# Euroopan unionin C 232/14.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 232 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta14. heinäkuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 232

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta14. heinäkuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020 |
| 2020/C 232/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Väestönkehityksen haasteet EU:ssa taloudellisten ja kehityserojen valossa (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto) | 1 |
| 2020/C 232/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto) | 8 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020

2020/C 232/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Väestönkehityksen haasteet EU:ssa taloudellisten ja kehityserojen valossa (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto)

1

2020/C 232/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto)

8

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020 |
| 2020/C 232/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[COM(2020) 70 final] | 18 |
| 2020/C 232/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta[COM(2019) 581–2019/0254 (COD)] | 29 |
| 2020/C 232/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EU) 2017/2107 ja (EU) 2019/833 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) 2016/1627 kumoamisesta(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD)) | 36 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020

2020/C 232/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[COM(2020) 70 final]

[COM(2020) 70 final]

18

2020/C 232/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta[COM(2019) 581–2019/0254 (COD)]

[COM(2019) 581–2019/0254 (COD)]

29

2020/C 232/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EU) 2017/2107 ja (EU) 2019/833 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) 2016/1627 kumoamisesta(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

36

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020

| 14.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 232/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Väestönkehityksen haasteet EU:ssa taloudellisten ja kehityserojen valossa”

(puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 232/01)

| Esittelijä: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Adam ROGALEWSKI |

Esittelijä:

Stéphane BUFFETAUT

Toinen esittelijä:

Adam ROGALEWSKI

| Neuvoston puheenjohtajavaltio Kroatian lausuntopyyntö | 10.9.2019 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.3.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.5.2020 |
| Täysistunnon numero | 551 — etätäysistunto |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 249/0/12 |

Neuvoston puheenjohtajavaltio Kroatian lausuntopyyntö

10.9.2019 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

3.3.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

7.5.2020

Täysistunnon numero

551 — etätäysistunto

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

249/0/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Käsillä oleva lausunto on laadittu ennen covid-19-pandemian puhkeamista. ETSK toteaa kuitenkin, että covid-19-kriisi vaikuttaa merkittävästi EU:n tuleviin toimintapolitiikkoihin, joilla vastataan väestönkehityksen haasteisiin ja kasvaviin eroihin jäsenvaltioiden välillä. Komitea kehottaakin EU:ta valmistelemaan asiaan liittyviä toimintapolitiikkoja ja osoittamaan niille tavoitteiltaan kunnianhimoisen rahoituksen, jotta kansalaisia voidaan suojella pandemian ja ennen kaikkea sitä seuraavan talouskriisin haitallisilta vaikutuksilta, ja näin lieventää kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Näitä toimintapolitiikkoja olisi valmisteltava kiireellisesti työmarkkinaosapuolia ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa kuullen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n nykyinen väestötilanne edellyttää kokonaisvaltaista toimintatapaa, joka kattaa sosiaali- ja talouspolitiikat, aktiiviset työmarkkina- ja koheesiopolitiikat, perheitä tukevat politiikat ja erityisesti mahdollisuuden sovittaa yksityis- ja perhe-elämä yhteen työelämän kanssa, ikääntyviä työntekijöitä koskevat erityistoimenpiteet, aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevat politiikat, kestäväpohjaiset maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikat sekä toimenpiteet ja politiikat aivovuodon estämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Syntyvyys ei todennäköisesti tule enää kasvamaan huomattavasti, joten on äärimmäisen tärkeää lisätä työmarkkinoille osallistumista, jotta voidaan vastata Euroopan väestötilanteesta johtuviin seurauksiin. Työttömyysaste, vajaatyöllisyys ja työvoiman ulkopuolella olevien osuus ovat liian korkeissa luvuissa liian monissa jäsenvaltioissa etenkin nuorten keskuudessa, sillä nuorten työttömyysaste on jokaisessa jäsenvaltiossa noin kaksinkertainen keskimääräiseen työttömyysasteeseen verrattuna. EU:n on asetettava työttömyyden torjunta yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dynaaminen väestönkehitys liittyy myös luottamukseen tulevaisuutta kohtaan. Sen vuoksi EU tarvitsee vahvaa taloutta ja vahvaa sosiaalipolitiikkaa. Muutoin eurooppalaiset naiset ja miehet ja erityisesti nuoret eivät luota tulevaisuuteen, ja tästä johtuva sosiaalinen ja taloudellinen epävarmuus estää heitä hankkimasta lapsia. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano on tästä syystä erittäin tärkeä tekijä EU:n väestötilanteen parantamisessa. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen laatia laajaan kuulemisprosessiin perustuva toimintasuunnitelma pilarin täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lasten saaminen ei saa olla este työuralle tai syy köyhtymiseen tai ostovoiman menetykseen suurtenkaan perheiden kohdalla. On tärkeää pitää yllä ja toteuttaa vakaata ja ennakoivaa perhepolitiikkaa ja ihmiskeskeistä työmarkkinapolitiikkaa. Tähän kuuluvat myös toimenpiteet, joilla edistetään yksityis-, perhe- ja työelämän yhteensovittamista (perhevapaa, lastenