidrų tvarkaraštį šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

2.7

rekomenduoja, kad kituose veiksmų planuose kiekvienai kaimyninei valstybei būtų įrašytas specialus skyrius dėl vietos ir regionų valdžios vaidmens kiekvienoje valstybėje partnerėje, nustatant aiškius tikslus tiek vietos valdžios vaidmeniui, tiek ir būdams, kaip valstybė partnerė ketina perduoti tokias galias, įskaitant aiškų ir skaidrų tvarkaraštį šiam tikslui pasiekti;

| 2.8 | mano, kad bet kuris veiksmų planas turi būti bendros nuosavybės, kuriame būtų nurodyti prioritetai, pagrįsti aiškiomis ir patikimomis ekonominėmis iniciatyvomis, skirtomis konstruktyviems pakeitimams skatinti, taip padedant nustatyti, kokios techninės pagalbos reikia; |
| --- | --- |

2.8

mano, kad bet kuris veiksmų planas turi būti bendros nuosavybės, kuriame būtų nurodyti prioritetai, pagrįsti aiškiomis ir patikimomis ekonominėmis iniciatyvomis, skirtomis konstruktyviems pakeitimams skatinti, taip padedant nustatyti, kokios techninės pagalbos reikia;

| 2.9 | mano, kad dabar labai aktualu ir svarbu tobulinti ir modernizuoti vietos ir regioninę valdžią EKP nurodytose šalyse, įskaitant esminį padėties dėl sąžiningų ir laisvų rinkimų, demokratinių vertybių ir politinių laisvių vietos lygiu pagerinimą, ir rekomenduoja, kad Komisija inicijuotų specialią programą kaip veiksmų plano dalį, skirtą kiekvienai kaimyninei šaliai šiam tikslui pasiekti (žr. A priedą); |
| --- | --- |

2.9

mano, kad dabar labai aktualu ir svarbu tobulinti ir modernizuoti vietos ir regioninę valdžią EKP nurodytose šalyse, įskaitant esminį padėties dėl sąžiningų ir laisvų rinkimų, demokratinių vertybių ir politinių laisvių vietos lygiu pagerinimą, ir rekomenduoja, kad Komisija inicijuotų specialią programą kaip veiksmų plano dalį, skirtą kiekvienai kaimyninei šaliai šiam tikslui pasiekti (žr. A priedą);

| 2.10 | rekomenduoja, kad atsižvelgiant į ES kaimynystės instrumentą, pasiūlytą pagal naują supaprastintą finansavimo sistemą, būtų rimtai apsvarstyta konkretaus finansinio instrumento, specialiai skirto decentralizuotam bendradarbiavimui, kurį taikytų vietos ir regioninės valdžios institucijos, kad padėtų modernizuoti ir reformuoti savo veiklą kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

2.10

rekomenduoja, kad atsižvelgiant į ES kaimynystės instrumentą, pasiūlytą pagal naują supaprastintą finansavimo sistemą, būtų rimtai apsvarstyta konkretaus finansinio instrumento, specialiai skirto decentralizuotam bendradarbiavimui, kurį taikytų vietos ir regioninės valdžios institucijos, kad padėtų modernizuoti ir reformuoti savo veiklą kaimyninėse šalyse;

| 2.11 | rekomenduoja, kad Europos Komisija suteiktų jam ir jo nariams galimybę vaidinti pagrindinį ir aktyvų vaidmenį vertinant naujuosius Europos kaimynystės instrumentus; |
| --- | --- |

2.11

rekomenduoja, kad Europos Komisija suteiktų jam ir jo nariams galimybę vaidinti pagrindinį ir aktyvų vaidmenį vertinant naujuosius Europos kaimynystės instrumentus;

| 2.12 | rekomenduoja, siekiant palengvinti šį procesą, kad 2006 m. vyktų konferencija, kurioje dalyvautų visų EKP nurodytų šalių vietos ir regioninės valdžios atstovai, esant galimybei surengti keturias atskiras konferencijas, skirtas savo ruožtu Viduržemio jūros regionui, Baltijos jūros regionui bei likusioms Rytų Europos ir Vidurio Rytų šalims. |
| --- | --- |

2.12

rekomenduoja, siekiant palengvinti šį procesą, kad 2006 m. vyktų konferencija, kurioje dalyvautų visų EKP nurodytų šalių vietos ir regioninės valdžios atstovai, esant galimybei surengti keturias atskiras konferencijas, skirtas savo ruožtu Viduržemio jūros regionui, Baltijos jūros regionui bei likusioms Rytų Europos ir Vidurio Rytų šalims.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

PRIEDAS

Vietos ir regioninė valdžia EKP šalyse

Baltarusija

Šalis padalinta į 6 apskritis (voblastsi) ir vieną savivaldybę. Baltarusija turi trijų lygių vietos valdžios sistemą. Ji suskirstyta į regionines, apskričių, miesto, kaimo ir gyvenviečių tarybas. Regioninės tarybos yra aukščiausio lygio vienetai ir vadovauja apskričių tarybų veiklai, o jos savo ruožtu miestų, kaimų ir gyvenviečių taryboms. Tarybų atstovai turi būti renkami kas ketveri metai. Tarybos „koordinuoja visą vietos savivaldos sistemą; plėtoja viešąją, ekonominę ir socialinę kultūrinę sritis, neviršydamos savo įgaliojimų, rūpinasi gamtiniais ištekliais, valstybine nuosavybe, aplinkosauga ir kt.“ (1).

Moldova

Moldovos politikoje dominuoja įtampa tarp centrinės valdžios ir Padnestrės bei Gagauzijos regionų separatistų. Moldavų, rusų, ukrainiečių ir gagauzų etniniai, socialiniai ir kultūriniai tarpusavio skirtumai paaštrėjo 1990 m., kai moldavų kalba buvo paskelbta valstybine. Abu regionai paskelbė atsiskiriantys nuo Moldovos. Gagauzijai buvo suteiktas specialus konstitucinis statusas, kuris lėmė separatistų ir centrinės vyriausybės pagrindinio konflikto pabaigą. Derybos padedant Rusijai, ESBO ir Ukrainai nepadėjo išspręsti Padnestrės ir Moldovos tarpusavio konflikto.

Paskutiniai vietos ir regioniniai rinkimai įvyko 2003 m. gegužės ir lapkričio mėnesiais ir manyta, kad atitiko pagrindinius tarptautinius standartus.

2003 m. kovą priimtas įstatymas grąžino vietos savivaldai sovietinį modelį. Šalis dabar padalyta į 33 rajonus, kurie pakeitė dvylika regioninių „judeti“ (apskričių).* Konkrečiai kalbant, tai buvo 9 „judeti“, 1 savivaldybė, 1 autonominis teritorinis vienetas ir 1 teritorinis vienetas. Reorganizacija buvo pasiūlyta Komunistų partijos perrinkimo manifeste 2001 m. ir atspindėjo partijos regioninę organizacinę struktūrą. Daugelis žmonių kritikavo Komunistų partiją dėl vietos savivaldos reorganizavimo, siekiant sutvirtinti savo kaip valdančiosios partijos pozicijas ir įgyti pranašumą vietos savivaldos rinkimuose. (2)

Ukraina

Ukraina padalyta į 24 sritis (oblasti), 1 autonominę respubliką ir 2 savivaldybes, turinčias apskrities statusą. Šie padalijimai yra pasenę ir likę iš sovietinių laikų. Oblasti yra toliau suskirstytos į „radas“ (tarybas). Atstovai į radas yra išrenkami rajono vienmandačiuose rinkimuose. Šie rinkimai paprastai nėra sąžiningi — apskričių ir rajonų administracijos vadovai, kuriuos skiria Prezidentas, dažnai kišasi į vietos rinkimus. Opozicinės partijos „pareikalavo įvesti proporcinę rinkimų sistemą regionų ir apskričių rinkimuose, kad užkirstų kelią „nepartinės“ biurokratijos dominavimui.“ (3)

Nuo 2002 m. parlamento rinkimų rengiami regioniniai rinkimai neatitiko tarptautinių standartų, tačiau padėtis gerėja. Pavyzdžiui, „per Mukačeve mero rinkimus 2004 m. balandį ESBO atstovai pastebėjo rinkimų apylinkės užpuolimą, bauginimą ir fizinį užpuolimą, po kurio stebėtojas atsidūrė ligoninėje. Buvo pranešta ir apie tokias kitas problemas kaip balsų vagystė, o taip pat rinkimų rezultatai buvo plačiu mastu klastojami (4)“. Vietos rinkimai Odesoje ir Poltavoje 2004 m. gegužį ir birželį vyko sklandžiau, nepaisant problemų dėl balsuotojų registracijos. Akivaizdu, kad vietos valdžia nėra visiškai demokratiška.

Rusija

Rusija yra padalyta į 49 sritis (oblasts), 21 respubliką, 10 autonominių apskričių (okrugs), 6 kraštus (krays), 2 federalinius miestus ir 1 autonominę sritį (oblast), arba ji yra padalyta į 89 subjektus, 21 nacionalinį administracinį vienetą (nacionalines respublikas), 66 teritorinius vienetus ir 2 federalinius miestus (5). Vietos valdžia Rusijos Federacijoje vis dar turi sunkumų dėl decentralizacijos po Sovietų Sąjungos subyrėjimo. Tapus federaline valstybe, daugelis nacionalinių respublikų įgijo daugiau galių nei federaliniai vienetai. Pavyzdžiui, nacionalinių respublikų įstatymai dažnai prieštarauja federaliniams įstatymams.

Prezidentas Putinas 2000 m. pradėjo reformų programą, siekdamas išspręsti vietos valdžios organizacijos neveiksmingumo klausimus. Pagal šią programą Rusija buvo padalyta į 7 didžiuosius regionus, sujungus įvairius federalinius vienetus. Kiekvienam federaliniam vienetui buvo įsteigta Rusijos prezidento vykdančiojo atstovo institucija. Pagrindinis šios programos tikslas — padidinti viešojo administravimo ir valdymo veiksmingumą ir sukurti vietos valdžią, kuri būtų „pagrindinė pilietinės visuomenės struktūra ir atsakingo valdymo garantas (6).“

Po teroro išpuolio Beslane 2004 m. rugsėjį, Prezidentas Putinas paskelbė apie radikalią visų šalies 89 gubernatorių rinkimo reformą. Vietoje tiesioginių rinkimų, ateityje juos skirs prezidentas, o tvirtins regioniniai įstatymų leidėjai. Šį planą Dūma patvirtino 2004 m. spalio mėn.

Alžyras

Alžyras yra suskirstytas į 48 provincijas (wilayas, vienaskaita — wilaya), kiekviena jų turi išrinktą vietos tarybą, kuri yra pagrindinė valdančioji struktūra. Paskutiniai savivaldos rinkimai vyko 2002 m. spalį. Rinkėjų aktyvumas paprastai siekia apie 50 % ir jam trukdo didelis regioninių konfliktų tarp centrinės vyriausybės ir berberų maištininkų skaičius (7). Trūksta vietos autonomijos; gubernatoriai tiesiogiai pavaldūs Vidaus reikalų ministerijai. Provincijos lygiu decentralizacija buvo veiksminga vietos infrastruktūros ir paslaugų valdymo atžvilgiu. (8)

Egiptas

Egiptas padalytas į 26 gubernijas (muhafazat, vienaskaita — muhafazah). Centrinė vyriausybė turi daug galių vietos valdžios institucijose dėl iš viršaus žemyn pagrista politinių paskyrimų sistema. „Kiekviename lygmenyje buvo valdanti struktūra, kurią sudarė atstovų tarybos ir vyriausybės skirti vykdomieji organai, vadovaujami gubernatorių, apskričių pareigūnų ir merų, atitinkamai (9).“ Vietos valdžia neveiksmingai teikia valdymo paslaugas.

Decentralizacija pagreitėjo Prezidentui Sadatui vadovaujant. Vietos valdžiai buvo suteiktos galios didinti mokesčius, tačiau ji buvo priversta išleisti nemažai lėšų valstybinėms programoms ir dažnai įsiskolindavo. Vietos valdžia taip pat buvo skatinama sudaryti partnerystes su privačiomis įmonėmis, kurios rėmė santykius tarp centrinės vyriausybės ir šalies turtingųjų bei elito. Vadovaujant Mubarakui decentralizacijos procesas buvo tęsiamas ir dabar vietos valdžia daugiau išreiškia vietos problemas ir mažiau centrinę politiką. Tačiau vietos atstovai nėra demokratiškai išrenkami ir todėl matyt netarnauja savo rinkėjams, kaip galėtų. Vietos valdžia taip pat naudojama kaip kontrolės priemonė. „Apygardos policijos nuovada užtikrino išrinktųjų luomo pusiausvyrą, o vietos vadžios sistema (meras ir taryba) integravo juos į režimą (10).“

Izraelis

Izraelis yra padalytas į 6 apskritis (mehozot, vienaskaita — mehoz). Rajonai toliau dalijami į keturiolika apskričių padalinių, kurių kiekvienam iš jų vadovauja Ministro Pirmininko skiriamas apskrities komisaras. Apskrities komisarai yra atsakingi už apskrities tarybos politikos peržiūrėjimą ir nacionalinių įstatymų apskrityje įgyvendinimą. Savivaldybės ir vietos tarybos nariai renkami pagal proporcinę sistemą ir partijų sąrašus, o konkrečiose savivaldybėse merą tiesiogiai renka rinkėjai. Vietos valdžia atsakinga už valstybės turto administravimą ir vietos mokesčių įvedimą (11).

Jordanija

Jordanijos vietos valdžia atspindi tai, kad valdžia priklauso karaliui ir jo vyriausybei. Šalis yra padalyta į 12 gubernijų, o kiekvienai jų vadovauja skiriamas gubernatorius. Gubernijos toliau dalijamos į administracinius paregionius. Paregioniai apima miestus, kaimus ir savivaldybes. Didesnės savivaldybės turi išrinktas tarybas ir išrinktus merus. Rajono valdžia iš esmės yra būdas perduoti centrinės vyriausybės politiką ir įstatymus16. Savivaldybės ir regioninė valdžia priklauso nuo centrinės vyriausybės skiriamų lėšų ir viešųjų paslaugų bei infrastruktūros administravimo, o tai riboja jų galimybes spręsti vietos problemas. Skubi urbanizacija verčia vietos valdžią ir savivaldybes užtikrinti adekvačių paslaugų teikimą. Neseniai vykusi decentralizacija daugiausia apėmė valstybei priklausančių pramonės šakų privatizaciją (12).

Libanas

Libano vietos valdžiai trūksta tikrumo šiuo metu, kaip centrinė vyriausybė stengiasi atstatyti šalį po 16 metų trukusio pilietinio karo. Centrinė vyriausybė perėmė vietos administravimą kaip kontrolės išlaikymo priemonę karo metu. Ginčas tarp stiprios centrinės vyriausybės ir decentralizuotos valstybės dar ilgai turės įtakos vietos valdžios vystymuisi (13). Sirijos nuolatinis dalyvavimas Libane sutvirtino centrinę valdžią. Decentralizacijai iš esmės buvo teikiama labai nedaug paramos iš vyriausybės dėl politinio nestabilumo šalyje (14).

Libanas yra padalytas į 6 gubernijas, kurios toliau dalijamos į administracines savivaldybes. Pirmieji vietos rinkimai per 35 metus įvyko 1998 m. „Rinkėjų aktyvumas buvo didelis, vidutiniškai 60-70 %. Beirute balsavo tik 30 %, tačiau manyta, kad taip nutiko dėl to, kad rinkėjai manė, jog rezultatai buvo iš anksto nulemti. Apie klastotes ar prievartą įrodymų buvo gauta nedaug. Rinkimai — tai tolesnis atkūrimo po konflikto etapas. (15)“ Vietos valdžia priklauso nuo centrinės vyriausybės skiriamų lėšų, o tai riboja jų galimybes spręsti vietos problemas.

Libija

Libija istoriškai sudaro atskiri regionai, kuriuos į federacijų sujungė karalius Idris. Šią federaciją 1963 m. pakeitė unitarinė sistema. Tada dešimt gubernijų iš esmės tapo centrinės vyriausybės tąsa. Po Kadafio revoliucijos 1969 m. vietos padalinimas buvo dar labiau sutvirtintas, kad centrinė vyriausybė lengviau galėtų vykdyti priežiūrą. „Didesne dalimi subnacionalinė valdžia toliau funkcionavo kaip administracinių ryšių su centrine vyriausybe hierarchinė sistema, o ne visuomenės dalyvavimo ar atstovavimo priemonė.“ (16) CŽV Pasaulio faktų knygoje teigia, kad dabartinę vietos administraciją sudaro 25 savivaldybės (pastaba — šios 25 savivaldybės galėjo būti pakeistos 13 regionų).

Decentralizacijos procesas susiduria su daugeliu sunkumų. Naftos eksportui tenka didžioji Libijos ekonomikos dalis, o gaunamos pajamos padeda funkcionuoti jos vyriausybei. „Itin centralizuotas pelno už naftos produktus paskirstymas kelia pavojų pastangoms pasiekti decentralizaciją.“ (17) Nors Libijos įstatymai vietos valdžiai suteikia atsakomybę už švietimą, pramonę ir bendruomenes, vietos politiką praktiškai diktuoja centrinė vyriausybė. „Įstatymiškai Libija yra viena iš labiausiai decentralizuotų sistemų arabų regione. Vietos valdžios institucijos apima švietimą, pramonę ir bendruomenes. Tačiau iš esmės centrinė vadovybė diktuoja šių institucijų galioms. Pilietinė visuomenė ir visos nevalstybinės politinės organizacijos yra smarkiai ribojamos, todėl politinis dalyvavimas iš apačios į viršų nedidelis. Daugelis elito atstovų, kurie galėtų užimti vietos vadovų pareigas, gyvena užsienyje.“ (18)

Marokas

Decentralizacijos procesas prasidėjo praeito amžiaus septintajame dešimtmetyje, kaip reakcija į augantį socialinį spaudimą. „Pagrindinis decentralizacijos proceso suvaržymas yra koordinavimo tarp įvairių valdžios lygių nebuvimas, o taip pat menki pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios gebėjimai.“ (19) Vietos valdžiai Maroke kurti labiausiai kliudė stipri centrinė vyriausybė ir demokratijos trūkumas. Konstitucinė monarchija vis dar galinga ir lėtai evoliucionuoja į parlamentinę sistemą. Parlamentas yra išrinktas demokratiškai, o 2002 m. vykę paskutiniai rinkimai buvo patys laisviausi ir teisingiausi visame regione. (20)

Šalyje yra 37 provincijos ir 2 wilayas, o „kaip 1997 m. įstatymo leidėjo priimto decentralizacijos (regionalizacijos) įstatymo išdava buvo 16 naujų regionų (nurodytų toliau) sukūrimas.“ (21) Kiekvieną provinciją valdo asamblėja, kurią renka savivaldybių tarybos. Savivaldybės prižiūri infrastruktūrą ir vietos paslaugas. Jas neretai varžo finansavimo trūkumas, nes joms trūksta fiskalinio autonomiškumo. Paskutiniai savivaldos rinkimai vyko 1997 m., kuriuos opozicinės partijos kritikavo kaip suklastotus. (22)

Sirija

Sirija yra padalyta į 14 provincijų, kurioms „vadovauja Vidaus reikalų ministerijos paskirti gubernatoriai. Šie gubernatoriai tiesiogiai pavaldūs prezidentui. Gubernatoriai kontroliuoja provincijos vyriausybės biurus, o taip pat ministerijų ir valstybinių įmonių vietos biurus. Po provincijų, mažėjančia pagal galias tvarka, eina rajonai, apylinkės ir kaimai. Vietoje išrinktos administracinės tarybos valdo šias vietos valdžios institucijas, tačiau iš esmės jos lieka labai priklausomos nuo centrinės vadovybės.“ (23) Sirijos plataus masto valstybės tarnyba ir stiprios centrinės vyriausybės istorija yra rimta kliūtis vietos valdžios organizacijos vystymuisi. Administracija priklauso nuo viršūnėje esančios asmenų grupės sprendimų. Pirmi vietos rinkimai buvo surengti 1999 m. (24). Kai kurios decentralizavimo programos buvo pradėtos esant Ministrui Pirmininkui Miru, tačiau decentralizavimas bus matyt lėtas procesas, nebent kartu bus plėtojama ir vietos demokratija.

Tunisas

Tunisas turi itin centralizuotą vyriausybę, kuri nebuvo imli decentralizacijos sampratai. Politikoje dominuoja valdančioji Rassemblement Constitutionnel Democratique (RCD) ir Prezidentas Ali, kuris valdžioje yra nuo 1987 m. Centrinio planavimo tradicija apima ekonomikos valstybinę kontrolę. Tam tikri žingsniai link decentralizacijos vyko per savivaldos tarybų steigimą, tačiau jos nebuvo nuosekliai steigiamos visoje šalyje ir dažniausiai lieka centrinės vyriausybės instrumentais.

Tunisas yra suskirstytas į 24 gubernijas, o kiekvienai jų vadovauja vyriausybės paskirti gubernatoriai. Gubernijos turi įstatymų leidybos asamblėjas, kurias sudaro rinkti ir skirti atstovai. Daugeliui kaimo vietovių trūksta vietos valdžios struktūrų, o centrinė vyriausybė pasilieka fiskalinės politikos ir mokesčių kontrolę. „Lėšų trūkumas yra daugelio savivaldybių problema. Vienodos ar standartizuotos savivaldybės struktūros nebuvimas Tunise leido tam tikroms vietos valdžios institucijoms išsiveržti į priekį, kai tuo tarpu kitos vilkosi iš paskos.“ (25) Paskutiniai vietos rinkimai buvo surengti 2002 m., kai daugumą mandatų laimėjo RCD kandidatai.

Tolesnį vietos valdžios vystymą remia tiek vietos gyventojai, tiek vyriausybė. Pilietinės visuomenės organizacijos ragina užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą sprendžiant vietos reikalus. Vyriausybė žvelgia į tai, kaip galimybę sumažinti politinę įtapą ir išsaugoti politinį stabilumą. Ji taip pat įgyvendino regioninės plėtros planus, siekiant sukurti naują infrastruktūrą ir decentralizuoti infrastruktūros valdymą. (26)

Armėnija

Armėnijos politikoje dominuoja kova su Azerbaidžanu dėl Kalnų Karabacho, kuriame daugiausiai gyvena armėnų kilmės piliečiai. Armėnija padalyta į 11 provincijų. Paskutiniai vietos rinkimai vyko 1996 m. lapkritį. Nepaisant to, kad prezidento rinkimus daugelis kritikavo kaip nesąžiningus ir sukėlusius nuožmius susidūrimus tarp protestuotojų ir policijos, Europos Tarybos stebėtojai manė, kad šie rinkimai buvo laisvi ir sąžiningi. (27) Vietos valdžia yra beveik centrinės vyriausybės tąsa, kurios paskirtis — įgyvendinti politiką. (28) Plintanti korupcija ir silpna politinė sistema apribojo vietos valdžios organizacijų kūrimą.

Azerbaidžanas

Azerbaidžanas ir toliau ekonomiškai ir politiškai kovoja su Armėnija dėl Kalnų Karabacho regiono. Jo ištekliai riboti dėl prarastos teritorijos ir būtinybės teikti paslaugas maždaug 800 000 pabėgėlių. Nors Azerbaidžanas turi daug naftos išteklių, jie nėra gerai išvystyti. Esama tiek daug problemų su nacionaline vyriausybe, tame tarpe rinkimų klastojimai, korupcija ir susidorojimas su opozicinėmis partijomis ir žiniasklaida, kad vietos valdžia atrodo gerokai neišvystyta ir neveiksminga. Azerbaidžanas padalytas į 59 rajonų, 11 miestų ir 1 autonominę respubliką.

Gruzija

Pastarojo dešimtmečio politinis klimatas buvo audringas. Tačiau, nepaisant įvairių aukštų pareigūnų žmogžudysčių ar pasikėsinimų nužudyti Prezidentą Ševardnadzę, 1992 m. ir 2004 m. vykę rinkimai bendrai laikomi laisvais ir sąžiningais. Gruzija žengia link demokratijos ir pastaraisiais metais mėgavosi didesniu politiniu stabilumu. Gruzijos administracinis padalijimas yra 9 regionai, 9 miestai ir 2 autonominės respublikos.

---

(1)  Vietos valdžios ir regionų vystymo iniciatyva, pranešimas apie Baltarusiją 1994 m., http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/UNTC/UNPAN003979.htm, 2004 m. spalio 25 d.

(2)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019672579768, 2004 m. spalio 25 d.

(3)  UNPAN valstybės pereinamuoju laikotarpiu 2004 m.: Pranešimas apie Ukrainą http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN017053.pdf 2004 m. spalio 25 d.

(4)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019745009984, 2004 m. spalio 25 d.

(5)  UNPAN Rusijos vyriausybės lygių tarpusavio santykių modernizavimas, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 2004 m. spalio 25 d.

(6)  UNPAN Rusijos vyriausybės lygių tarpusavio santykių modernizavimas, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 2004 m. spalio 25 d.

(7)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018535850896, 2004 m. spalio 26 d.

(8)  JTVP valdymo programa arabų regione (POGAR), http://www.pogar.org/countries/algeria/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(9)  JAV Kongreso bibliotekos šalies studijos, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 2004 m. spalio 27 d.

(10)  JAV Kongreso bibliotekos šalies studijos, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 2004 m. spalio 27 d.

(11)  JAV Kongreso bibliotekos šalies studijos, http://countrystudies.us/israel/85.htm, 2004 m. spalio 27 d.

(12)  Jordanijos nacionalinis tinklalapis, http://www.kinghussein.gov.jo/government2.html, 2004 m. spalio 27 d.

(13)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(14)  Pasaulio Bankas: Savivaldybės Libane, http://www.worldbank.org/wbi/mdf/mdf1/munici.htm, 2004 m. spalio 27 d.

(15)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/lebanon/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(16)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018721190906, 2004 m. spalio 27 d.

(17)  JAV Kongreso bibliotekos šalies studijos, http://countrystudies.us/libya/70.htm, 2004 m. spalio 27 d.

(18)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 2004 m. spalio 27 d.

(19)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 2004 m. spalio 27 d.

(20)  JT atvejų tyrimai, http://www.ciesin.org/decentralization/English/CaseStudies/morocco.html, 2004 m. spalio 27 d.

(21)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1020281580149, 2004 m. spalio 27 d.

(22)  CŽV Pasaulio faktų knyga, http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/geos/mo.html, 2004 m. spalio 27 d.

(23)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/morocco/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(24)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html, 2004 m. spalio 27 d.

(25)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1021373886647, 2004 m. spalio 28 d.

(26)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(27)  JTVP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 2004 m. spalio 28 d.

(28)  FCO šalies profilis, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233781786, 2004 m. spalio 28 d.

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/67

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, sukuriantį Pasirengimo narystei priemonę (IPA)

(2005/C 231/09)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, sukuriančio Pasirengimo narystei priemonę (IPA) (KOM (2004) 627 galutinis — 2004/0222 (CNS);

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 29 d. Europos Komisijos sprendimą pasitarti su juo šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 28 d. Biuro sprendimą pavesti Išorės ryšių komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į visą paketą, kuriuo peržiūrima ir keičiama išorės pagalbos sistema, kurią Europos Komisija patvirtino rugsėjo 29 d., įskaitant, be pasirengimo narystei priemonės, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, Bendradarbiavimo vystymosi labui ir ekonominio bendradarbiavimo priemonę ir stabilumui skirtą priemonę KOM(2004);

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16-17 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Turkija;

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 17-18 d. Europos Vadovų Tarybos padarytas išvadas dėl Kroatijos, kuri yra narystės ES siekianti šalis kandidatė; atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16-17 d. Europos Vadovų Tarybos padarytas pirmininkavimo išvadas dėl stojimo derybų su Kroatija pradžios; atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Europos Sąjungos Ministrų Tarybos sprendimą atidėti stojimo derybų pradžią iki tol, kol bus užtikrintas visiškas bendradarbiavimas su TBBJT;

atsižvelgdamas į nuomonę dėl finansinių perspektyvų: Europos Komisijos komunikatą dėl Mūsų bendros ateities kūrimas — 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos problemos ir biudžetinės priemonės KOM(2004) 101 galutinis, CdR 162/2004 galut. 3 (pranešėjas — patarėjas seras Albert Bore, Birmingemo miesto taryba (JK, ESP);

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 18 d. Regionų komiteto rezoliuciją dėl derybų, susijusių su Turkijos stojimu į ES, pradžios;

atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 498/2004...), kurį Išorės ryšių komisija priėmė .... (pranešėja — p. Ruth Coleman, Šiaurės Viltšyro apygardos tarybos vadovė (JK/ELDR);

| 1) | kadangi reglamento projektas priklauso nuo valstybių narių tarpusavio susitarimo dėl finansinių perspektyvų (žr. pirmiau nurodytą pastraipą). |
| --- | --- |

1)

kadangi reglamento projektas priklauso nuo valstybių narių tarpusavio susitarimo dėl finansinių perspektyvų (žr. pirmiau nurodytą pastraipą).

2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 14 d.) vykusioje 59-ojoje plenarinėje sesijoje priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | pritaria šiai priemonei, kuri atitinka pasirengimo narystei pagalbos sistemos reikalavimus dėl didesnio lankstumo ir paprastumo bei geriau pašalina pasirengimo narystei ir stojimo laikotarpio skirtumus; |
| --- | --- |

1.1

pritaria šiai priemonei, kuri atitinka pasirengimo narystei pagalbos sistemos reikalavimus dėl didesnio lankstumo ir paprastumo bei geriau pašalina pasirengimo narystei ir stojimo laikotarpio skirtumus;

| 1.2 | pripažįsta, kad buvo įgyta patirtis dirbant su ankstesnėmis pasirengimo narystei priemonėmis, ir dėl to pritaria, kad būtų sukurta viena bendra sistema, skirta pagalbai šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms pasirengti narystei, kuri padėtų skirstyti paramą ir geriau koordinuotų skirtingas sudėtines paramos dalis; |
| --- | --- |

1.2

pripažįsta, kad buvo įgyta patirtis dirbant su ankstesnėmis pasirengimo narystei priemonėmis, ir dėl to pritaria, kad būtų sukurta viena bendra sistema, skirta pagalbai šalims kandidatėms ir galimoms šalims kandidatėms pasirengti narystei, kuri padėtų skirstyti paramą ir geriau koordinuotų skirtingas sudėtines paramos dalis;

| 1.3 | pripažįsta skirtumą tarp pagalbos pasirengti narystei ir tradicinės pagalbos vystymuisi, nes pasirengimo narystei pagalba a) skiriama trumpalaikiams arba vidutinės trukmės stojimo tikslams įgyvendinti, ir b) skirta parengti šalis laikotarpiui po įstojimo į ES. Bendra pasirengimo narystei pagalba siekiama palaipsniui suderinti šalių kandidačių standartus ir politikos kryptis su Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

1.3

pripažįsta skirtumą tarp pagalbos pasirengti narystei ir tradicinės pagalbos vystymuisi, nes pasirengimo narystei pagalba a) skiriama trumpalaikiams arba vidutinės trukmės stojimo tikslams įgyvendinti, ir b) skirta parengti šalis laikotarpiui po įstojimo į ES. Bendra pasirengimo narystei pagalba siekiama palaipsniui suderinti šalių kandidačių standartus ir politikos kryptis su Europos Sąjungos;

| 1.4 | pritaria sprendimui pasirengimo narystei pagalbą siūlyti ir šalims kandidatėms, ir galimoms šalims kandidatėms, kad abi šalių grupės galėtų pasinaudoti šiomis sudedamosiomis dalimis:






  — | pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimu |
| --- | --- | --- |

1.4

pritaria sprendimui pasirengimo narystei pagalbą siūlyti ir šalims kandidatėms, ir galimoms šalims kandidatėms, kad abi šalių grupės galėtų pasinaudoti šiomis sudedamosiomis dalimis:

—

pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimu

| — | regioniniu ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu |
| --- | --- |

—

regioniniu ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu

O šalys kandidatės dar turi galimybę pasinaudoti ir:

| — | regionine plėtra |
| --- | --- |

—

regionine plėtra

| — | žmonių išteklių plėtra |
| --- | --- |

—

žmonių išteklių plėtra

| — | kaimo plėtra. |
| --- | --- |

—

kaimo plėtra.

| 1.5 | pritaria nuostatai, sumažinančiai biudžeto eilučių, skirtų pasirengimo narystei ES pagalbai, skaičių, nes taip bus galima lanksčiau patenkinti šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių poreikius; |
| --- | --- |

1.5

pritaria nuostatai, sumažinančiai biudžeto eilučių, skirtų pasirengimo narystei ES pagalbai, skaičių, nes taip bus galima lanksčiau patenkinti šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių poreikius;

| 1.6 | mano, kad pasiūlymas, jog pagalba šalims kandidatėms gali būti valdoma decentralizuotai, o pagalba galimoms šalims kandidatėms ir toliau bus valdoma centralizuotai, yra tinkamas; |
| --- | --- |

1.6

mano, kad pasiūlymas, jog pagalba šalims kandidatėms gali būti valdoma decentralizuotai, o pagalba galimoms šalims kandidatėms ir toliau bus valdoma centralizuotai, yra tinkamas;

| 1.7 | pritaria, kad būtų sujungtos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skirtos biudžeto eilutės, kaip pasiūlė Regioninės politikos generalinis direktoratas ir Plėtros generalinis direktoratas. Tokia nuostata padės sukurti lankstesnę sistemą, kuriai vadovautų viena valdymo institucija. |
| --- | --- |

1.7

pritaria, kad būtų sujungtos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skirtos biudžeto eilutės, kaip pasiūlė Regioninės politikos generalinis direktoratas ir Plėtros generalinis direktoratas. Tokia nuostata padės sukurti lankstesnę sistemą, kuriai vadovautų viena valdymo institucija.

| 1.8 | pritaria šalims kandidatėms, galimoms šalims kandidatėms ir tų šalių demokratinėms institucijoms, įskaitant vietos ir regionų valdžią, skirtos paramos pasirengti narystei skirstymui ir geresniam jos koordinavimui; |
| --- | --- |

1.8

pritaria šalims kandidatėms, galimoms šalims kandidatėms ir tų šalių demokratinėms institucijoms, įskaitant vietos ir regionų valdžią, skirtos paramos pasirengti narystei skirstymui ir geresniam jos koordinavimui;

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 2.1 | pabrėžia, kad siūloma pagalba apima daugelį sričių, kuriose vietos ir regionų valdžia turi patirtį ir dėl to galėtų vaidinti svarbų vaidmenį, įskaitant:






  — | demokratinių institucijų stiprinimą |
| --- | --- | --- |

2.1

pabrėžia, kad siūloma pagalba apima daugelį sričių, kuriose vietos ir regionų valdžia turi patirtį ir dėl to galėtų vaidinti svarbų vaidmenį, įskaitant:

—

demokratinių institucijų stiprinimą

| — | ekonomines reformas |
| --- | --- |

—

ekonomines reformas

| — | žmogaus teisių ir pagrindinių teisių skatinimą ir apsaugą bei didesnę pagarbą mažumos teisėms |
| --- | --- |

—

žmogaus teisių ir pagrindinių teisių skatinimą ir apsaugą bei didesnę pagarbą mažumos teisėms

| — | pilietinės visuomenės vystymą |
| --- | --- |

—

pilietinės visuomenės vystymą

| — | regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

| 2.2 | rekomenduoja, kad Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžia siūlytų įvairiapusę kompetenciją tose pagalbos srityse, kurios išvardytos 1.5 pastraipoje (aukščiau), kuri galėtų būti, pavyzdžiui, pasikeitimas informacija arba techninės pagalbos programos arba pagalba rengiant konferencijas, kad šalių kandidačių (galimų šalių kandidačių) vietos (regionų) valdžia susipažintų su Bendrijos acquis; |
| --- | --- |

2.2

rekomenduoja, kad Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžia siūlytų įvairiapusę kompetenciją tose pagalbos srityse, kurios išvardytos 1.5 pastraipoje (aukščiau), kuri galėtų būti, pavyzdžiui, pasikeitimas informacija arba techninės pagalbos programos arba pagalba rengiant konferencijas, kad šalių kandidačių (galimų šalių kandidačių) vietos (regionų) valdžia susipažintų su Bendrijos acquis;

| 2.3 | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas apsvarstyti 16 straipsnyje numatytą galimybę dalyvauti konkursuose ir sutartyse dėl pagalbos programų vykdymo pagal šią priemonę. |
| --- | --- |

2.3

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas apsvarstyti 16 straipsnyje numatytą galimybę dalyvauti konkursuose ir sutartyse dėl pagalbos programų vykdymo pagal šią priemonę.

| 2.4 | siūlo, kad Europos Komisija nuolat prižiūrėtų ir vertintų IPA. Kai yra regionų ir vietos lygmeniui rūpimų klausimų, Komisija turėtų bendradarbiauti su Regionų komitetu. Tokia veikla pagerintų projektų valdymą atsižvelgiant į abiejų šalių — ES ir šalių kandidačių arba galimų šalių kandidačių — aktualius poreikius. |
| --- | --- |

2.4

siūlo, kad Europos Komisija nuolat prižiūrėtų ir vertintų IPA. Kai yra regionų ir vietos lygmeniui rūpimų klausimų, Komisija turėtų bendradarbiauti su Regionų komitetu. Tokia veikla pagerintų projektų valdymą atsižvelgiant į abiejų šalių — ES ir šalių kandidačių arba galimų šalių kandidačių — aktualius poreikius.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/69

---

Regionų komiteto nuomonė dėlPasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies pakeičiančią Direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo

(2005/C 231/10)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies pakeičiančią direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (KOM(2004) 607 galutinis — 2004/0209 (COD)

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 137 straipsnio 2 punkto nuostatomis konsultuotis su Komitetu šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 3 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į Direktyvą 93/104/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų su pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/34/EB;

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Direktyvos 93/104/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų persvarstymo (KOM(2003) 843 galutinis);

atsižvelgdamas į Antrąjį socialinių partnerių konsultacijų Bendrijos lygiu etapą dėl Direktyvos 93/104/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų persvarstymo;

atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su tam tikrų Direktyvos nuostatų aiškinimu byloje C-3003/98 „Sindicato de Médicatos de Asistencia Pública (SIMAP) v Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana“ ir byloje C-151/02 „Landeshauptstadt Kiel v Norbert Jaeger“;

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje (EBS 5 str.) įtvirtintą subsidiarumo principą;

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (89/391/EB);

atsižvelgdamas į Lisabonos Europos Vadovų Tarybos 2000 m. kovo 23-24 d. Europos Sąjungai iškeltą uždavinį tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, turinčia tvaraus ekonominio augimo galimybių ir sukuriančia daugiau bei geresnių darbo vietų ir tvirtesnę socialinę sanglaudą;

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 329/2004 rev 2), kurį Ekonominės ir socialinės politikos komisija priėmė 2005 m. vasario 11 d. (pranešėja — Karališkosios Kensingtono ir Čelsio municipalinės tarybos narė baronienė Joan Hanham (UK-ELP);

savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (2005 m. balandžio 14 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | pritaria Komisijos iniciatyvai šiuo laikotarpiu iš dalies pakeisti Darbo laiko direktyvą, kadangi būtina skubiai spręsti problemas, susijusias su Darbo laiko direktyvos interpretavimu ir taikymu valstybių narių lygiu; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos iniciatyvai šiuo laikotarpiu iš dalies pakeisti Darbo laiko direktyvą, kadangi būtina skubiai spręsti problemas, susijusias su Darbo laiko direktyvos interpretavimu ir taikymu valstybių narių lygiu;

| 1.2 | primena Komisijai, Parlamentui ir Tarybai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai darbdaviai Europos Sąjungoje, atliekantys svarbų vaidmenį tvarkant tokias viešąsias paslaugas kaip socialinė rūpyba, sveikatos ir civilinės apsaugos paslaugos; |
| --- | --- |

1.2

primena Komisijai, Parlamentui ir Tarybai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai darbdaviai Europos Sąjungoje, atliekantys svarbų vaidmenį tvarkant tokias viešąsias paslaugas kaip socialinė rūpyba, sveikatos ir civilinės apsaugos paslaugos;

| 1.3 | išreiškia susirūpinimą, kad, nesuradus tinkamo sprendimo, visoje ES iš karto kils problemų dėl kvalifikuotų darbuotojų stygiaus sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuje, ir kad greitai šiuose sektoriuose dar labiau padidės ekonominė migracija iš naujųjų valstybių narių ir ES nepriklausančių neturtingesnių šalių į valstybes nares, ir kad tai padarys tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės žalos naujųjų valstybių narių ir ES nepriklausančių neturtingesnių valstybių narių sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriams; |
| --- | --- |

1.3

išreiškia susirūpinimą, kad, nesuradus tinkamo sprendimo, visoje ES iš karto kils problemų dėl kvalifikuotų darbuotojų stygiaus sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuje, ir kad greitai šiuose sektoriuose dar labiau padidės ekonominė migracija iš naujųjų valstybių narių ir ES nepriklausančių neturtingesnių šalių į valstybes nares, ir kad tai padarys tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės žalos naujųjų valstybių narių ir ES nepriklausančių neturtingesnių valstybių narių sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriams;

| 1.4 | mano, kad nors yra ir techninis darbo laiko reguliavimo klausimo aspektas, daromas poveikis ir visuomenės, kurią Europa nori būti, tipui; kai Europa siekia skatinti didesnį verslumą, kūrybingumą ir aktyvią pilietybę, kartu užtikrindama asmenims geresnę darbo ir gyvenimo pusiausvyrą, darbo laiko reguliavimas daro poveikį visiems šiems siekiams ir dėl to turi būti apsvarstytas atsižvelgiant į šias sąlygas. |
| --- | --- |

1.4

mano, kad nors yra ir techninis darbo laiko reguliavimo klausimo aspektas, daromas poveikis ir visuomenės, kurią Europa nori būti, tipui; kai Europa siekia skatinti didesnį verslumą, kūrybingumą ir aktyvią pilietybę, kartu užtikrindama asmenims geresnę darbo ir gyvenimo pusiausvyrą, darbo laiko reguliavimas daro poveikį visiems šiems siekiams ir dėl to turi būti apsvarstytas atsižvelgiant į šias sąlygas.

| 1.5 | pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas dėl darbo laiko apibrėžimo bando panaikinti dėl ETT sprendimų, priimtų Jaeger ir SIMAP bylose atsiradusį teisinį netikrumą. Europos įstatymų leidyba turi užtikrinti, kad budėjimo nuostatos liks svarbus veiksnys norint teikti kokybiškas ir nepertraukiamas sveikatos paslaugas ir priežiūros globos namuose paslaugas, kurios teikiamos pažeidžiamiems suaugusiems ir vaikams; |
| --- | --- |

1.5

pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas dėl darbo laiko apibrėžimo bando panaikinti dėl ETT sprendimų, priimtų Jaeger ir SIMAP bylose atsiradusį teisinį netikrumą. Europos įstatymų leidyba turi užtikrinti, kad budėjimo nuostatos liks svarbus veiksnys norint teikti kokybiškas ir nepertraukiamas sveikatos paslaugas ir priežiūros globos namuose paslaugas, kurios teikiamos pažeidžiamiems suaugusiems ir vaikams;

| 1.6 | pripažįsta, kad galimas neigiamas grįžimo į tą padėtį, kuri buvo prieš SIMAP ir Jaeger bylas, poveikis galėtų būti tas, kad gali būti naudojami tokie darbo modeliai, pagal kuriuos darbuotojai daug laiko praleidžia budėdami darbo vietoje, ir kad, jei toks laikas nebus veiksmingai tvarkomas, tai gali turėti įtakos šių darbuotojų ir net kitų asmenų — vartotojų ar visuomenės — sveikatai ir saugai, ir darbuotojo sugebėjimui darbą suderinti su šeimyniniu gyvenimu; |
| --- | --- |

1.6

pripažįsta, kad galimas neigiamas grįžimo į tą padėtį, kuri buvo prieš SIMAP ir Jaeger bylas, poveikis galėtų būti tas, kad gali būti naudojami tokie darbo modeliai, pagal kuriuos darbuotojai daug laiko praleidžia budėdami darbo vietoje, ir kad, jei toks laikas nebus veiksmingai tvarkomas, tai gali turėti įtakos šių darbuotojų ir net kitų asmenų — vartotojų ar visuomenės — sveikatai ir saugai, ir darbuotojo sugebėjimui darbą suderinti su šeimyniniu gyvenimu;

| 1.7 | vis dėlto pažymi, kad Darbo laiko direktyva yra sveikatos ir saugos priemonė, skirta darbo valandoms apriboti ir darbui su poilsiu suderinti. Tai nėra priemonė, skirta kitoms įdarbinimo sąlygoms apibrėžti, pavyzdžiui, sutikimui dirbti tam tikromis valandomis arba finansines kompensacijas už tam tikras valandas. Tai klausimai, dėl kurių turi būti susitarta atskirai arba kartu pagal atitinkamą atskirų valstybių narių arba darbo sektorių praktiką arba procedūras. Be to, nepaisant to, koks darbo modelis yra numatytas, darbdavys ir toliau yra atsakingas už darbuotojų sveikatą ir saugą ir turi taikyti priemones, užtikrinančias, kad nebūtų pakenkta jų sveikatai; |
| --- | --- |

1.7

vis dėlto pažymi, kad Darbo laiko direktyva yra sveikatos ir saugos priemonė, skirta darbo valandoms apriboti ir darbui su poilsiu suderinti. Tai nėra priemonė, skirta kitoms įdarbinimo sąlygoms apibrėžti, pavyzdžiui, sutikimui dirbti tam tikromis valandomis arba finansines kompensacijas už tam tikras valandas. Tai klausimai, dėl kurių turi būti susitarta atskirai arba kartu pagal atitinkamą atskirų valstybių narių arba darbo sektorių praktiką arba procedūras. Be to, nepaisant to, koks darbo modelis yra numatytas, darbdavys ir toliau yra atsakingas už darbuotojų sveikatą ir saugą ir turi taikyti priemones, užtikrinančias, kad nebūtų pakenkta jų sveikatai;

| 1.8 | mano, kad šiuo metu galimybe pratęsti pamatinį laikotarpį, skirtą vidutiniam darbo valandų skaičiui per savaitę apskaičiuoti, gali pasinaudoti ribotas darbo vietų skaičius, kurioms taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, arba jeigu šiuo klausimu yra priimta kolektyvinė sutartis pasisako už greitą sezoninio darbo valandų metodo įvedimą, ypač tose pramonės šakose, kurios labai priklauso nuo sezoninės produktų ir paslaugų paklausos kaitos. Tai būtų naudinga konkurencijai didinti; |
| --- | --- |

1.8

mano, kad šiuo metu galimybe pratęsti pamatinį laikotarpį, skirtą vidutiniam darbo valandų skaičiui per savaitę apskaičiuoti, gali pasinaudoti ribotas darbo vietų skaičius, kurioms taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, arba jeigu šiuo klausimu yra priimta kolektyvinė sutartis pasisako už greitą sezoninio darbo valandų metodo įvedimą, ypač tose pramonės šakose, kurios labai priklauso nuo sezoninės produktų ir paslaugų paklausos kaitos. Tai būtų naudinga konkurencijai didinti;

| 1.9 | pastebi, kad vidutinio darbo laiko apskaičiavimo taikymo taisyklė, taikoma darbuotojams, įdarbintiems pagal trumpesnes sutartis, yra iš esmės tokia pati kaip ir ta, kuri yra šiuo metu taikoma darbuotojams, dirbantiems trumpiau nei standartinis 4 mėnesių pamatinis laikotarpis; |
| --- | --- |

1.9

pastebi, kad vidutinio darbo laiko apskaičiavimo taikymo taisyklė, taikoma darbuotojams, įdarbintiems pagal trumpesnes sutartis, yra iš esmės tokia pati kaip ir ta, kuri yra šiuo metu taikoma darbuotojams, dirbantiems trumpiau nei standartinis 4 mėnesių pamatinis laikotarpis;

| 1.10 | pažymi, kad pasiūlymu suteikti kompensuojamąjį poilsį panaikinamas ETT sprendimu Jaeger byloje nustatytas įpareigojimas kompensuojamąjį poilsį skirti nedelsiant. Tai panaikintų šio sprendimo sukeltą painiavą. Daugeliu atvejų 72 valandos bus tinkamas laikotarpis, per kurį bus suteikiamas kompensuojamasis poilsis; |
| --- | --- |

1.10

pažymi, kad pasiūlymu suteikti kompensuojamąjį poilsį panaikinamas ETT sprendimu Jaeger byloje nustatytas įpareigojimas kompensuojamąjį poilsį skirti nedelsiant. Tai panaikintų šio sprendimo sukeltą painiavą. Daugeliu atvejų 72 valandos bus tinkamas laikotarpis, per kurį bus suteikiamas kompensuojamasis poilsis;

| 1.11 | pastebi, kad Komisijos pasiūlymais būtų išsaugota darbuotojų teisė sutikti dirbti ilgiau nei didžiausią 48 valandų vidurkį per savaitę tose valstybėse narėse, kurios pasirinktų šį variantą, tačiau kai kuriose darbo vietose ši galimybė priklausytų nuo kolektyvinių sutarčių. Ši pasiūlymo dalis, jei jos bus laikomasi, turėtų būti išaiškinta, kadangi pagal ją, asmenys taip pat gali sutikti dirbti ilgiau tose darbo vietose, kuriose nėra sudarytos kolektyvinės sutartys. Taigi nevisiškai aišku, kada ši priemonė taikoma. Pavyzdžiui, gali būti numatyta ją taikyti smulkiesiems darbdaviams valstybėse narėse, kuriose tradiciškai nėra plačiai paplitusios kolektyvinių derybų struktūros, tokiose kaip JK. Tai taip pat gali būti aktualu bet kuriai naujajai valstybei narei, kurioje nėra pakankamai susiformavęs socialinio dialogo procesas ir nėra paplitusios kolektyvinės sutartys; |
| --- | --- |

1.11

pastebi, kad Komisijos pasiūlymais būtų išsaugota darbuotojų teisė sutikti dirbti ilgiau nei didžiausią 48 valandų vidurkį per savaitę tose valstybėse narėse, kurios pasirinktų šį variantą, tačiau kai kuriose darbo vietose ši galimybė priklausytų nuo kolektyvinių sutarčių. Ši pasiūlymo dalis, jei jos bus laikomasi, turėtų būti išaiškinta, kadangi pagal ją, asmenys taip pat gali sutikti dirbti ilgiau tose darbo vietose, kuriose nėra sudarytos kolektyvinės sutartys. Taigi nevisiškai aišku, kada ši priemonė taikoma. Pavyzdžiui, gali būti numatyta ją taikyti smulkiesiems darbdaviams valstybėse narėse, kuriose tradiciškai nėra plačiai paplitusios kolektyvinių derybų struktūros, tokiose kaip JK. Tai taip pat gali būti aktualu bet kuriai naujajai valstybei narei, kurioje nėra pakankamai susiformavęs socialinio dialogo procesas ir nėra paplitusios kolektyvinės sutartys;

| 1.12 | sutinka, kad sprendimas sutikti dirbti ilgiau nei nustatytą didžiausią 48 darbo valandų per savaitę vidurkį yra laisvanoriškas kiekvieno darbuotojo pasirinkimas ir kad darbdaviai negali daryti jiems dėl to spaudimo. Turi būti atitinkamos apsaugos priemonės, kurios užtikrintų, kad tokio spaudimo nebūtų, taip pat ir papildomos priemonės, kurios užtikrintų, kad yra apsaugota tokį pasirinkimą padariusių darbuotojų sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

1.12

sutinka, kad sprendimas sutikti dirbti ilgiau nei nustatytą didžiausią 48 darbo valandų per savaitę vidurkį yra laisvanoriškas kiekvieno darbuotojo pasirinkimas ir kad darbdaviai negali daryti jiems dėl to spaudimo. Turi būti atitinkamos apsaugos priemonės, kurios užtikrintų, kad tokio spaudimo nebūtų, taip pat ir papildomos priemonės, kurios užtikrintų, kad yra apsaugota tokį pasirinkimą padariusių darbuotojų sveikata ir sauga;

| 1.13 | pastebi, kad daugelis reikalavimų, kurie taikytini sutikimui dirbti ilgiau nei 48 valandų, jau yra taikomi atskiriems jau dabar galiojantiems sutikimams; bet kai kurie nenumato jokios akivaizdžios papildomos apsaugos darbuotojams ir turėtų būti panaikinti arba palikta spręsti valstybėms narėms; |
| --- | --- |

1.13

pastebi, kad daugelis reikalavimų, kurie taikytini sutikimui dirbti ilgiau nei 48 valandų, jau yra taikomi atskiriems jau dabar galiojantiems sutikimams; bet kai kurie nenumato jokios akivaizdžios papildomos apsaugos darbuotojams ir turėtų būti panaikinti arba palikta spręsti valstybėms narėms;

| 1.14 | mano, jog toks reikalavimas, dėl sutikimo turi galioti ne ilgiau nei vienerius metus ir po to gali būti pratęstas galėtų būti klaidingai suprastas, nes būtų manoma, kad sutikimas turi galioti vienerius metus, tačiau iš tikrųjų yra numatyta, jog asmenys gali laisvai nuspręsti nutraukti sutikimą bet kuriuo metu; |
| --- | --- |

1.14

mano, jog toks reikalavimas, dėl sutikimo turi galioti ne ilgiau nei vienerius metus ir po to gali būti pratęstas galėtų būti klaidingai suprastas, nes būtų manoma, kad sutikimas turi galioti vienerius metus, tačiau iš tikrųjų yra numatyta, jog asmenys gali laisvai nuspręsti nutraukti sutikimą bet kuriuo metu;

| 1.15 | pripažįsta, kad nuostata, kad sutikimas dirbti ilgiau, pasirašytas tuo pačiu metu kaip ir darbo sutartis, būtų negaliojantis, suteiktų apsaugą darbuotojams, kurie kitaip gali jausti spaudimą sutikti dirbti ilgiau. Tačiau savo darbinės veiklos pradžioje įsidarbinę pas naują darbdavį, asmenys gali norėti dirbti ilgiau, kad užsidirbtų papildomų pajamų, tačiau turi būti aiškiai nustatyta, kokiu darbo laikotarpiu darbuotojas turi teisę pasinaudoti šia galimybe. Tai ypač svarbu, kai darbuotojai yra įdarbinami pagal trumpalaikes sutartis, atsižvelgiant į sezoninį darbo krūvio padidėjimą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad bandomasis laikotarpis yra suprantamas skirtingai, papildomas reikalavimas, kad bandomuoju laikotarpiu darbuotojai negali pasirašyti sutikimo dirbti ilgiau, ne tik iškels interpretavimo problemų, bet ir atims iš tokio darbuotojo galimybę užsidirbti papildomų pajamų; |
| --- | --- |

1.15

pripažįsta, kad nuostata, kad sutikimas dirbti ilgiau, pasirašytas tuo pačiu metu kaip ir darbo sutartis, būtų negaliojantis, suteiktų apsaugą darbuotojams, kurie kitaip gali jausti spaudimą sutikti dirbti ilgiau. Tačiau savo darbinės veiklos pradžioje įsidarbinę pas naują darbdavį, asmenys gali norėti dirbti ilgiau, kad užsidirbtų papildomų pajamų, tačiau turi būti aiškiai nustatyta, kokiu darbo laikotarpiu darbuotojas turi teisę pasinaudoti šia galimybe. Tai ypač svarbu, kai darbuotojai yra įdarbinami pagal trumpalaikes sutartis, atsižvelgiant į sezoninį darbo krūvio padidėjimą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad bandomasis laikotarpis yra suprantamas skirtingai, papildomas reikalavimas, kad bandomuoju laikotarpiu darbuotojai negali pasirašyti sutikimo dirbti ilgiau, ne tik iškels interpretavimo problemų, bet ir atims iš tokio darbuotojo galimybę užsidirbti papildomų pajamų;

| 1.16 | atkreipia dėmesį į neįprastą anomaliją, kurią sukėlė naujasis pasiūlymas, kad sutikęs dirbti ilgiau darbuotojas, kai jam tai daryti leidžia kolektyvinė sutartis, negali dirbti ilgiau nei 65 valandas per savaitę, kadangi pripažinta, kad tai yra neįprastai didelis ir nenormalus darbo valandų skaičius, tačiau tai nereiškia, kad sutikęs dirbti ilgiau darbuotojas negali dirbti daugiau nei 65 valandas per savaitę, o nesutikęs dirbti ilgiau darbuotojas, kuriam galioja didžiausias 48 darbo valandų per savaitę vidurkis, gali. Be to, akivaizdu, kad darbuotojui, dirbančiam darbo vietoje, kurioje nėra sudaryta kolektyvinė sutartis arba kur darbuotojai nėra atstovaujami, ir kuris asmeniškai sutinka dirbti ilgiau, taip pat nebus taikoma didžiausia 65 valandų per savaitę riba; |
| --- | --- |

1.16

atkreipia dėmesį į neįprastą anomaliją, kurią sukėlė naujasis pasiūlymas, kad sutikęs dirbti ilgiau darbuotojas, kai jam tai daryti leidžia kolektyvinė sutartis, negali dirbti ilgiau nei 65 valandas per savaitę, kadangi pripažinta, kad tai yra neįprastai didelis ir nenormalus darbo valandų skaičius, tačiau tai nereiškia, kad sutikęs dirbti ilgiau darbuotojas negali dirbti daugiau nei 65 valandas per savaitę, o nesutikęs dirbti ilgiau darbuotojas, kuriam galioja didžiausias 48 darbo valandų per savaitę vidurkis, gali. Be to, akivaizdu, kad darbuotojui, dirbančiam darbo vietoje, kurioje nėra sudaryta kolektyvinė sutartis arba kur darbuotojai nėra atstovaujami, ir kuris asmeniškai sutinka dirbti ilgiau, taip pat nebus taikoma didžiausia 65 valandų per savaitę riba;

| 1.17 | mano, kad papildomas reikalavimas kruopščiai vesti visų tokį darbą dirbančių darbuotojų realiai dirbtų darbo valandų apskaitą padidintų biurokratiją, ir kad būtų geriau, jei direktyvoje būtų numatyta, kad atsakomybė už įsipareigojimų darbdaviui skyrimą būtų perduota valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms. Tos valdžios institucijos turės galimybę įtraukti šiuos reikalavimus į bendrą valstybės narės sveikatos ir saugos strategiją ir į darbdavių įsipareigojimus. |
| --- | --- |

1.17

mano, kad papildomas reikalavimas kruopščiai vesti visų tokį darbą dirbančių darbuotojų realiai dirbtų darbo valandų apskaitą padidintų biurokratiją, ir kad būtų geriau, jei direktyvoje būtų numatyta, kad atsakomybė už įsipareigojimų darbdaviui skyrimą būtų perduota valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms. Tos valdžios institucijos turės galimybę įtraukti šiuos reikalavimus į bendrą valstybės narės sveikatos ir saugos strategiją ir į darbdavių įsipareigojimus.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas rekomenduoja:

Skubūs darbai

| 2.1 | Komisijai, Parlamentui ir Tarybai pasistengti skubiai parengti pasiūlymų išvadas, kad Darbo laiko direktyva taptų aiškesnė ir ja būtų pasitikima; |
| --- | --- |

2.1

Komisijai, Parlamentui ir Tarybai pasistengti skubiai parengti pasiūlymų išvadas, kad Darbo laiko direktyva taptų aiškesnė ir ja būtų pasitikima;

Darbo laiko apibrėžimas

| 2.2. | kad būtų priimtas naujas darbo laiko, apimančio dvi naujas sąvokas — „budėjimo laikas“ ir „neaktyvus budėjimo laiko periodas“ — apibrėžimas, t.y. budėjimo laikui, kuris reiškia laiką, kai darbuotojas privalo būtų darbo vietoje, kad darbuotojui paprašius galėtų vykdyti savo veiklą arba atlikti pareigas, nebūtų priskiriamas neaktyvaus budėjimo laiko periodas, nebent valstybės narės nuspręstų kitaip arba tai numatytų kolektyvinė sutartis. Budėjimo laikas, kai darbuotojai realiai atlieka darbą, yra laikomas darbo laiku. |
| --- | --- |

2.2.

kad būtų priimtas naujas darbo laiko, apimančio dvi naujas sąvokas — „budėjimo laikas“ ir „neaktyvus budėjimo laiko periodas“ — apibrėžimas, t.y. budėjimo laikui, kuris reiškia laiką, kai darbuotojas privalo būtų darbo vietoje, kad darbuotojui paprašius galėtų vykdyti savo veiklą arba atlikti pareigas, nebūtų priskiriamas neaktyvaus budėjimo laiko periodas, nebent valstybės narės nuspręstų kitaip arba tai numatytų kolektyvinė sutartis. Budėjimo laikas, kai darbuotojai realiai atlieka darbą, yra laikomas darbo laiku.

Pamatiniai laikotarpiai vidutiniam darbo valandų skaičiui per savaitę apskaičiuoti

| 2.3. | kad Komisijos pasiūlymą, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė, panorus, visiems darbuotojams nustatyti standartinį pamatinį laikotarpį, kuris truktų iki 12 mėnesių, su sąlyga, kad pagal terminuotą sutartį dirbančių darbuotojų pamatinis laikotarpis negali būti ilgesnis nei darbo sutarties terminas, jei jis yra trumpesnis nei vieneri metai, reikia priimti; |
| --- | --- |

2.3.

kad Komisijos pasiūlymą, kad valstybėms narėms būtų suteikta galimybė, panorus, visiems darbuotojams nustatyti standartinį pamatinį laikotarpį, kuris truktų iki 12 mėnesių, su sąlyga, kad pagal terminuotą sutartį dirbančių darbuotojų pamatinis laikotarpis negali būti ilgesnis nei darbo sutarties terminas, jei jis yra trumpesnis nei vieneri metai, reikia priimti;

Kompensuojamasis poilsis

| 2.4. | kad, nors Komisijos pasiūlymas, kad, jei darbuotojai negali pasinaudoti teise į kasdienį ar savaitinį poilsį, jiems per atitinkamą laikotarpį, ne ilgesnį kaip 72 valandos, turi būti suteikti atitinkami kompensuojamojo poilsio laikotarpiai, yra ryškus dabartinės padėties pagerinimas, kurį paskatino ETT sprendimas Jaeger byloje, siekiant atsižvelgti į platų sektorių ir darbo praktikos sričių sektorių spektrą, rimtai turi būti apsvarstyta galimybė nustatyti ilgesnį laikotarpį, per kurį gali būti skiriamas kompensuojamasis poilsis. Be to, į 17 straipsnį turi būti įtraukta galimybė pratęsti terminą, pagal valstybėje galiojančią tvarką, priimant teisės aktą ar sudarant susitarimą tarp darbdavių ir darbuotojų; |
| --- | --- |

2.4.

kad, nors Komisijos pasiūlymas, kad, jei darbuotojai negali pasinaudoti teise į kasdienį ar savaitinį poilsį, jiems per atitinkamą laikotarpį, ne ilgesnį kaip 72 valandos, turi būti suteikti atitinkami kompensuojamojo poilsio laikotarpiai, yra ryškus dabartinės padėties pagerinimas, kurį paskatino ETT sprendimas Jaeger byloje, siekiant atsižvelgti į platų sektorių ir darbo praktikos sričių sektorių spektrą, rimtai turi būti apsvarstyta galimybė nustatyti ilgesnį laikotarpį, per kurį gali būti skiriamas kompensuojamasis poilsis. Be to, į 17 straipsnį turi būti įtraukta galimybė pratęsti terminą, pagal valstybėje galiojančią tvarką, priimant teisės aktą ar sudarant susitarimą tarp darbdavių ir darbuotojų;

Atskiras sutikimas dirbti ilgiau kaip 48 valandas per savaitę

| 2.5. | kad ES ir jos valstybėms narėms panorėjus skatinti didesnį verslumą, kūrybingumą ir aktyvią pilietybę ir kartu siekti geresnės darbo ir gyvenimo pusiausvyros, valstybėms narėms duota galimybė, kad jų darbuotojai galėtų laisvai pasirinkti galimybę dirbti ilgiau nei didžiausią 48 darbo valandų per savaitę vidurkį, galėtų būti nutraukiama laipsniškai, pritariant iniciatyvoms, skatinančioms šiuos kitus siekius; |
| --- | --- |

2.5.

kad ES ir jos valstybėms narėms panorėjus skatinti didesnį verslumą, kūrybingumą ir aktyvią pilietybę ir kartu siekti geresnės darbo ir gyvenimo pusiausvyros, valstybėms narėms duota galimybė, kad jų darbuotojai galėtų laisvai pasirinkti galimybę dirbti ilgiau nei didžiausią 48 darbo valandų per savaitę vidurkį, galėtų būti nutraukiama laipsniškai, pritariant iniciatyvoms, skatinančioms šiuos kitus siekius;

| 2.6. | kad Komisijos pasiūlymas, kad galimybė pasirinkti dirbti ilgiau nei nustatytą didžiausią 48 valandų per savaitę skaičių būtų sudaryta tik tuomet, kai toks pasirinkimas yra numatytas kolektyvinėse sutartyse arba dviejų darbo šalių susitarimu nacionaliniu arba regioniniu lygiu, arba kolektyvinėse sutartyse atitinkamu lygiu, turi būti paremtas; |
| --- | --- |

2.6.

kad Komisijos pasiūlymas, kad galimybė pasirinkti dirbti ilgiau nei nustatytą didžiausią 48 valandų per savaitę skaičių būtų sudaryta tik tuomet, kai toks pasirinkimas yra numatytas kolektyvinėse sutartyse arba dviejų darbo šalių susitarimu nacionaliniu arba regioniniu lygiu, arba kolektyvinėse sutartyse atitinkamu lygiu, turi būti paremtas;

Kitos galimybės dirbti ilgiau nei 48 valandas sąlygos

| 2.7. | kad Komisijos pastangos užtikrinti, kad pasirinkę dirbti ilgiau asmenys tai darytų savo laisva valia, žinodami, kad gali laisvai grįžti prie ankstesnio režimo, nebijodami patirti žalos, yra labai remtinos; |
| --- | --- |

2.7.

kad Komisijos pastangos užtikrinti, kad pasirinkę dirbti ilgiau asmenys tai darytų savo laisva valia, žinodami, kad gali laisvai grįžti prie ankstesnio režimo, nebijodami patirti žalos, yra labai remtinos;

| 2.8 | Palikti šias sąlygas:






  — | darbuotojas turi duoti sutikimą, |
| --- | --- | --- |

2.8

Palikti šias sąlygas:

—

darbuotojas turi duoti sutikimą,

| — | darbuotojas neturi nukentėti dėl nesutikimo dirbti tiek valandų, |
| --- | --- |

—

darbuotojas neturi nukentėti dėl nesutikimo dirbti tiek valandų,

| 2.8.1 | Išbraukti šias sąlygas:






  — | sutikimas negali galioti ilgiau negu vienerius metus, t.y., turi būti atnaujinamas, |
| --- | --- | --- |

2.8.1

Išbraukti šias sąlygas:

—

sutikimas negali galioti ilgiau negu vienerius metus, t.y., turi būti atnaujinamas,

| — | darbuotojas negali dirbti ilgiau kaip 65 valandas per vieną savaitę, nebent kolektyvinė sutartis numato kitaip; |
| --- | --- |

—

darbuotojas negali dirbti ilgiau kaip 65 valandas per vieną savaitę, nebent kolektyvinė sutartis numato kitaip;

| 2.8.2 | Išbraukti arba palikti valstybėms narėms įgyvendinti šias sąlygas, pagal jų nacionalinę praktiką ir tvarką, atsižvelgiant į jų aktualumą nacionalinės teisės ir darbinių santykių sistemų požiūriu:






  — | sutikimas, duotas pasirašant atskirą darbo sutartį arba bandomuoju laikotarpiu, yra negaliojantis; |
| --- | --- | --- |

2.8.2

Išbraukti arba palikti valstybėms narėms įgyvendinti šias sąlygas, pagal jų nacionalinę praktiką ir tvarką, atsižvelgiant į jų aktualumą nacionalinės teisės ir darbinių santykių sistemų požiūriu:

—

sutikimas, duotas pasirašant atskirą darbo sutartį arba bandomuoju laikotarpiu, yra negaliojantis;

| — | darbdavys veda tikslią visų darbuotojų, kurie pasirinko dirbti ilgiau, ir faktiškai dirbtų valandų apskaitą; |
| --- | --- |

—

darbdavys veda tikslią visų darbuotojų, kurie pasirinko dirbti ilgiau, ir faktiškai dirbtų valandų apskaitą;

| — | ši apskaita perduodama kompetentingoms institucijoms, kurios dėl su darbuotojų sveikata ir sauga susijusių priežasčių gali uždrausti arba apriboti galimybę viršyti didžiausią nustatytą savaitės darbo valandų skaičių; |
| --- | --- |

—

ši apskaita perduodama kompetentingoms institucijoms, kurios dėl su darbuotojų sveikata ir sauga susijusių priežasčių gali uždrausti arba apriboti galimybę viršyti didžiausią nustatytą savaitės darbo valandų skaičių;

| — | kompetentingų institucijų prašymu, darbdavys pateikia joms informaciją apie tokių darbuotojų faktiškai dirbtų valandų skaičių. |
| --- | --- |

—

kompetentingų institucijų prašymu, darbdavys pateikia joms informaciją apie tokių darbuotojų faktiškai dirbtų valandų skaičių.

2005 m.balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/72

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkosaugos finansinės priemonės (LIFE+)

(2005/C 231/11)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl aplinkosaugos finansinės priemonės (LIFE+) KOM(2004) 621 galutinis — 2004/0218 (COD);

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Komisijos 2004 m. spalio 1 d. sprendimą pasikonsultuoti su Regionų komitetu šiuo klausimu, kaip numatyta Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalyje;

ATISŽVELGDAMAS Į Komiteto pirmininko 2004 m. gegužės 26 d. sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti šią nuomonę;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Natura 2000 finansavimo KOM(2004) 431 galutinis;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos „Aplinka 2010: mūsų ateitis — mūsų pasirinkimas“ ir į pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos patvirtinimo 2001-2010 m. laikotarpiui KOM(2001) 31 galutinis — CdR 36/2001 galutinis (1);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato dėl mūsų bendros ateities kūrimo: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės. KOM(2004) 101 galutinis — CdR 162/2004 fin;

ATSIŽVELGDAMA Į savo nuomonės projektą (CdR 253/2004 rev.1), kurį 2005 m. kovo 1 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėja — p. Michèle EYBALIN, Ronos-Alpių regiono tarybos narė (F/ESP);

59 –ojoje plenarinėje sesijoje įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (2005 m. balandžio 14 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę.

Regionų komiteto požiūris ir rekomendacijos

1.   Bendrosios pastabos

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1.1 | sutinka su Europos Komisijos nuomone, kad LIFE+ priemonė negali būti svarstoma atskirai nuo ES finansinės paramos priemonių ir ES aplinkos politikos skirtingų aspektų įgyvendinimo sąlygų visuotinės peržiūros, tačiau mano, kad vertėjo atlikti:






  — | aplinkosaugai skirtų Bendrijos finansinės paramos priemonių išsamią apžvalgą, kurioje būtų įvertinti kiekvienos finansinės priemonės nauda ir poveikis pagal tokiai priemonei suteiktus tikslus bei pagal kiekvieno vykdyto Bendrijos aplinkosaugos veiksmų plano bendruosius tikslus; |
| --- | --- | --- |

1.1

sutinka su Europos Komisijos nuomone, kad LIFE+ priemonė negali būti svarstoma atskirai nuo ES finansinės paramos priemonių ir ES aplinkos politikos skirtingų aspektų įgyvendinimo sąlygų visuotinės peržiūros, tačiau mano, kad vertėjo atlikti:

—

aplinkosaugai skirtų Bendrijos finansinės paramos priemonių išsamią apžvalgą, kurioje būtų įvertinti kiekvienos finansinės priemonės nauda ir poveikis pagal tokiai priemonei suteiktus tikslus bei pagal kiekvieno vykdyto Bendrijos aplinkosaugos veiksmų plano bendruosius tikslus;

| — | Europos pridedamosios vertės įvertinimą tų projektų, kurie buvo finansuojami pagal šias skirtingas programas (tiek pagal Aplinkos generalinio direktorato tiesiogiai valdomas programas, tiek ir pagal programas, įeinančias į kitas Bendrijos finansavimo priemones) ir įvertinti jų suderinamumą su kitais DG ENVI vykdomais projektais. |
| --- | --- |

—

Europos pridedamosios vertės įvertinimą tų projektų, kurie buvo finansuojami pagal šias skirtingas programas (tiek pagal Aplinkos generalinio direktorato tiesiogiai valdomas programas, tiek ir pagal programas, įeinančias į kitas Bendrijos finansavimo priemones) ir įvertinti jų suderinamumą su kitais DG ENVI vykdomais projektais.

| 1.2 | mano, kad Europos Komisija turėjo pagrįsti pasiūlymą priimti LIFE+ reglamentą analize, kurioje būtų nurodytas finansinių išteklių poreikis, susijęs su vietos ir regionų lygiu įgyvendinamais Bendrijos aplinkos politikos prioritetais, ir šių finansinės paramos priemonių įvertinimu pagal subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

1.2

mano, kad Europos Komisija turėjo pagrįsti pasiūlymą priimti LIFE+ reglamentą analize, kurioje būtų nurodytas finansinių išteklių poreikis, susijęs su vietos ir regionų lygiu įgyvendinamais Bendrijos aplinkos politikos prioritetais, ir šių finansinės paramos priemonių įvertinimu pagal subsidiarumo principą.

| 1.3 | teigiamai vertina Europos Komisijos supaprastinimo siekius pasirenkant vieną priemonę, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu sunku suprasti, kokios yra realios galimybės aplinkos apsaugos projektų finansavimui gauti iš skirtingų finansinių priemonių, kurios bus parengtos 2007-2013 m. laikotarpiui, ir kad reikia koordinuoti skirtingas finansavimo priemones, kad būtų atsižvelgta į skirtingus Bendrijos prioritetus ir finansinių priemonių nuostatas. |
| --- | --- |

1.3

teigiamai vertina Europos Komisijos supaprastinimo siekius pasirenkant vieną priemonę, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu sunku suprasti, kokios yra realios galimybės aplinkos apsaugos projektų finansavimui gauti iš skirtingų finansinių priemonių, kurios bus parengtos 2007-2013 m. laikotarpiui, ir kad reikia koordinuoti skirtingas finansavimo priemones, kad būtų atsižvelgta į skirtingus Bendrijos prioritetus ir finansinių priemonių nuostatas.

| 1.4 | atkreipia dėmesį, kad projektai, kurie iki šiol buvo finansuojami pagal programos pakraipas LIFE aplinka (su pramone susiję aplinkos apsaugos projektai) ir LIFE trečiosios šalys daugiau nebegalės gauti finansavimo pagal LIFE+ priemonę, ir prašo nurodyti ir garantuoti, kad į programas Konkurencingumas ir naujovės ir Kaimynystės priemonė bus įtraukta aplinkai skirta pakraipa, pagal kurią minėti projektai galėtų būti finansuojami 2007-2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.4

atkreipia dėmesį, kad projektai, kurie iki šiol buvo finansuojami pagal programos pakraipas LIFE aplinka (su pramone susiję aplinkos apsaugos projektai) ir LIFE trečiosios šalys daugiau nebegalės gauti finansavimo pagal LIFE+ priemonę, ir prašo nurodyti ir garantuoti, kad į programas Konkurencingumas ir naujovės ir Kaimynystės priemonė bus įtraukta aplinkai skirta pakraipa, pagal kurią minėti projektai galėtų būti finansuojami 2007-2013 m. laikotarpiu.

| 1.5 | mano, kad visi minėti elementai turi būti aiškūs prieš teikiant pasiūlymus dėl projektų, atitinkančių Europos aplinkos politikos (ir Europos aplinkos agentūros veiksmų) didžiąsias kryptis, turinio ir finansavimo nuostatų. Jeigu to nebus, pasiūlymas priimti LIFE+ reglamentą bus suprastas kaip labiau susijęs su finansavimo technika, kurios logiką sunku suprasti, o projektų iniciatoriai negalės tiksliai nustatyti Bendrijos prioritetų ir jų inicijuojamų projektų patvirtinimo galimybių. |
| --- | --- |

1.5

mano, kad visi minėti elementai turi būti aiškūs prieš teikiant pasiūlymus dėl projektų, atitinkančių Europos aplinkos politikos (ir Europos aplinkos agentūros veiksmų) didžiąsias kryptis, turinio ir finansavimo nuostatų. Jeigu to nebus, pasiūlymas priimti LIFE+ reglamentą bus suprastas kaip labiau susijęs su finansavimo technika, kurios logiką sunku suprasti, o projektų iniciatoriai negalės tiksliai nustatyti Bendrijos prioritetų ir jų inicijuojamų projektų patvirtinimo galimybių.

| 1.6 | įspėja, kad pagal LIFE+ projektą galima remti tik tyrimus, koncepcijas ir planavimą, bet LIFE priemonės lėšomis nebegalima finansuoti konkrečių įgyvendinimo priemonių. Komisijos pasiūlymo susieti visus paramos prioritetus (struktūrinius fondus ir kaimo plėtros fondus) trūkumas yra ekologinių aspektų konkurencija su kitais tikslais. |
| --- | --- |

1.6

įspėja, kad pagal LIFE+ projektą galima remti tik tyrimus, koncepcijas ir planavimą, bet LIFE priemonės lėšomis nebegalima finansuoti konkrečių įgyvendinimo priemonių. Komisijos pasiūlymo susieti visus paramos prioritetus (struktūrinius fondus ir kaimo plėtros fondus) trūkumas yra ekologinių aspektų konkurencija su kitais tikslais.

2.   LIFE+ turinys ir taikymo nuostatos

REGIONŲ KOMITETAS,

| 2.1 | nerimauja dėl Europos Komisijos pareikšto pageidavimo perduoti labai didelę LIFE+ priemonės programavimo ir biudžeto (nuo 75 iki 80 %) dalį skirtingų valstybių narių kompetencijai, nors pasiūlymo tekste nėra nurodytos šio „decentralizavimo“ įgyvendinimo nuostatos ir sąlygos; |
| --- | --- |

2.1

nerimauja dėl Europos Komisijos pareikšto pageidavimo perduoti labai didelę LIFE+ priemonės programavimo ir biudžeto (nuo 75 iki 80 %) dalį skirtingų valstybių narių kompetencijai, nors pasiūlymo tekste nėra nurodytos šio „decentralizavimo“ įgyvendinimo nuostatos ir sąlygos;

| 2.2 | perspėja, jog reikia stebėti, kad supaprastinimo ir lankstumo siekiai, kurie sudaro šio reglamento pagrindą, nepasireikštų Bendrijos aplinkos politikos „renacionalizavimu“, ir atkreipia dėmesį, kad pirmą kartą didžioji Europos Komisijos programa, priklausanti vienai iš pagrindinių jos vidinių politikų, tokiu būdu yra „nacionalizuojama“ be jokios būtinybės, kadangi jau yra numatytos Europos finansinės priemonės aplinkosauginei veiklai vietos lygiu. |
| --- | --- |

2.2

perspėja, jog reikia stebėti, kad supaprastinimo ir lankstumo siekiai, kurie sudaro šio reglamento pagrindą, nepasireikštų Bendrijos aplinkos politikos „renacionalizavimu“, ir atkreipia dėmesį, kad pirmą kartą didžioji Europos Komisijos programa, priklausanti vienai iš pagrindinių jos vidinių politikų, tokiu būdu yra „nacionalizuojama“ be jokios būtinybės, kadangi jau yra numatytos Europos finansinės priemonės aplinkosauginei veiklai vietos lygiu.

| 2.3 | laiko netinkamu dalyku, kad visi kriterijai finansuotinos priemonėms nustatyti yra nurodyti daugiametėje strateginėje programoje ir metinėse darbo programose, ir šiuo klausimu pabrėžia, kad finansavimo nuostatos (išmokų lygis, veiksmai ir kriterijai finansavimui gauti) nėra nurodytos svarstomame pasiūlyme priimti reglamentą. |
| --- | --- |

2.3

laiko netinkamu dalyku, kad visi kriterijai finansuotinos priemonėms nustatyti yra nurodyti daugiametėje strateginėje programoje ir metinėse darbo programose, ir šiuo klausimu pabrėžia, kad finansavimo nuostatos (išmokų lygis, veiksmai ir kriterijai finansavimui gauti) nėra nurodytos svarstomame pasiūlyme priimti reglamentą.

| 2.4 | prašo paaiškinti „Europos pridedamosios vertės“ sąvoką ir nurodyti, kaip šis tikslas turėtų pasireikšti apibrėžiant ir atrenkant projektus, kurie bus remiami pagal LIFE + ir pagal kitas taikytinas Bendrijos finansavimo priemones; pabrėžia, kad šiuo klausimu būtina nustatyti keletą objektyvių kriterijų ir ištirti moduliacijos galimybę aiškios Europos pridedamosios vertės atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.4

prašo paaiškinti „Europos pridedamosios vertės“ sąvoką ir nurodyti, kaip šis tikslas turėtų pasireikšti apibrėžiant ir atrenkant projektus, kurie bus remiami pagal LIFE + ir pagal kitas taikytinas Bendrijos finansavimo priemones; pabrėžia, kad šiuo klausimu būtina nustatyti keletą objektyvių kriterijų ir ištirti moduliacijos galimybę aiškios Europos pridedamosios vertės atžvilgiu.

| 2.5 | atkreipia dėmesį į pasiūlymo aiškinamojo memorandumo 3 punkte nurodytą siekį, kad LIFE+ būtų supaprastinta ir proporcinga priemonė, ir norėtų, kad šis proporcingumas būtų nuosekliai taikomas tarp penkių pagrindinių finansinės paramos krypčių, turint omenyje, kad (nepriklausomai nuo biudžetinių poreikių), nevertėtų paversti LIFE+ finansine priemone, skirta vienai Bendrijos aplinkos politikos daliai finansuoti, ir šis nuoseklus taikymas turi būti vykdomas rengiant du daugiamečius programavimus Bendrijos lygiu (2007-2009 m. ir 2010-2013 m.), o taip pat ir rengiant galimas nacionalines programas. |
| --- | --- |

2.5

atkreipia dėmesį į pasiūlymo aiškinamojo memorandumo 3 punkte nurodytą siekį, kad LIFE+ būtų supaprastinta ir proporcinga priemonė, ir norėtų, kad šis proporcingumas būtų nuosekliai taikomas tarp penkių pagrindinių finansinės paramos krypčių, turint omenyje, kad (nepriklausomai nuo biudžetinių poreikių), nevertėtų paversti LIFE+ finansine priemone, skirta vienai Bendrijos aplinkos politikos daliai finansuoti, ir šis nuoseklus taikymas turi būti vykdomas rengiant du daugiamečius programavimus Bendrijos lygiu (2007-2009 m. ir 2010-2013 m.), o taip pat ir rengiant galimas nacionalines programas.

| 2.6 | prašo šiuo klausimu Komisijos ištirti kiekvienai prioritetinei krypčiai taikomų mažiausių įsipareigojimo ribų padarinius ir įgyvendinamumą. |
| --- | --- |

2.6

prašo šiuo klausimu Komisijos ištirti kiekvienai prioritetinei krypčiai taikomų mažiausių įsipareigojimo ribų padarinius ir įgyvendinamumą.

| 2.7 | pareiškia didelį susirūpinimą dėl tam tikrų projektų prioritetų ir finansavimo galimybių išsaugojimo, konkrečiai — dėl finansavimo, skirto NATURA 2000 tinklo įgyvendinimui ir valdymui bei projektams, skirtiems pagerinti paviršinio vandens ekologinę būklę, mano, kad 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose numatyti finansiniai instrumentai neužtikrina deramo tinklo įgyvendinimo, ir prašo Europos Komisijos paaiškinti ryšį ir turimus (rezervuotus) biudžetus kiekvienoje finansinėje priemonėje (EŽŪKPF, ERPF), kurie nepriklauso LIFE+ priemonei, ir kuriuose tokie projektai galėtų rasti finansavimo šaltinį. |
| --- | --- |

2.7

pareiškia didelį susirūpinimą dėl tam tikrų projektų prioritetų ir finansavimo galimybių išsaugojimo, konkrečiai — dėl finansavimo, skirto NATURA 2000 tinklo įgyvendinimui ir valdymui bei projektams, skirtiems pagerinti paviršinio vandens ekologinę būklę, mano, kad 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose numatyti finansiniai instrumentai neužtikrina deramo tinklo įgyvendinimo, ir prašo Europos Komisijos paaiškinti ryšį ir turimus (rezervuotus) biudžetus kiekvienoje finansinėje priemonėje (EŽŪKPF, ERPF), kurie nepriklauso LIFE+ priemonei, ir kuriuose tokie projektai galėtų rasti finansavimo šaltinį.

| 2.8 | primygtinai prašo Komisijos padidinti LIFE+ finansinei priemonei numatytą kasmet skirti 300 mln. eurų sumą, kad būtų galima patenkinti įvairius, visų pirma išdėstytus šios nuomonės 3.2 punkte, reikalavimus. |
| --- | --- |

2.8

primygtinai prašo Komisijos padidinti LIFE+ finansinei priemonei numatytą kasmet skirti 300 mln. eurų sumą, kad būtų galima patenkinti įvairius, visų pirma išdėstytus šios nuomonės 3.2 punkte, reikalavimus.

| 2.9 | turi abejonių dėl finansavimo srities pagal programos pakraipą Įgyvendinimas ir valdymas, kurioje siekiama pagerinti aplinkos politikos formavimo ir įgyvendinimo „žinių bazę“; neabejojant šia būtinybe, vis dėlto atrodo, kad šios finansavimo priemonės pirmiausia yra susijusios su Europos aplinkos agentūros (EAA) veikla. |
| --- | --- |

2.9

turi abejonių dėl finansavimo srities pagal programos pakraipą Įgyvendinimas ir valdymas, kurioje siekiama pagerinti aplinkos politikos formavimo ir įgyvendinimo „žinių bazę“; neabejojant šia būtinybe, vis dėlto atrodo, kad šios finansavimo priemonės pirmiausia yra susijusios su Europos aplinkos agentūros (EAA) veikla.

| 2.10 | todėl ragina Europos Komisiją geriau apibrėžti šioje srityje numatytus veiksmus ir jų suderinamumą su EAA iniciatyvomis ir biudžetais. |
| --- | --- |

2.10

todėl ragina Europos Komisiją geriau apibrėžti šioje srityje numatytus veiksmus ir jų suderinamumą su EAA iniciatyvomis ir biudžetais.

3.   Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas LIFE+ priemonės įgyvendinime

REGIONŲ KOMITETAS,

| 3.1 | mano, kad įsipareigojimai dėl lėšų, skiriamų aplinkos gerinimo srityje pagal būsimąsias finansines perspektyvas, turėtų garantuoti, kad ES lygiu yra vykdoma veiksminga, efektyvi rėmimo veikla, kuri pagal multiplikatoriaus principą paskatintų veiksmus, vykdomus nacionaliniu, regiono ar vietos lygiu, ir pabrėžia, kad didžiausia šių lėšų dalis tenka regioniniam ir vietos lygiui, ir kad regionų ir vietos valdžios institucijos yra pagrindiniai veikėjai šių priemonių finansavime. |
| --- | --- |

3.1

mano, kad įsipareigojimai dėl lėšų, skiriamų aplinkos gerinimo srityje pagal būsimąsias finansines perspektyvas, turėtų garantuoti, kad ES lygiu yra vykdoma veiksminga, efektyvi rėmimo veikla, kuri pagal multiplikatoriaus principą paskatintų veiksmus, vykdomus nacionaliniu, regiono ar vietos lygiu, ir pabrėžia, kad didžiausia šių lėšų dalis tenka regioniniam ir vietos lygiui, ir kad regionų ir vietos valdžios institucijos yra pagrindiniai veikėjai šių priemonių finansavime.

| 3.2 | mano, kad LIFE+ neturėtų tapti paprasčiausia papildoma priemone prie šių finansavimų, o verčiau LIFE+ turėtų teikti finansavimą, skirtą iniciatyvoms, didinančioms konkrečią Europos pridedamąją vertę Bendrijos aplinkos politikos srityje taip, kaip yra finansuojami projektai pagal dabartinę LIFE priemonę. |
| --- | --- |

3.2

mano, kad LIFE+ neturėtų tapti paprasčiausia papildoma priemone prie šių finansavimų, o verčiau LIFE+ turėtų teikti finansavimą, skirtą iniciatyvoms, didinančioms konkrečią Europos pridedamąją vertę Bendrijos aplinkos politikos srityje taip, kaip yra finansuojami projektai pagal dabartinę LIFE priemonę.

| 3.3 | mano, kad labai svarbu, jog vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų rengiant ir įgyvendinant finansavimo programas aplinkos srityje, tačiau nerimauja, kad tokia veikla nėra aiškiai ir neabejotinai nurodyta pasiūlyme priimti reglamentą, net jeigu ir Komisija labai nori ženkliai decentralizuoti LIFE+ priemonės programavimą ir valdymą. |
| --- | --- |

3.3

mano, kad labai svarbu, jog vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų rengiant ir įgyvendinant finansavimo programas aplinkos srityje, tačiau nerimauja, kad tokia veikla nėra aiškiai ir neabejotinai nurodyta pasiūlyme priimti reglamentą, net jeigu ir Komisija labai nori ženkliai decentralizuoti LIFE+ priemonės programavimą ir valdymą.

| 3.4 | mano, kad vertėtų patikslinti tam tikras sąlygas, susijusias su LIFE+ priemonės įgyvendinimu, dėl procedūrų, pagal kurias LIFE+ pateiktų metodą bendram finansavimui su valstybėmis narėmis, regionų arba vietos valdžios institucijomis ir kitais valstybės ar privačiais veikėjais, ir pabrėžia, kad šiame kontekste yra sunkumų, su kuriais susiduria daugybė veikėjų — konkrečiai privačiame sektoriuje — užtikrinti finansavimą mažai pelningiems aplinkos apsaugos projektams paprasčiausio savanoriškumo pagrindu. |
| --- | --- |

3.4

mano, kad vertėtų patikslinti tam tikras sąlygas, susijusias su LIFE+ priemonės įgyvendinimu, dėl procedūrų, pagal kurias LIFE+ pateiktų metodą bendram finansavimui su valstybėmis narėmis, regionų arba vietos valdžios institucijomis ir kitais valstybės ar privačiais veikėjais, ir pabrėžia, kad šiame kontekste yra sunkumų, su kuriais susiduria daugybė veikėjų — konkrečiai privačiame sektoriuje — užtikrinti finansavimą mažai pelningiems aplinkos apsaugos projektams paprasčiausio savanoriškumo pagrindu.

| 3.5 | prašo šiame kontekste ištiri lanksčius partnerystės metodus ir įvesti metodą, pagrįstą trišaliu modeliu, kurio pagrindas — metodai, pasitelkiantys sutartinius santykius, kurie įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas į politinių tikslų įgyvendinimą, siekiant dinamiškesnių įgyvendinimo būdų. |
| --- | --- |

3.5

prašo šiame kontekste ištiri lanksčius partnerystės metodus ir įvesti metodą, pagrįstą trišaliu modeliu, kurio pagrindas — metodai, pasitelkiantys sutartinius santykius, kurie įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas į politinių tikslų įgyvendinimą, siekiant dinamiškesnių įgyvendinimo būdų.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 357, 2001 12 14, p. 44.

1

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/75

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams

(2005/C 231/12)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą, nustatantį specialiąsias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams [KOM(2004) 687 galutinis — 2004/0247 (CNS)];

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 28 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąja pastraipa, konsultuotis su Komitetu šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 20 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos pranešimo dėl priemonių 299 straipsnio 2 daliai — atokiausi Europos Sąjungos regionai — įgyvendinti (KOM(2004) 147 galutinis — CdR 156/2000 fn); (1)

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos reglamentų projektų paketo „Ilgalaikė tvaraus žemės ūkio politikos perspektyva“ (KOM(2003) 23 galutinis — CdR 66/2003 fin; (2)

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl tvirtesnės atokiausių regionų partnerystės (KOM(2004) 343 galutinis — CdR 61/2004 fin);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl tvirtesnės atokiausių regionų partnerystės: įvertinimas ir perspektyvos (KOM(2004) 543 galutinis),

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 509/2004 rev.1), kurį 2005 m. kovo 1 d. priėmė Komiteto darnaus vystymosi komisija [pranešėjas — Schoelcher meras p. Alfred ALMONT (FR-ELP)],

KADANGI

| 1. | Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje apibrėžti atokiausi regionai nuo 2001 m. yra reglamentuojami konkrečia programa dėl Bendrijos intervencijos žemės ūkio srityje, vadinama „pasirinkimo galimybių, pritaikytų atokioms ir izoliuotoms vietovėms, programa“, taikoma šiems regionams atsižvelgiant į 1989 m. Tarybos sprendimą, |
| --- | --- |

1.

Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje apibrėžti atokiausi regionai nuo 2001 m. yra reglamentuojami konkrečia programa dėl Bendrijos intervencijos žemės ūkio srityje, vadinama „pasirinkimo galimybių, pritaikytų atokioms ir izoliuotoms vietovėms, programa“, taikoma šiems regionams atsižvelgiant į 1989 m. Tarybos sprendimą,

| 2. | šios programos, sudarančios Bendrijos politikos dalį, skirtą atokiausiems regionams, apima priemones, skirtas žemės ūkio produktų iš šių regionų gamybos ir prekybos sąlygoms pagerinti; |
| --- | --- |

2.

šios programos, sudarančios Bendrijos politikos dalį, skirtą atokiausiems regionams, apima priemones, skirtas žemės ūkio produktų iš šių regionų gamybos ir prekybos sąlygoms pagerinti;

| 3. | nepaisant įgyvendintų priemonių vertės ir veiksmingumo, nuolatinės struktūrinės kliūtys, su kuriomis susiduria atokiausi regionai (visų pirma, priklausomybė nuo riboto ekonominių sektorių skaičiaus, atstumas iki tiekimo centrų ir didelių rinkų, iš to kylančios papildomos išlaidos, negalėjimas savarankiškai apsirūpinti maistu), visiškai pateisina tokių programų tęstinumą ir spartinimą, pirmiausia rėmimo priemonėmis, skirtomis žaliavų tiekimui gyvūnams šerti ir žmonėms vartoti ir gyvulių bei daržovių sektorių plėtimui, nes šios priemonės yra pagrindiniai socialinio ir ekonominio šių regionų vystymosi elementai; |
| --- | --- |

3.

nepaisant įgyvendintų priemonių vertės ir veiksmingumo, nuolatinės struktūrinės kliūtys, su kuriomis susiduria atokiausi regionai (visų pirma, priklausomybė nuo riboto ekonominių sektorių skaičiaus, atstumas iki tiekimo centrų ir didelių rinkų, iš to kylančios papildomos išlaidos, negalėjimas savarankiškai apsirūpinti maistu), visiškai pateisina tokių programų tęstinumą ir spartinimą, pirmiausia rėmimo priemonėmis, skirtomis žaliavų tiekimui gyvūnams šerti ir žmonėms vartoti ir gyvulių bei daržovių sektorių plėtimui, nes šios priemonės yra pagrindiniai socialinio ir ekonominio šių regionų vystymosi elementai;

| 4. | savo 2004 m. gegužės mėn. Komunikate dėl tvirtesnės atokiausių regionų partnerystės Komisija išsakė savo nuomonę, kad „po 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformos vis dar būtina užtikrinti išteklių, skirtų paramai atokiausiems regionams palaikyti, stabilumą ir kaip galima labiau decentralizuoti sprendimų pagal šias programas priėmimą ir supaprastinti šių programų valdymo tvarką“; |
| --- | --- |

4.

savo 2004 m. gegužės mėn. Komunikate dėl tvirtesnės atokiausių regionų partnerystės Komisija išsakė savo nuomonę, kad „po 2003 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformos vis dar būtina užtikrinti išteklių, skirtų paramai atokiausiems regionams palaikyti, stabilumą ir kaip galima labiau decentralizuoti sprendimų pagal šias programas priėmimą ir supaprastinti šių programų valdymo tvarką“;

| 5. | siūloma reforma, kuri įsigalios prieš 2007 m. nustatytą terminą, nepaisant tam tikrų priemonių programavimo tvarkaraščio, neturėtų iš esmės pakeisti dabartinio programavimo ir neturėtų sudaryti finansinių sunkumų regionams, kuriems taikoma ši programa; |
| --- | --- |

5.

siūloma reforma, kuri įsigalios prieš 2007 m. nustatytą terminą, nepaisant tam tikrų priemonių programavimo tvarkaraščio, neturėtų iš esmės pakeisti dabartinio programavimo ir neturėtų sudaryti finansinių sunkumų regionams, kuriems taikoma ši programa;

| 6. | siūlydama nustatyti biudžetą, skiriamą atitinkamų programų „tiekimo“ daliai, pagal 2001-2003 m. rodiklius, Komisija iš tikrųjų stumia remtinus regionus į sunkią padėtį ir nepaiso fakto, kad 2001 m. dar nebuvo įsigaliojusi nauja teisinė bazė. Ji taip pat neskiria dėmesio potencialiam tiekimo poreikių padidėjimui, ir taip nesugeba užtikrinti reikiamo lankstumo sistemos vystymuisi. |
| --- | --- |

6.

siūlydama nustatyti biudžetą, skiriamą atitinkamų programų „tiekimo“ daliai, pagal 2001-2003 m. rodiklius, Komisija iš tikrųjų stumia remtinus regionus į sunkią padėtį ir nepaiso fakto, kad 2001 m. dar nebuvo įsigaliojusi nauja teisinė bazė. Ji taip pat neskiria dėmesio potencialiam tiekimo poreikių padidėjimui, ir taip nesugeba užtikrinti reikiamo lankstumo sistemos vystymuisi.

| 7. | be valdymo priemonių siūloma reforma taip pat keičiama programų teisinė forma, kadangi trys Reglamentai 1452/2001, 1453/2001 ir 1454/2001 sujungiami į vieną jungtinį reglamentą; |
| --- | --- |

7.

be valdymo priemonių siūloma reforma taip pat keičiama programų teisinė forma, kadangi trys Reglamentai 1452/2001, 1453/2001 ir 1454/2001 sujungiami į vieną jungtinį reglamentą;

| 8. | todėl labai svarbu užtikrinti, kad Komisijos pasiūlymas reformuoti priemonės valdymo metodus nekeltų pavojaus pagrindiniams POSEI režimų principams ir tikslams, tarp kurių visų pirma paminėtini:






  a. | kompensacija už kliūtis, kylančias dėl atokios padėties, |
| --- | --- | --- |

8.

todėl labai svarbu užtikrinti, kad Komisijos pasiūlymas reformuoti priemonės valdymo metodus nekeltų pavojaus pagrindiniams POSEI režimų principams ir tikslams, tarp kurių visų pirma paminėtini:

a.

kompensacija už kliūtis, kylančias dėl atokios padėties,

| b. | ekonominės įvairovės žemės ūkyje rėmimas, |
| --- | --- |

b.

ekonominės įvairovės žemės ūkyje rėmimas,

| c. | įvairių sektorių, skirtų vietos užimtumui palaikyti, vystymas, |
| --- | --- |

c.

įvairių sektorių, skirtų vietos užimtumui palaikyti, vystymas,

| d. | savarankiško apsirūpinimo maistu tikslas; |
| --- | --- |

d.

savarankiško apsirūpinimo maistu tikslas;

| 9. | valstybių narių, kurios gauna paramą pagal šias programas, vietos ir regionų valdžios institucijos turi didelės reikšmės teritoriniam ekonominiam vystymuisi, todėl Bendrijos intervencijos tose srityse, kurioms taikomas šis reglamentas, turi atitikti vietoje įgyvendinamas vystymo politikos kryptis; |
| --- | --- |

9.

valstybių narių, kurios gauna paramą pagal šias programas, vietos ir regionų valdžios institucijos turi didelės reikšmės teritoriniam ekonominiam vystymuisi, todėl Bendrijos intervencijos tose srityse, kurioms taikomas šis reglamentas, turi atitikti vietoje įgyvendinamas vystymo politikos kryptis;

savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. balandžio 13-14 d. (balandžio 14 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | mano, kad reglamentas, konkrečiai susijęs su atokiausiais Europos Sąjungos regionais, turėtų būti pagrįstas išimtinai Sutarties 299 straipsnio 2 dalimi, nes tai yra teisinis pagrindas, leidžiantis priimti konkrečias priemones, skirtas atokiausiems regionams, įskaitant priemones, susijusias su bendrąja žemės ūkio politika; |
| --- | --- |

1.1

mano, kad reglamentas, konkrečiai susijęs su atokiausiais Europos Sąjungos regionais, turėtų būti pagrįstas išimtinai Sutarties 299 straipsnio 2 dalimi, nes tai yra teisinis pagrindas, leidžiantis priimti konkrečias priemones, skirtas atokiausiems regionams, įskaitant priemones, susijusias su bendrąja žemės ūkio politika;

| 1.2 | džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta tvirtesnės partnerystės su regionų ir vietos valdžios institucijomis svarbą, nes ši partnerystė įgalina konkrečias susijusių regionų problemas spręsti tikslingiau, vadovaujantis žemės ūkio vystymo rėmimo programomis; |
| --- | --- |

1.2

džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta tvirtesnės partnerystės su regionų ir vietos valdžios institucijomis svarbą, nes ši partnerystė įgalina konkrečias susijusių regionų problemas spręsti tikslingiau, vadovaujantis žemės ūkio vystymo rėmimo programomis;

| 1.3 | pabrėžia, kad vis dėlto programų valdymas neturi apspręsti to, kaip konstitucinės galios, susijusios su intervencijomis žemės ūkio sektoriuje, yra paskirstytos tarp valstybių narių ir atokiausių regionų valdžios institucijų; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia, kad vis dėlto programų valdymas neturi apspręsti to, kaip konstitucinės galios, susijusios su intervencijomis žemės ūkio sektoriuje, yra paskirstytos tarp valstybių narių ir atokiausių regionų valdžios institucijų;

| 1.4 | mano, kad valdymo metodų supaprastinimas, kurio Komisija siekia kiek įmanoma didesnės decentralizacijos priemonėmis, turi būti įgyvendinamas kartu remiamoms valstybėms narėms ir operatoriams supaprastinant ir procedūras, visų pirma tas, kurios yra susijusios su programavimu ir programų įvertinimu, monitoringu, derinimu ir kontrole; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad valdymo metodų supaprastinimas, kurio Komisija siekia kiek įmanoma didesnės decentralizacijos priemonėmis, turi būti įgyvendinamas kartu remiamoms valstybėms narėms ir operatoriams supaprastinant ir procedūras, visų pirma tas, kurios yra susijusios su programavimu ir programų įvertinimu, monitoringu, derinimu ir kontrole;

| 1.5 | pabrėžia, kad valdymo metodų supaprastinimas neturi keisti priemonės esmės arba daryti įtakos šių priemonių tęstinumui ar tikslui; taigi, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas didžiausias įmanomas lankstumas nustatant ir, prireikus, pritaikant programose numatytas priemones ir pagalbos lygius; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad valdymo metodų supaprastinimas neturi keisti priemonės esmės arba daryti įtakos šių priemonių tęstinumui ar tikslui; taigi, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas didžiausias įmanomas lankstumas nustatant ir, prireikus, pritaikant programose numatytas priemones ir pagalbos lygius;

| 1.6 | taip pat pabrėžia, kad planuojamoji reforma neturi turėti įtakos finansinės paramos, reikalingos programai įgyvendinti, dydžiui; numatomas biudžeto stabilizavimas atitinkamai prieštarauja vystymo koncepcijai, kuri sudaro šių programų pagrindą; |
| --- | --- |

1.6

taip pat pabrėžia, kad planuojamoji reforma neturi turėti įtakos finansinės paramos, reikalingos programai įgyvendinti, dydžiui; numatomas biudžeto stabilizavimas atitinkamai prieštarauja vystymo koncepcijai, kuri sudaro šių programų pagrindą;

| 1.7 | todėl mano, kad Bendrijos parama tiekimui į atokiausius regionus neturi būti sumažinta, vadovaujantis siūlomais buvusiais referenciniais laikotarpiais, o turi atitikti dabartinę padėtį, ir turi būti teikiama vadovaujantis 2004 m. rodikliais Prancūzijos užjūrio departamentams ir 2002, 2003 ir 2004 metų rodiklių vidurkiu Madeirai, Azorams ir Kanarų saloms, kad biudžeto paketą būtų galima pritaikyti prie besikeičiančių poreikių, visų pirma atsižvelgiant į dažnai nelygią konkurenciją iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

1.7

todėl mano, kad Bendrijos parama tiekimui į atokiausius regionus neturi būti sumažinta, vadovaujantis siūlomais buvusiais referenciniais laikotarpiais, o turi atitikti dabartinę padėtį, ir turi būti teikiama vadovaujantis 2004 m. rodikliais Prancūzijos užjūrio departamentams ir 2002, 2003 ir 2004 metų rodiklių vidurkiu Madeirai, Azorams ir Kanarų saloms, kad biudžeto paketą būtų galima pritaikyti prie besikeičiančių poreikių, visų pirma atsižvelgiant į dažnai nelygią konkurenciją iš trečiųjų šalių;

| 1.8 | primena, kad Bendrijos parama priemonėms, skirtoms padėti vietos gamybai turi būti išanalizuotos iš ilgalaikės perspektyvos, siekiant remiamiems sektoriams pateikti aiškesnį ateities vaizdą. Tai reikalauja ilgalaikio operatorių įsipareigojimo, todėl planuojamosios programos turėtų būti daugiamečio pobūdžio; |
| --- | --- |

1.8

primena, kad Bendrijos parama priemonėms, skirtoms padėti vietos gamybai turi būti išanalizuotos iš ilgalaikės perspektyvos, siekiant remiamiems sektoriams pateikti aiškesnį ateities vaizdą. Tai reikalauja ilgalaikio operatorių įsipareigojimo, todėl planuojamosios programos turėtų būti daugiamečio pobūdžio;

| 1.9 | siekdamas atspindėti platų veiksnių spektrą, visų pirmą ekonominius veiksnius (rinkos svyravimus ir pan.) ir klimatinius (ciklonai, uraganai, sausros ir pan.), kurie gali turėti įtakos įgyvendinant tam tikras priemones, tikisi, kad finansinės paramos šioms priemonėms dydis gali būti nustatomas kuo lanksčiau ir kad planuojami biudžetai gali būti derinami su konkrečiomis priemonėmis ir atskirais siūlomo programavimo laikotarpio metais; |
| --- | --- |

1.9

siekdamas atspindėti platų veiksnių spektrą, visų pirmą ekonominius veiksnius (rinkos svyravimus ir pan.) ir klimatinius (ciklonai, uraganai, sausros ir pan.), kurie gali turėti įtakos įgyvendinant tam tikras priemones, tikisi, kad finansinės paramos šioms priemonėms dydis gali būti nustatomas kuo lanksčiau ir kad planuojami biudžetai gali būti derinami su konkrečiomis priemonėmis ir atskirais siūlomo programavimo laikotarpio metais;

| 1.10 | prašo, kad taip pat, kaip ir numatyta Tarybos priimtose nuostatose dėl 2003 m. BŽŪP reformos, Komisijai būtų leista padidinti biudžetą, pagal reglamento projekto III antraštinę dalį skiriamą „priemonėms vietos žemės ūkio produktams remti“, siekiant neatsilikti nuo vietos gamybos augimo tempo. |
| --- | --- |

1.10

prašo, kad taip pat, kaip ir numatyta Tarybos priimtose nuostatose dėl 2003 m. BŽŪP reformos, Komisijai būtų leista padidinti biudžetą, pagal reglamento projekto III antraštinę dalį skiriamą „priemonėms vietos žemės ūkio produktams remti“, siekiant neatsilikti nuo vietos gamybos augimo tempo.

| 1.11 | mano, kad ši paramos schema žemės ūkio ekonominiam diversifikavimui ir veiklos vystymas, kuris pagerins vietos užimtumą, neturėtų paveikti žemės ūkio verslo, kuris naudoja žaliavas, įeinančias į specifinį tiekimo režimą, tik savo reikmėms ir tradiciniam verslui, vystymosi, turint omeny labiausiai nutolusių regionų nedidelį dydį ir mažą rinką, dėl kurių jie nukenčia vis atviresnėje ir vis konkurencingesnėje rinkoje. |
| --- | --- |

1.11

mano, kad ši paramos schema žemės ūkio ekonominiam diversifikavimui ir veiklos vystymas, kuris pagerins vietos užimtumą, neturėtų paveikti žemės ūkio verslo, kuris naudoja žaliavas, įeinančias į specifinį tiekimo režimą, tik savo reikmėms ir tradiciniam verslui, vystymosi, turint omeny labiausiai nutolusių regionų nedidelį dydį ir mažą rinką, dėl kurių jie nukenčia vis atviresnėje ir vis konkurencingesnėje rinkoje.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1-oji rekomendacija

1-oji įžanginė nuostata

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 bei 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį, | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 bei 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį, |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 bei 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 bei 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį,

Paaiškinimas

299 straipsnio 2 dalis yra tinkamas teisinis pagrindas šio reglamento projekto antraštinėje dalyje siūlomoms priemonėms nustatyti, kadangi ji yra skirta konkrečiai atokiausiems regionams. Kalbant apie atokiausius regionus, ši nuostata turėtų sudaryti normalų teisinį pagrindą, kadangi vien jos įtraukimas į Sutarties tekstą nustato, kad ji ne tik nekelia pavojaus Europos Sąjungos vientisumui, bet ir atitinka Sutartyje apibrėžtus sanglaudos tikslus.

2-oji rekomendacija

II antraštinė dalis

Specifinis tiekimo režimas

2 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nustatomas I priede išvardytų žemės ūkio produktų, kurie yra būtini žmonių maistui arba kitų produktų gamybai ar naudoti žemės ūkyje atokiausiuose regionuose, specifinis tiekimo režimas. | 1.   Nustatomas Europos bendrijos steigimo sutarties
  I priede išvardytų žemės ūkio produktų, kurie yra būtini žmonių maistui arba kitų produktų gamybai ar naudoti žemės ūkyje atokiausiuose regionuose, specifinis tiekimo režimas, kuris turi būti apibrėžtas konkrečioje daugiametėje programoje, kurią turi pristatyti kiekviena valstybė narė. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Nustatomas I priede išvardytų žemės ūkio produktų, kurie yra būtini žmonių maistui arba kitų produktų gamybai ar naudoti žemės ūkyje atokiausiuose regionuose, specifinis tiekimo režimas.

1.   Nustatomas Europos bendrijos steigimo sutarties
  I priede išvardytų žemės ūkio produktų, kurie yra būtini žmonių maistui arba kitų produktų gamybai ar naudoti žemės ūkyje atokiausiuose regionuose, specifinis tiekimo režimas, kuris turi būti apibrėžtas konkrečioje daugiametėje programoje, kurią turi pristatyti kiekviena valstybė narė.

Paaiškinimas

Komisija prideda prie Tarybos reglamento produktų sąrašą, kuriam taikomas specifinis tiekimo režimas. Be to, ji siūlo, kad šį sąrašą būtų galima keisti taikant komitologijos procedūrą. Regionų komitetas sutinka su Komisijos tikslu supaprastinti režimą ir siūlo suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms; šis sąrašas turėtų būti sudarytas tik patvirtinus programas pagal atitinkamų valstybių narių pasiūlymus.

3-oji rekomendacija

4 straipsnis, 2 punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatyti apribojimai netaikomi atokiausiuose regionuose, gaminančiuose produktus, kuriems taikomas specifinis tiekimo režimas, perdirbtiems produktams:






  a) | kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis arba išsiunčiami į likusią Bendrijos dalį neviršijant tradicinio išsiuntimo ir eksporto kiekio. Tokius kiekius ir trečiąsias šalis 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato Komisija, remdamasi 1989, 1990 ir 1991 m. išsiųsto ar eksportuoto kiekio vidurkiu; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatyti apribojimai netaikomi atokiausiuose regionuose, gaminančiuose produktus, kuriems taikomas specifinis tiekimo režimas, perdirbtiems produktams:

a)

kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis arba išsiunčiami į likusią Bendrijos dalį neviršijant tradicinio išsiuntimo ir eksporto kiekio. Tokius kiekius ir trečiąsias šalis 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato Komisija, remdamasi 1989, 1990 ir 1991 m. išsiųsto ar eksportuoto kiekio vidurkiu;

| b) | kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis vykdant regioninę prekybą laikantis 26 straipsnio 2 dalyje pagal nustatytą tvarką apibrėžtų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis vykdant regioninę prekybą laikantis 26 straipsnio 2 dalyje pagal nustatytą tvarką apibrėžtų sąlygų;

| c) | kurie yra išsiunčiami iš Azorų salų į Maderą ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

c)

kurie yra išsiunčiami iš Azorų salų į Maderą ir atvirkščiai.

Eksporto grąžinamoji išmoka nesuteikiama.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatyti apribojimai netaikomi atokiausiuose regionuose, gaminančiuose produktus, kuriems taikomas specifinis tiekimo režimas, perdirbtiems produktams.
  :

| a) | kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis arba išsiunčiami į likusią Bendrijos dalį neviršijant tradicinio išsiuntimo ir eksporto kiekio. Tokius kiekius ir trečiąsias šalis 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato Komisija, remdamasi 1989, 1990 ir 1991 m. išsiųsto
  ar eksportuoto kiekio vidurkiu; |
| --- | --- |

a)

kurie yra eksportuojami į trečiąsias šalis arba išsiunčiami į likusią Bendrijos dalį neviršijant tradicinio išsiuntimo ir eksporto kiekio. Tokius kiekius ir trečiąsias šalis 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato Komisija, remdamasi 1989, 1990 ir 1991 m. išsiųsto
  ar eksportuoto kiekio vidurkiu;

| b) | kurie yra eksportuojami
  į trečiąsias šalis vykdant regioninę prekybą laikantis 26 straipsnio 2 dalyje pagal nustatytą tvarką apibrėžtų sąlygų; |
| --- | --- |

b)

kurie yra eksportuojami
  į trečiąsias šalis vykdant regioninę prekybą laikantis 26 straipsnio 2 dalyje pagal nustatytą tvarką apibrėžtų sąlygų;

| c) | kurie yra išsiunčiami iš Azorų salų į Maderą ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

c)

kurie yra išsiunčiami iš Azorų salų į Maderą ir atvirkščiai.

Eksporto grąžinamoji išmoka nesuteikiama.

Paaiškinimas

Šis apribojimas gali būti labai žalingas atokiausiems regionams.

Kaimo bendruomenių tvarus vystymasis atokiausiuose regionuose iš dalies priklauso nuo žemės ūkio verslo egzistavimo, kuris gali turėti pridėtinės vertės vietos produktams ir būti svarbiu vystymosi varikliu, kuriančiu naujas darbo vietas, skatinančių naujovių diegimą ir pristatančių naujas kultūras bei papročius.

Atokiausių regionų nedidelė fizinė teritorija ir rinka yra didžiulė kliūtis, trukdanti žemės ūkio verslui vystytis vis atviresnėje ir vis labiau konkurencingoje rinkoje.

4-oji rekomendacija

5 straipsnis, 2 punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tiekimo programos tvirtinamos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Ta pačia tvarka gali būti patikslintas I priedo produktų sąrašas, atsižvelgiant į atokiausių regionų poreikių pokyčius | 2.   Tiekimo programos tvirtinamos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Ta pačia tvarka gali būti patikslintas I priedo produktų sąrašas, atsižvelgiant į atokiausių regionų poreikių pokyčius. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

2.   Tiekimo programos tvirtinamos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Ta pačia tvarka gali būti patikslintas I priedo produktų sąrašas, atsižvelgiant į atokiausių regionų poreikių pokyčius

2.   Tiekimo programos tvirtinamos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Ta pačia tvarka gali būti patikslintas I priedo produktų sąrašas, atsižvelgiant į atokiausių regionų poreikių pokyčius.

Paaiškinimas

Siekiant dar labiau supaprastinti šią priemonę, kaip pageidauja Komisija, ir suteikti valstybėms narėms kaip galima daugiau lankstumo, mes siūlome, kad programavimo stadijoje kiekviena valstybė narė sudarytų reikalavimus tenkinančių produktų sąrašą. Patvirtinus programas, Komisija tęstų valstybių narių produktų pasirinkimo kontrolę, nustatydama produktų rūšis, kiekius ir pagalbos lygį. Su valstybėmis narėmis ir toliau būtų konksultuojamasi vykdant komitologijos procedūrą, pagal kurią tvirtinamos tiekimo programos.

5-ioji rekomendacija

8 bis straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 10 straipsnio 1 pastraipoje nurodyto laikotarpio metu C cukrui, nurodytam minėto Reglamento 13 straipsnyje, eksportuojamam, laikantis Komisijos Reglamento (EEB) Nr. 2670/81 nuostatų, ir įvežamam vartojimui Madeiroje ir Kanarų salose baltojo cukraus pavidalu, klasifikuojamu pagal 1701 KN kodą, arba į Azorus žaliavinio cukraus pavidalu, klasifikuojamu pagal 1701 12 10 KN kodą nebus taikomas, pagal šio Reglamento nuostatas, importo muitas, atsižvelgiant į planuojamus tiekimo m
  astus, nurodytus 3 straipsnyje. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

RK pakeitimas

Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 10 straipsnio 1 pastraipoje nurodyto laikotarpio metu C cukrui, nurodytam minėto Reglamento 13 straipsnyje, eksportuojamam, laikantis Komisijos Reglamento (EEB) Nr. 2670/81 nuostatų, ir įvežamam vartojimui Madeiroje ir Kanarų salose baltojo cukraus pavidalu, klasifikuojamu pagal 1701 KN kodą, arba į Azorus žaliavinio cukraus pavidalu, klasifikuojamu pagal 1701 12 10 KN kodą nebus taikomas, pagal šio Reglamento nuostatas, importo muitas, atsižvelgiant į planuojamus tiekimo m
  astus, nurodytus 3 straipsnyje.

Paaiškinimas

Reikia įtraukti į pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą Komisijos reglamento Nr. 20/2002, kuris buvo iš dalies pakeistas Komisijos reglamentu Nr. 127/2005, 18 straipsnį, kuriame numatoma galimybė importuoti C cukrų į Kanarų salas, Madeirą ir Azorus. Atsižvelgiant į tai, kad pasiūlyme priimti Tarybos reglamentą dėl naujo POSEI jau yra įtraukti daugelis klausimų, kurie buvo numatyti anksčiau taikytame reglamente, reikia įtraukti šį straipsnį į minėtą pasiūlymą priimti reglamentą dėl POSEI, kad C cukraus importas į atokiausius regionus neprarastų teisinio pagrindo.

6-oji rekomendacija

III antraštinė dalis

Priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti

9 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Atokiausiems regionams parengiamos Bendrijos paramos programos, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti pagal EB Sutarties II antraštinės dalies 3 dalį. | 1.   Atokiausiems regionams parengiamos daugiametės Bendrijos paramos programos, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti pagal EB Sutarties II antraštinės dalies 3 dalį. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Atokiausiems regionams parengiamos Bendrijos paramos programos, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti pagal EB Sutarties II antraštinės dalies 3 dalį.

1.   Atokiausiems regionams parengiamos daugiametės Bendrijos paramos programos, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti pagal EB Sutarties II antraštinės dalies 3 dalį.

Paaiškinimas

Programavimo principas reiškia priemonių tęstinumą. Tokiuose sektoriuose kaip daržovės ar gyvuliai, kuriuose reikalinga ilgalaikė perspektyva, turėtų būti leidžiama programas tęsti per visą būsimą 2007-2013 m. programavimo laikotarpį.

7-oji rekomendacija

12 a)straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrijos paramos programą sudaro:






  (a) | kiekybinis padėties žemės ūkio produktų gamyboje apibūdinimas atsižvelgiant į turimus įvertinimo rezultatus, kuriuose atsispindi plėtros skirtumai, spragos ir galimybės, mobilizuoti finansiniai ištekliai ir pagrindiniai pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3763/91, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1600/92, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/92, Reglamentus (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001 ir (EB) Nr. 1454/2001 patvirtintų priemonių rezultatai; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendrijos paramos programą sudaro:

(a)

kiekybinis padėties žemės ūkio produktų gamyboje apibūdinimas atsižvelgiant į turimus įvertinimo rezultatus, kuriuose atsispindi plėtros skirtumai, spragos ir galimybės, mobilizuoti finansiniai ištekliai ir pagrindiniai pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3763/91, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1600/92, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/92, Reglamentus (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001 ir (EB) Nr. 1454/2001 patvirtintų priemonių rezultatai;

Bendrijos paramos programą sudaro:

| (a) | kiekybinis padėties žemės ūkio produktų gamyboje apibūdinimas atsižvelgiant į turimus įvertinimo rezultatus, kuriuose atsispindi plėtros skirtumai, spragos ir galimybės, mobilizuoti finansiniai ištekliai ir pagrindiniai pagal Tarybos reglamentą
  (EEB) Nr. 3763/91, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1600/92, Tarybos reglamentą (EEB)
  Nr. 1601/92, reglamentus (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001 ir (EB) Nr. 1454/2001 patvirtintų priemonių rezultatai; |
| --- | --- |

(a)

kiekybinis padėties žemės ūkio produktų gamyboje apibūdinimas atsižvelgiant į turimus įvertinimo rezultatus, kuriuose atsispindi plėtros skirtumai, spragos ir galimybės, mobilizuoti finansiniai ištekliai ir pagrindiniai pagal Tarybos reglamentą
  (EEB) Nr. 3763/91, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1600/92, Tarybos reglamentą (EEB)
  Nr. 1601/92, reglamentus (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001 ir (EB) Nr. 1454/2001 patvirtintų priemonių rezultatai;

Paaiškinimas

Komisijos reikalaujamas įvertinimas neturėtų siekti 1991 m., kadangi Poseidom, Poseima ir Poseican programas ji įvertino 2000 m., prieš priimdama Reglamentus 1452/2001, 1453/2001 ir 1454/2001.

Be to, Komisija neatliko įvertinimo pagal šių reglamentų 27 straipsnio 2 dalį, 39 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 2 dalį. Vykdyti šią užduotį nėra valstybių narių pareiga.

Pagaliau priemonių poveikio įvertinimas nuo 1991 m. prieštarautų supaprastinimo tikslui, kuris sudaro šio reglamento projekto pagrindą, ir smarkiai padidintų valstybių narių darbo krūvį. Taigi, Posei priemonių įvertinimas turėtų apimti jų įgyvendinimo laikotarpį nuo šių reglamento priėmimo, t.y. 2002 m., 2003 m. ir 2004 m.

8-oji rekomendacija

12 d) straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | priemonių įgyvendinimo terminai ir bendras orientacinis finansinis paketas, apibendrinantis mobilizuotinus išteklius; |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

d)

priemonių įgyvendinimo terminai ir bendras orientacinis finansinis paketas, apibendrinantis mobilizuotinus išteklius;

| d) | priemonių įgyvendinimo terminai ir bendras orientacinis finansinis paketas, apibendrinantis mobilizuotinus išteklius; programos laikotarpiu gali būti numatytas lankstus skirtingų vienos programos priemonių biudžetas; |
| --- | --- |

d)

priemonių įgyvendinimo terminai ir bendras orientacinis finansinis paketas, apibendrinantis mobilizuotinus išteklius; programos laikotarpiu gali būti numatytas lankstus skirtingų vienos programos priemonių biudžetas;

Paaiškinimas

Ypatinga atokiausių regionų padėtis, visų pirma jų mažos rinkos ir priklausomybė nuo riboto ekonominių sektorių skaičiaus, lemia glaudžią šioje programoje numatytų sektorių savitarpio priklausomybę. Siekiant padidinti šių sektorių galimybes pasiekti savo vystymosi tikslus ir siekiant supaprastinti priemonės valdymą, skirtingų vienos programos priemonių biudžetas turėtų būti lankstus per visą atitinkamą laikotarpį. Taip būtų užtikrintas norimas efektyvumas.

9-oji rekomendacija

19 straipsnis, 2 punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnio 1 dalies, Azorų ir Maderos salose išaugintos vynuogės iš draudžiamų tiesioginio gamintojo hibridinių vynmedžių veislių (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont) gali būti naudojamos gaminti vynui, kuris turi būti paliekamas minėtuose regionuose.
  Iki 2006 m. gruodžio 31 d. Portugalija turi laipsniškai sunaikinti vynuogynus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis, tam tikrais atvejais naudodama Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 II antraštinės dalies III skyriuje nustatytą pagalbą | 2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnio 1 dalies, Azorų ir Maderos salose išaugintos vynuogės iš draudžiamų tiesioginio gamintojo hibridinių vynmedžių veislių (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont) gali būti naudojamos gaminti vynui, kuris turi būti paliekamas minėtuose regionuose.
  Iki 2013
  2006 m. gruodžio 31 d. Portugalija turi laipsniškai sunaikinti vynuogynus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis, tam tikrais atvejais naudodama Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 II antraštinės dalies III skyriuje nustatytą pagalbą. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnio 1 dalies, Azorų ir Maderos salose išaugintos vynuogės iš draudžiamų tiesioginio gamintojo hibridinių vynmedžių veislių (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont) gali būti naudojamos gaminti vynui, kuris turi būti paliekamas minėtuose regionuose.

Iki 2006 m. gruodžio 31 d. Portugalija turi laipsniškai sunaikinti vynuogynus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis, tam tikrais atvejais naudodama Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 II antraštinės dalies III skyriuje nustatytą pagalbą

2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 19 straipsnio 1 dalies, Azorų ir Maderos salose išaugintos vynuogės iš draudžiamų tiesioginio gamintojo hibridinių vynmedžių veislių (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont) gali būti naudojamos gaminti vynui, kuris turi būti paliekamas minėtuose regionuose.

Iki 2013
  2006 m. gruodžio 31 d. Portugalija turi laipsniškai sunaikinti vynuogynus, apsodintus draudžiamomis tiesioginio gamintojo hibridinėmis vynmedžių veislėmis, tam tikrais atvejais naudodama Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 II antraštinės dalies III skyriuje nustatytą pagalbą.

Paaiškinimas

Regiono kalnuotas pobūdis (88 % žemės turi šlaitą, o daugiau nei 16 % — nuolydį) bei ūkių nuosavybės struktūra (vidutinis ūkio dydis — mažiau nei 0.4 ha, kurį sudaro keletas labai mažų žemės sklypų) sąlygoja tai, kad vynuogynų restruktūrizavimą yra ir fiziškai sunku, ir brangu atlikti. Atsižvelgiant į socialinę ir ekonominę vynuogių auginimo svarbą regionui, svarbu pratęsti terminą, numatytą vynuogynų, auginančių pagal Bendrijos teisės aktus uždraustas vynmedžių veisles, restruktūrizavimui.

10-oji rekomendacija

20 straipsnis, 4 punktas

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/973 2 ir 3 straipsnių, neviršijant vietinio vartojimo poreikių ribų, Maderoje leidžiama gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, gaminamą iš Bendrijos kilmės pieno miltelių, jei ši priemonė užtikrina, kad vietoje pagamintas pienas bus surinktas ir turės realizavimo rinką. Šis produktas skiriamas tik vietiniam vartojimui.
  Išsamios šios dalies taikymo taisyklės nustatomos laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Išsamiose taisyklėse visų pirma nustatomas vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis, kurį reikia pilti gaminant pirmoje pastraipoje nurodytą aukšta temperatūra apdorotą pieną. | 4.    Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/974 2 ir 3 straipsnių, neviršijant vietinio vartojimo poreikių ribų, Maderoje leidžiama gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, gaminamą iš Bendrijos kilmės pieno miltelių, jei ši priemonė užtikrina, kad vietoje pagamintas pienas bus surinktas ir turės realizavimo rinką. Šis produktas skiriamas tik vietiniam vartojimui.
  Išsamios šios dalies taikymo taisyklės nustatomos laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Išsamiose taisyklėse visų pirma nustatomas vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis, kurį reikia pilti gaminant pirmoje pastraipoje nurodytą aukšta temperatūra apdorotą pieną.; šis kiekis bus privalomas, jeigu nėra garantuoto vietinės produkcijos realizavimo. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Pakeitimas

4.   Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/973 2 ir 3 straipsnių, neviršijant vietinio vartojimo poreikių ribų, Maderoje leidžiama gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, gaminamą iš Bendrijos kilmės pieno miltelių, jei ši priemonė užtikrina, kad vietoje pagamintas pienas bus surinktas ir turės realizavimo rinką. Šis produktas skiriamas tik vietiniam vartojimui.

Išsamios šios dalies taikymo taisyklės nustatomos laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Išsamiose taisyklėse visų pirma nustatomas vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis, kurį reikia pilti gaminant pirmoje pastraipoje nurodytą aukšta temperatūra apdorotą pieną.

4.    Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 2597/974 2 ir 3 straipsnių, neviršijant vietinio vartojimo poreikių ribų, Maderoje leidžiama gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, gaminamą iš Bendrijos kilmės pieno miltelių, jei ši priemonė užtikrina, kad vietoje pagamintas pienas bus surinktas ir turės realizavimo rinką. Šis produktas skiriamas tik vietiniam vartojimui.

Išsamios šios dalies taikymo taisyklės nustatomos laikantis 26 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Išsamiose taisyklėse visų pirma nustatomas vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis, kurį reikia pilti gaminant pirmoje pastraipoje nurodytą aukšta temperatūra apdorotą pieną.; šis kiekis bus privalomas, jeigu nėra garantuoto vietinės produkcijos realizavimo.

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti, kad regiono vietoje pagamintas pienas visada turėtų realizavimo rinką, ir kad pieno pramonė galėtų lankčiau valdyti vietoje pagaminto pieno srautus ir apdoroto pieno gamybą.

Minimalaus pieno kiekio, kurį reikia pilti į apdorotą pieną, nustatymas būtų suvaržymas šiam sektoriui. Pavyzdžiui, Madeiros pieno pramonės atveju, vietoje pagaminto pieno neužtenka šiuo metu galiojančiam procentui patenkinti.

11-oji rekomendacija

24 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiame reglamente, išskyrus 16 straipsnį, nustatytos priemonės yra intervencinės priemonės, skirtos žemės ūkio rinkoms stabilizuoti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 2 straipsnio 2 dalį.
  2.   Bendrija šio reglamento II ir III antraštinėse dalyse numatytas priemones kasmet finansuoja už tokią sumą:






  — | PUD: EUR 84.7 milijonų |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Šiame reglamente, išskyrus 16 straipsnį, nustatytos priemonės yra intervencinės priemonės, skirtos žemės ūkio rinkoms stabilizuoti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 2 straipsnio 2 dalį.

2.   Bendrija šio reglamento II ir III antraštinėse dalyse numatytas priemones kasmet finansuoja už tokią sumą:

—

PUD: EUR 84.7 milijonų

| — | Azorų salos ir Madera: 77.3 mil. EUR |
| --- | --- |

—

Azorų salos ir Madera: 77.3 mil. EUR

| — | Kanarų salos: 127.3 mil. EUR |
| --- | --- |

—

Kanarų salos: 127.3 mil. EUR

3.   II antraštinėje dalyje numatytoms programoms kasmet skiriamos sumos negali viršyti:

| — | PUD: EUR 20,7 milijonų |
| --- | --- |

—

PUD: EUR 20,7 milijonų

| — | Azorų salos ir Madera: 17,7 mil. EUR |
| --- | --- |

—

Azorų salos ir Madera: 17,7 mil. EUR

| — | Kanarų salos: 72,7 mil. EUR |
| --- | --- |

—

Kanarų salos: 72,7 mil. EUR

1.   Šiame reglamente, išskyrus 16 straipsnį, nustatytos priemonės yra intervencinės priemonės, skirtos žemės ūkio rinkoms stabilizuoti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 2 straipsnio 2 dalį.

2.   Bendrija šio reglamento II ir III antraštinėse dalyse numatytas priemones kasmet finansuoja už sumą, apskaičiuotą remiantis 2004 m. atskaitiniu laikotarpiu specifinio tiekimo režimo finansavimui išleistų sumomis ir remiantis viršutine išlaidų riba, taikytina vietinei gamybai remti.

| — | PUD: EUR 84.7 milijonų |
| --- | --- |

—

PUD: EUR 84.7 milijonų

| — | Azorų salos ir Madera: 77.3 mil.
  EUR |
| --- | --- |

—

Azorų salos ir Madera: 77.3 mil.
  EUR

| — | Kanarų salos: 127.3 mil.
  EUR |
| --- | --- |

—

Kanarų salos: 127.3 mil.
  EUR

3.   II antraštinėje dalyje numatytoms programoms kasmet skiriamos sumos negali viršyti:

| — | PUD: EUR 20,7 milijonų |
| --- | --- |

—

PUD: EUR 20,7 milijonų

| — | Azorų salos ir
  Madera: 17,7 mil. EUR |
| --- | --- |

—

Azorų salos ir
  Madera: 17,7 mil. EUR

| — | Kanarų salos: 72,7 mil.
  EUR |
| --- | --- |

—

Kanarų salos: 72,7 mil.
  EUR

Paaiškinimas

Rėmimo priemonių biudžetą nustatydama pagal 2001-2003 m. buvusius rodiklius, Komisija neatsižvelgia į pažangą, kuri buvo ypač ryški 2004 m., o taip pat į poveikį, kurį padarė režimo pakeitimai, kai 2001 m. buvo įvykdyta POSEI programų reforma. Vidurkio naudojimas geriau atspindėtų realybę, kadangi jis pašalina „netipiškų metų ar situacijų“ poveikį, siūlomas 2002-2004 m. vidurkis yra tikslingesnis negu Komisijos pasiūlymas (2001-2003 m.), kadangi atsižvelgiama tik į tuos metus, kai buvo taikoma 2001 m. POSEI reforma. 2002-2004 m. vidurkis geriau atspindi Madeiros, Azorų ir Kanarų salų realybę.

2003 m. birželio 30 d. pasiekus Liuksemburgo kompromisą, kuris numatė, kad atokiausi regionai gali būti pašalinti iš atskyrimo nuo tiesioginės pagalbos gyvulių sektoriuje taikymo srities, atrodė tinkama priimti specialią programą, kuri turi būti įtraukta į pagal dabartinį reglamento projektą numatytas „priemones, skirtas vietos žemės ūkio produktams“. Šiai programai skiriamos biudžeto lėšos buvo nustatytos atsižvelgiant į praėjusiais metais atliktus mokėjimus, kai buvo taikomas bendro rinkos organizavimo gyvulių sektoriuje principas, kaip nustato Reglamento 1782/2003 147 straipsnis.

Toks pat skaičiavimo metodas turėtų būti taikomas konkrečioms tiekimo priemonėms Prancūzijos užjūrio departamentams, skiriant biudžetą, atspindintį šių priemonių taikymą praėjusiais metais, t.y. 2004 m., atsižvelgiant į konkrečią raidą šiose salose. Todėl šiame straipsnyje nurodytos sumos turėtų būti atitinkamai patikslintos.

12-oji rekomendacija

26 straipsnis

| Komisijos pasiūlytas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.    Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnį įsteigtas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas, tačiau įgyvendinant šio reglamento 16 straipsnį Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 50 straipsnį įsteigtas Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas. | 1.   Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnį įsteigtas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas, tačiau įgyvendinant šio reglamento 16 straipsnį Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 50 straipsnį įsteigtas Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas.

  18 straipsnyje numatytose pr
  ogramose Komisijai padeda Augalų sveikatos nuolatinis komitetas, sudarytas Sprendimu 76/894/EEB. |

Komisijos pasiūlytas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.    Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnį įsteigtas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas, tačiau įgyvendinant šio reglamento 16 straipsnį Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 50 straipsnį įsteigtas Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas.

1.   Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnį įsteigtas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas, tačiau įgyvendinant šio reglamento 16 straipsnį Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 50 straipsnį įsteigtas Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas.

18 straipsnyje numatytose pr
  ogramose Komisijai padeda Augalų sveikatos nuolatinis komitetas, sudarytas Sprendimu 76/894/EEB.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į augalų sveikatos programas ir siekiant, kad būtų laikomasi komitologijos procedūros, augalų sveikatos programų, numatytų 18 straipsnyje, priėmimas turėtų būti perduotas ne Tiesioginių išmokų vadybos komitetui, o Augalų sveikatos nuolatiniam komitetui.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 144, 2001 5 16, p. 11.

1

(2)  OL C 256, 2003 10 24, p. 18.

2

---

| 20.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 231/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 231/83

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės: regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo Hagos programos įgyvendinime

(2005/C 231/13)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATIŽVELGDAMAS Į 2004 m. birželio 15 d. Biuro sprendimą, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą, pavesti Konstitucijos reikalų ir Europos valdymo komisijai parengti nuomonę dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės: regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo Hagos programos įgyvendinime;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė: Tamperės programos įvertinimas ir ateities orientacijos (KOM(2004) 401 galutinis) ir į 2004 m. birželio 2 d. Europos Komisijos sprendimą atsiklausti Komiteto nuomonės šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. spalio 29 d. Romoje valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytą Sutartį dėl Konstitucijos Europai bei I dalyje (straipsnis I-42) ir III dalyje (III-257 — III-277 straipsniai) apibrėžiamą Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą;

ATSIŽVELGDAMAS Į 2004 m. lapkričio 4-5 Briuselyje vykusios Europos Vadovų Tarybos išvadas (14292/04), kuri patvirtino daugiametę programą, žinomą Hagos programos pavadinimu, kad per penkerius metus sustiprintų Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vietos ir regioninės dimensijos (CdR 61/2003 galutinis1);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Nusikalstamumo prevencijos Europos Sąjungoje (CdR 355/2003 galutinis2);

ATSIŽVELGDAMAS Į nuomonės projektą dėl IV ataskaitos dėl Sąjungos pilietybės ir EB komunikato dėl Pagrindinių teisių agentūros (pranešėja p. Du Granrut, Picardie regiono tarybos narė, FR-ELP) (CdR 280/2004);

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Parlamento rekomendacijas Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai dėl Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ateities (A6-0010/2004);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonės projektą, priimtą 2005 m. kovo 3 d. Konstitucijos reikalų ir Europos valdymo komisijos (pranešėjas Risto Koivisto, Tamperės regioninės tarybos pirmininkas, Pirkkala miesto meras (FI-ESP);

| 1) | KADANGI vietos ir regionų dimensija yra gyvybiškai svarbi Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui; |
| --- | --- |

1)

KADANGI vietos ir regionų dimensija yra gyvybiškai svarbi Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui;

| 2) | KADANGI Hagos programos uždaviniai didžiąja dalimi atitinka vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus; |
| --- | --- |

2)

KADANGI Hagos programos uždaviniai didžiąja dalimi atitinka vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus;

priėmė savo 59-ojoje plenarinėje sesijoje 2005 m. balandžio 13 — 14 d. (2005 m. balandžio 14 d. posėdis) šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS,

a)   Bendros pastabos

| 1.1 | mano, kad Hagos programos tekstas yra gerai pasvertas ir todėl gali tapti geru pagrindu laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei kurti, tačiau pažymi, kad ši programa nepakankamai dėmesio skiria vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; |
| --- | --- |

1.1

mano, kad Hagos programos tekstas yra gerai pasvertas ir todėl gali tapti geru pagrindu laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei kurti, tačiau pažymi, kad ši programa nepakankamai dėmesio skiria vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę;

| 1.2 | pažymi, kad daugelyje valstybių narių regionų ir vietos valdžios institucijos atsako už teisės aktų teisingumo, policijos ir vidaus reikalų srityse priėmimą ir įgyvendinimą, be to, vietos ir regionų valdžios institucijos siūlo platų bendro pobūdžio paslaugų spektrą, kurios padeda išvengti nusikalstamumo ir skatina socialinę bei ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

1.2

pažymi, kad daugelyje valstybių narių regionų ir vietos valdžios institucijos atsako už teisės aktų teisingumo, policijos ir vidaus reikalų srityse priėmimą ir įgyvendinimą, be to, vietos ir regionų valdžios institucijos siūlo platų bendro pobūdžio paslaugų spektrą, kurios padeda išvengti nusikalstamumo ir skatina socialinę bei ekonominę integraciją;

| 1.3 | pabrėžia tolesnės pažangos šioje srityje būtinybę bei pažymi, kad pirminė Tamperės programa tebėra aktuali. Tamperės programos tikslų siekimas ir visiškas jos priedų įgyvendinimas ir toliau turi būti pagrindu Europos Sąjungos veiklai; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia tolesnės pažangos šioje srityje būtinybę bei pažymi, kad pirminė Tamperės programa tebėra aktuali. Tamperės programos tikslų siekimas ir visiškas jos priedų įgyvendinimas ir toliau turi būti pagrindu Europos Sąjungos veiklai;

| 1.4 | pažymi, kad demokratijos, žmogaus teisių ir jurisdikcijos sistemos paisymas ir savivaldos principu bei piliečių nepriklausomybe pagrįstas požiūris yra svarbiausi veiksniai kuriant saugią ir teisingą visuomenę; |
| --- | --- |

1.4

pažymi, kad demokratijos, žmogaus teisių ir jurisdikcijos sistemos paisymas ir savivaldos principu bei piliečių nepriklausomybe pagrįstas požiūris yra svarbiausi veiksniai kuriant saugią ir teisingą visuomenę;

| 1.5 | pabrėžia, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti reikalinga bendra socialinė plėtra, kuri įgalintų pasiekti šiuos tikslus. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė negali būti sukurta tik policijos pajėgomis ir kitomis kontrolės priemonėmis palaikant viešąją tvarką; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti reikalinga bendra socialinė plėtra, kuri įgalintų pasiekti šiuos tikslus. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė negali būti sukurta tik policijos pajėgomis ir kitomis kontrolės priemonėmis palaikant viešąją tvarką;

| 1.6 | atkreipia dėmesį į tai, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti skirta programa tinkamai veiks tik tuomet, kai nuo pat apačių iki viršaus bus dedamos pastangos nesaugumo priežastims, atsiradusioms dėl tokių veiksnių kaip nelygybė, pašalinti. LSTE negali būti sukurta nuleidžiant ją iš viršaus į apačią, remiantis suplanuotomis priemonėmis, todėl, kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europoje, vietos valdžios institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

1.6

atkreipia dėmesį į tai, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti skirta programa tinkamai veiks tik tuomet, kai nuo pat apačių iki viršaus bus dedamos pastangos nesaugumo priežastims, atsiradusioms dėl tokių veiksnių kaip nelygybė, pašalinti. LSTE negali būti sukurta nuleidžiant ją iš viršaus į apačią, remiantis suplanuotomis priemonėmis, todėl, kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europoje, vietos valdžios institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį;

| 1.7 | yra įsitikinęs, kad realios, didelės pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo srityje bus pasiekta įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Konstitucijos, kadangi ji supaprastina balsavimo, priimant naujus teisės aktus, procedūras ir suteikia Europos Parlamentui daugiau galių; |
| --- | --- |

1.7

yra įsitikinęs, kad realios, didelės pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo srityje bus pasiekta įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Konstitucijos, kadangi ji supaprastina balsavimo, priimant naujus teisės aktus, procedūras ir suteikia Europos Parlamentui daugiau galių;

b)   Pagrindinės teisės ir pilietybė

| 1.8 | laiko svarbiu Hagos programos teiginį, kad Pagrindinių teisių chartijos įtraukimas į Sutartį dėl Konstitucijos teisiškai įpareigos Europos Sąjungą savo veikloje ne vien gerbti, bet ir skatinti pagrindinių teisių taikymą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.8

laiko svarbiu Hagos programos teiginį, kad Pagrindinių teisių chartijos įtraukimas į Sutartį dėl Konstitucijos teisiškai įpareigos Europos Sąjungą savo veikloje ne vien gerbti, bet ir skatinti pagrindinių teisių taikymą Europos Sąjungoje;

| 1.9 | ketina pasisakyti už Europos pagrindinių teisių agentūros sukūrimą, į kurios administracinę tarybą įeitų vietos ir regionų bendruomenės atstovas, kadangi pilietybės koncepcija ir pagrindinių teisių vykdymas visų pirma pasireiškia demokratijos institucijose, esančiose arčiausiai piliečių; |
| --- | --- |

1.9

ketina pasisakyti už Europos pagrindinių teisių agentūros sukūrimą, į kurios administracinę tarybą įeitų vietos ir regionų bendruomenės atstovas, kadangi pilietybės koncepcija ir pagrindinių teisių vykdymas visų pirma pasireiškia demokratijos institucijose, esančiose arčiausiai piliečių;

c)   Prieglobsčio ir migracijos politika

| 1.10 | pritaria, tam, kad, įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai, ES turės priemonių išsamiai imigracijos politikai parengti; |
| --- | --- |

1.10

pritaria, tam, kad, įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai, ES turės priemonių išsamiai imigracijos politikai parengti;

| 1.11 | pažymi, kad migracijos politikos srityje padaryta per maža pažanga, kad ne visos pasiūlytos direktyvos yra įgyvendintos, o taip pat, kad priimtos direktyvos būtų veiksmingai įgyvendinamos; |
| --- | --- |

1.11

pažymi, kad migracijos politikos srityje padaryta per maža pažanga, kad ne visos pasiūlytos direktyvos yra įgyvendintos, o taip pat, kad priimtos direktyvos būtų veiksmingai įgyvendinamos;

| 1.12 | pabrėžia būtinybę kurti Europos kontroliuojamos legalios migracijos sistemą, kuri suteiktų realios vilties galimiems imigrantams ir siektų panaikintį neviltį, stumiančią daugelį žmonių kreiptis į nelegalaus pervežimo tinklus. |
| --- | --- |

1.12

pabrėžia būtinybę kurti Europos kontroliuojamos legalios migracijos sistemą, kuri suteiktų realios vilties galimiems imigrantams ir siektų panaikintį neviltį, stumiančią daugelį žmonių kreiptis į nelegalaus pervežimo tinklus.

| 1.13 | pažymi, kad nelegalios imigracijos, kontrabandos ir prekybos žmonėmis, o moterims ir vaikams šie reiškiniai daro didžiausią poveikį, kontroliavimas yra svarbi visapusio požiūrio į imigraciją dalis — būtina toliau tęsti iniciatyvas dėl nelegalios imigracijos gražinimo ar išsiuntimo; |
| --- | --- |

1.13

pažymi, kad nelegalios imigracijos, kontrabandos ir prekybos žmonėmis, o moterims ir vaikams šie reiškiniai daro didžiausią poveikį, kontroliavimas yra svarbi visapusio požiūrio į imigraciją dalis — būtina toliau tęsti iniciatyvas dėl nelegalios imigracijos gražinimo ar išsiuntimo;

| 1.14 | pabrėžia, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra svarbus nelegalios imigracijos ir prekybos žmonėmis prevencijai bei pabėgėlių ir legalių migrantų apsaugai; |
| --- | --- |

1.14

pabrėžia, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra svarbus nelegalios imigracijos ir prekybos žmonėmis prevencijai bei pabėgėlių ir legalių migrantų apsaugai;

d)   Kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu; ES kovos su narkotikais strategija

| 1.15 | pažymi, kad kovai su nusikalstamumu, narkotikais ir terorizmu, efektyvios tarpvalstybinės pasienio kontrolės priemonės turi būti derinamos su pastangomis suvokti ir pažaboti atskirties ir radikalizavimo priežastis — ypač šioje srityje yra svarbios priemonės, kurių imasi vietos ir regionų valdžios institucijos, kad suteiktų piliečiams pagrindines paslaugas, statytų saugų būstą ir integruotų imigrantus; |
| --- | --- |

1.15

pažymi, kad kovai su nusikalstamumu, narkotikais ir terorizmu, efektyvios tarpvalstybinės pasienio kontrolės priemonės turi būti derinamos su pastangomis suvokti ir pažaboti atskirties ir radikalizavimo priežastis — ypač šioje srityje yra svarbios priemonės, kurių imasi vietos ir regionų valdžios institucijos, kad suteiktų piliečiams pagrindines paslaugas, statytų saugų būstą ir integruotų imigrantus;

| 1.16 | sveikina Europos Vadovų Tarybos sprendimą įtraukti Europos Sąjungos strategiją dėl narkotikų 2005-2012 m. į Hagos programą ir remia tikslą įtakoti narkotikų vartojimą ir prekybą, pabrėžiant sveikatos apsaugos, socialinės sanglaudos ir viešojo saugumo aspektus; |
| --- | --- |

1.16

sveikina Europos Vadovų Tarybos sprendimą įtraukti Europos Sąjungos strategiją dėl narkotikų 2005-2012 m. į Hagos programą ir remia tikslą įtakoti narkotikų vartojimą ir prekybą, pabrėžiant sveikatos apsaugos, socialinės sanglaudos ir viešojo saugumo aspektus;

| 1.17 | paremtų pasiūlymą padidinti bendradarbiavimą ir pasikeitimą informacija tarp valstybių narių policijos nacionaliniame, regionų ir vietos lygiuose ir taip pat tarp muito tarnybų ir muitinių; |
| --- | --- |

1.17

paremtų pasiūlymą padidinti bendradarbiavimą ir pasikeitimą informacija tarp valstybių narių policijos nacionaliniame, regionų ir vietos lygiuose ir taip pat tarp muito tarnybų ir muitinių;

| 1.18 | mano, kad terorizmo prevencija ir kova su šiuo reiškiniu turėtų ir toliau išlikti vienu svarbiausių prioritetų, ir kad sprendžiant terorizmo finansavimo problemą turi būti naudojamos efektyvesnės priemonės, o kovojant su finansiniais nusikaltimais, būtina padidinti skaidrumą, kad finansinius sandorius būtų galima atsekti. |
| --- | --- |

1.18

mano, kad terorizmo prevencija ir kova su šiuo reiškiniu turėtų ir toliau išlikti vienu svarbiausių prioritetų, ir kad sprendžiant terorizmo finansavimo problemą turi būti naudojamos efektyvesnės priemonės, o kovojant su finansiniais nusikaltimais, būtina padidinti skaidrumą, kad finansinius sandorius būtų galima atsekti.

e)   Teisminis bendradarbiavimas

| 1.19 | sutinka su Europos Komisija, kad būtina sugriežtinti bendrą ES teisės aktų įgyvendinimą visose valstybėse narėse, o teisminį bendradarbiavimą padaryti efektyvesniu; |
| --- | --- |

1.19

sutinka su Europos Komisija, kad būtina sugriežtinti bendrą ES teisės aktų įgyvendinimą visose valstybėse narėse, o teisminį bendradarbiavimą padaryti efektyvesniu;

| 1.20 | pažymi, kad didžioji Europos Sąjungos teisės aktų dalis įgyvendinama vietos ir regionų lygiu. |
| --- | --- |

1.20

pažymi, kad didžioji Europos Sąjungos teisės aktų dalis įgyvendinama vietos ir regionų lygiu.

f)   Pasienio kontrolė

| 1.21 | remia Bendrijos sienų apsaugos fondo įsteigimą; |
| --- | --- |

1.21

remia Bendrijos sienų apsaugos fondo įsteigimą;

| 1.22 | sveikina Hagos programoje pateikiamas pastangas padidinti išorės sienų kontrolės efektyvumą; |
| --- | --- |

1.22

sveikina Hagos programoje pateikiamas pastangas padidinti išorės sienų kontrolės efektyvumą;

| 1.23 | pažymi, kad laisvė, teisingumas, išorės sienų kontrolė, kova su terorizmu ir vidaus saugumas negali būti laikomi nesusijusiais klausimais; |
| --- | --- |

1.23

pažymi, kad laisvė, teisingumas, išorės sienų kontrolė, kova su terorizmu ir vidaus saugumas negali būti laikomi nesusijusiais klausimais;

| 1.24 | mano, kad sprendimas įsteigti Europos veiklos bendradarbiavimo valdymo prie išorės sienų agentūrą buvo priimtas laiku. Būtina garantuoti pakankamus ekonominius ir kitus išteklius tam, kad agentūra galėtų pradėti veikti visu pajėgumu 2005 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

1.24

mano, kad sprendimas įsteigti Europos veiklos bendradarbiavimo valdymo prie išorės sienų agentūrą buvo priimtas laiku. Būtina garantuoti pakankamus ekonominius ir kitus išteklius tam, kad agentūra galėtų pradėti veikti visu pajėgumu 2005 m. gegužės 1 d.

g)   Priemonių finansavimas

| 1.25 | pabrėžia, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veiksmų planas negali būti deramai įgyvendintas be atitinkamo priemonių finansavimo; |
| --- | --- |

1.25

pabrėžia, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veiksmų planas negali būti deramai įgyvendintas be atitinkamo priemonių finansavimo;

| 1.26 | džiaugiasi, kad Komunikate dėl 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumų ir biudžeto priemonių Europos Komisija apibrėžia laisvę, saugumą ir teisingumą kaip pamatines vertybes, kurios yra pagrindinės Europos visuomenės modelio sudedamosios dalys bei suteikia Europos pilietybei prioritetinį finansavimą ateityje. Komitetas sutinka su Europos komisijos požiūriu, kad Europos pilietybė, kaip politinė koncepcija, visiškai priklauso nuo laisvės, teisingumo ir saugumo erdvės įgyvendinimo ir pagrindinių viešųjų vertybių prieinamumo. |
| --- | --- |

1.26

džiaugiasi, kad Komunikate dėl 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumų ir biudžeto priemonių Europos Komisija apibrėžia laisvę, saugumą ir teisingumą kaip pamatines vertybes, kurios yra pagrindinės Europos visuomenės modelio sudedamosios dalys bei suteikia Europos pilietybei prioritetinį finansavimą ateityje. Komitetas sutinka su Europos komisijos požiūriu, kad Europos pilietybė, kaip politinė koncepcija, visiškai priklauso nuo laisvės, teisingumo ir saugumo erdvės įgyvendinimo ir pagrindinių viešųjų vertybių prieinamumo.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas,

a)   Bendrosios rekomendacijos

| 2.1 | remia sprendimą tęsti Europos Sąjungos veiklą šioje srityje, rengiant naują Europos programą, skirtą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, kurioje būtų išsamiai išdėstyti prioritetai ir tikslus grafikas; |
| --- | --- |

2.1

remia sprendimą tęsti Europos Sąjungos veiklą šioje srityje, rengiant naują Europos programą, skirtą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, kurioje būtų išsamiai išdėstyti prioritetai ir tikslus grafikas;

| 2.2 | mano, kad rengiant programą, būtina atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinime. |
| --- | --- |

2.2

mano, kad rengiant programą, būtina atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinime.

b)   Pagrindinės teisės ir pilietybė

| 2.3 | pažymi, kad žmogaus ir pagrindinės teisės turi būti gerbiamos vykdant visas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti skirtas priemones; |
| --- | --- |

2.3

pažymi, kad žmogaus ir pagrindinės teisės turi būti gerbiamos vykdant visas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti skirtas priemones;

| 2.4 | džiaugiasi, kad Hagos programa kelia iš Europos Sąjungos pilietybės kylančių teisių stiprinimo klausimą ir remia šių teisių apsaugą. Sąjungos pilietybės vystymas turi ir toliau būti vienu pagrindinių Europos Sąjungos veiklos principu. |
| --- | --- |

2.4

džiaugiasi, kad Hagos programa kelia iš Europos Sąjungos pilietybės kylančių teisių stiprinimo klausimą ir remia šių teisių apsaugą. Sąjungos pilietybės vystymas turi ir toliau būti vienu pagrindinių Europos Sąjungos veiklos principu.

c)   Prieglobsčio ir migracijos politika

| 2.5 | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį socialinėje imigrantų integracijoje ir ragina suteikti atitinkamus išteklius imigrantų integracijos priemonėms; |
| --- | --- |

2.5

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį socialinėje imigrantų integracijoje ir ragina suteikti atitinkamus išteklius imigrantų integracijos priemonėms;

| 2.6 | pažymi, kad imigrantų integraciją stipriai įtakoja nacionaliniai teisės aktai ir socialinė apsauga, ir kad priimant sprendimus bendrose Europos struktūrose, būtina atsižvelgti į skirtumus tarp nacionalinių sistemų; |
| --- | --- |

2.6

pažymi, kad imigrantų integraciją stipriai įtakoja nacionaliniai teisės aktai ir socialinė apsauga, ir kad priimant sprendimus bendrose Europos struktūrose, būtina atsižvelgti į skirtumus tarp nacionalinių sistemų;

| 2.7 | mano esant reikalinga, kad nacionalinės vyriausybės ateityje ir toliau pačios nuspręstų, ar reikia trečiųjų šalių piliečiams suteikti darbo leidimus, ir kad imigracija turi būti pagrįsta realiu darbo jėgos poreikiu įvairiuose sektoriuose ir atitinkamose valstybėse narėse; pabrėžia, kad nustatyti ekonominių migrantų skaičių, kuriems bus išduotas darbo leidimas, yra valstybių narių kompetencija; |
| --- | --- |

2.7

mano esant reikalinga, kad nacionalinės vyriausybės ateityje ir toliau pačios nuspręstų, ar reikia trečiųjų šalių piliečiams suteikti darbo leidimus, ir kad imigracija turi būti pagrįsta realiu darbo jėgos poreikiu įvairiuose sektoriuose ir atitinkamose valstybėse narėse; pabrėžia, kad nustatyti ekonominių migrantų skaičių, kuriems bus išduotas darbo leidimas, yra valstybių narių kompetencija;

| 2.8 | pažymi, kad mobilumo laipsnis Europos Sąjungoje nėra labai aukštas ir būtina atkreipti dėmesį į vis didėjantį mobilumą Europos Sąjungoje tam tikrose srityse, kad Europos Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai galėtų laisviau judėti. |
| --- | --- |

2.8

pažymi, kad mobilumo laipsnis Europos Sąjungoje nėra labai aukštas ir būtina atkreipti dėmesį į vis didėjantį mobilumą Europos Sąjungoje tam tikrose srityse, kad Europos Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai galėtų laisviau judėti.

d)   Kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu; ES kovos su narkotikais strategija

| 2.9 | mano, kad programos dalis, skirta baudžiamajai teisenai, turėtų teikti pirmenybę sunkiems nusikaltimams, turintiems tarptautinių pasekmių, kova su nesunkiais ir vietos nusikaltimais turėtų būti palikta valstybių narių nacionaliniams teisės aktams, taip pripažįstant, kad nusikaltimų prevencijos politikos kryptys yra ta sritis, prie kurios ES gali veiksmingai prisidėti nacionalinėms, regioninėms ir vietos priemonėms suteikdama tikros „europinės pridėtinės vertės“. Abipusiam teismo sprendimų pripažinimui turėtų būti suteikta pirmenybė prieš baudžiamosios teisenos sistemos suderinimą; |
| --- | --- |

2.9

mano, kad programos dalis, skirta baudžiamajai teisenai, turėtų teikti pirmenybę sunkiems nusikaltimams, turintiems tarptautinių pasekmių, kova su nesunkiais ir vietos nusikaltimais turėtų būti palikta valstybių narių nacionaliniams teisės aktams, taip pripažįstant, kad nusikaltimų prevencijos politikos kryptys yra ta sritis, prie kurios ES gali veiksmingai prisidėti nacionalinėms, regioninėms ir vietos priemonėms suteikdama tikros „europinės pridėtinės vertės“. Abipusiam teismo sprendimų pripažinimui turėtų būti suteikta pirmenybė prieš baudžiamosios teisenos sistemos suderinimą;

| 2.10 | primena, kad svarbiausias tikslas — užtikrinti piliečių saugumų — neturėtų būti įgyvendinamas pažeidžiant pagrindines laisves, ir todėl ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl asmens duomenų apsaugos kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

2.10

primena, kad svarbiausias tikslas — užtikrinti piliečių saugumų — neturėtų būti įgyvendinamas pažeidžiant pagrindines laisves, ir todėl ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl asmens duomenų apsaugos kovojant su terorizmu;

| 2.11 | mano, kad kova su narkotikais turėtų būti vykdoma daugelyje sričių, siekiant sumažinti tiek paklausą, tiek pasiūlą. |
| --- | --- |

2.11

mano, kad kova su narkotikais turėtų būti vykdoma daugelyje sričių, siekiant sumažinti tiek paklausą, tiek pasiūlą.

| 2.12 | kartoja savo pasiūlymą, kad Europos Komisiją turėtų įsteigti paramos strategiją esančioms ir, jeigu būtina, naujoms programoms, kad papildytų socialines, miestų planavimo ir švietimo politikos iniciatyvas bei sustiprintų piliečių dalyvavimą ir bendruomenės jausmą; |
| --- | --- |

2.12

kartoja savo pasiūlymą, kad Europos Komisiją turėtų įsteigti paramos strategiją esančioms ir, jeigu būtina, naujoms programoms, kad papildytų socialines, miestų planavimo ir švietimo politikos iniciatyvas bei sustiprintų piliečių dalyvavimą ir bendruomenės jausmą;

| 2.13 | taip pat kartoja savo raginimą įsteigti Europos miestų saugumo stebėjimo institutą, kaip lengvą struktūrą, kuri taptų Europos priemone rinkti, organizuoti ir apdirbti duomenis dėl nusikaltimų aukų ir nesaugumo suvokimo bei skatinti ir koordinuoti mokslinius tyrimus ir kurti politikos kryptis. Šių priemonių turi būti imamasi ne tik ES kompetencijos srityse, bet ir kuriant regionų ir vietos partnerystes. |
| --- | --- |

2.13

taip pat kartoja savo raginimą įsteigti Europos miestų saugumo stebėjimo institutą, kaip lengvą struktūrą, kuri taptų Europos priemone rinkti, organizuoti ir apdirbti duomenis dėl nusikaltimų aukų ir nesaugumo suvokimo bei skatinti ir koordinuoti mokslinius tyrimus ir kurti politikos kryptis. Šių priemonių turi būti imamasi ne tik ES kompetencijos srityse, bet ir kuriant regionų ir vietos partnerystes.

| 2.14 | remia Europos Komisijos pasiūlymą, kad į naująjį Europos kaimynystės ir partnerystės instrumentą turi būti įtrauktas bendradarbiavimo teisingumo srityje ir vidaus reikaluose sustiprinimas, įskaitant prieglobsčio ir migracijos srautų klausimus, o taip pat kovą su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų prevenciją. |
| --- | --- |

2.14

remia Europos Komisijos pasiūlymą, kad į naująjį Europos kaimynystės ir partnerystės instrumentą turi būti įtrauktas bendradarbiavimo teisingumo srityje ir vidaus reikaluose sustiprinimas, įskaitant prieglobsčio ir migracijos srautų klausimus, o taip pat kovą su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų prevenciją.

e)   Teisminis bendradarbiavimas

| 2.15 | ragina vietos ir regionų atstovus aktyviai dalyvauti planuojant ir įgyvendinant priemones, kai teisės aktai, kuriais sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, bus priimti nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

2.15

ragina vietos ir regionų atstovus aktyviai dalyvauti planuojant ir įgyvendinant priemones, kai teisės aktai, kuriais sukuriama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, bus priimti nacionaliniu lygiu;

| 2.16 | siūlo ypatingą dėmesį skirti abipusio pripažinimo principui teisminio bendradarbiavimo srityje remti ir rekomenduoja suteikti piliečiams ir valdžios institucijoms daugiau galimybių gauti informacijos apie kitų šalių jurisdikcines sistemas ir institucijas; |
| --- | --- |

2.16

siūlo ypatingą dėmesį skirti abipusio pripažinimo principui teisminio bendradarbiavimo srityje remti ir rekomenduoja suteikti piliečiams ir valdžios institucijoms daugiau galimybių gauti informacijos apie kitų šalių jurisdikcines sistemas ir institucijas;

f)   Pasienio kontrolė

| 2.17 | mano, mano, kad naudinga, kai tai yra deramai motyvuota bei remiantis teisiniu pagrindu kiekvienu konkrečiu atveju, priimti konkrečias priemones, kad būtų išsaugoti tradiciniai tarpvalstybiniai santykiai Europos Sąjungos išorės sienose, nesudarant grėsmės piliečiams ir užtikrinant ES sausumos sienų .su kaimyninėmis šalimis, kaip ir sienų tarp dviejų valstybių narių, dar nepanaikinusių jų bendrą sieną kertančių asmenų kontrolės. |
| --- | --- |

2.17

mano, mano, kad naudinga, kai tai yra deramai motyvuota bei remiantis teisiniu pagrindu kiekvienu konkrečiu atveju, priimti konkrečias priemones, kad būtų išsaugoti tradiciniai tarpvalstybiniai santykiai Europos Sąjungos išorės sienose, nesudarant grėsmės piliečiams ir užtikrinant ES sausumos sienų .su kaimyninėmis šalimis, kaip ir sienų tarp dviejų valstybių narių, dar nepanaikinusių jų bendrą sieną kertančių asmenų kontrolės.

g)   Priemonių finansavimas

| 2.18 | ragina Europos Komisiją kuo greičiau suteikti finansavimo priemones laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui. Rengiant finansavimo priemonių taisykles, būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijų reikalavimai dėl finansavimo būtų turimi omenyje. |
| --- | --- |

2.18

ragina Europos Komisiją kuo greičiau suteikti finansavimo priemones laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui. Rengiant finansavimo priemonių taisykles, būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijų reikalavimai dėl finansavimo būtų turimi omenyje.

| 2.19 | rekomenduoja, kad į finansavimo programas būtų įtraukta atitinkama parama vietos ir regionų valdžios institucijų priemonėms, skirtoms imigrantų integracijai bei pažymi, kad sąlygos šiam finansavimui gauti neturėtų būti pernelyg griežtos. Imigracijai taikomi apribojimai nėra realiai efektyvūs iš integracijos požiūrio; |
| --- | --- |

2.19

rekomenduoja, kad į finansavimo programas būtų įtraukta atitinkama parama vietos ir regionų valdžios institucijų priemonėms, skirtoms imigrantų integracijai bei pažymi, kad sąlygos šiam finansavimui gauti neturėtų būti pernelyg griežtos. Imigracijai taikomi apribojimai nėra realiai efektyvūs iš integracijos požiūrio;

| 2.20 | rekomenduoja, kad šios programos suteiktų valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybę keistis tarnautojais, kas būtų geriausias būdas skatinti geros praktinkos panaudojimą; |
| --- | --- |

2.20

rekomenduoja, kad šios programos suteiktų valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybę keistis tarnautojais, kas būtų geriausias būdas skatinti geros praktinkos panaudojimą;

| 2.21 | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi būti suteikta galimybė dalyvauti institucijų, atsakingų už finansavimo programų vadybą, valdyme; |
| --- | --- |

2.21

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi būti suteikta galimybė dalyvauti institucijų, atsakingų už finansavimo programų vadybą, valdyme;

| 2.22 | pabrėžia, kad šių finansavimo programų ir struktūrinio fondo parama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui turi būti suderinama ir viena kitą papildanti, ir šiam tikslui pasiekti būtina, kad įvairus Europos Komisijos GD glaudžiai bendradarbiautų, rengdami finansavimo programas; |
| --- | --- |

2.22

pabrėžia, kad šių finansavimo programų ir struktūrinio fondo parama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimui turi būti suderinama ir viena kitą papildanti, ir šiam tikslui pasiekti būtina, kad įvairus Europos Komisijos GD glaudžiai bendradarbiautų, rengdami finansavimo programas;

| 2.23 | ragina Europos Komisiją parengti išsamią informavimo strategiją dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės finansavimo galimybių, kad pareigūnai, atsakingi už įgyvendinimą, galėtų gauti informacijos apie įvairius finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

2.23

ragina Europos Komisiją parengti išsamią informavimo strategiją dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės finansavimo galimybių, kad pareigūnai, atsakingi už įgyvendinimą, galėtų gauti informacijos apie įvairius finansavimo šaltinius.

2005 m. balandžio 14 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---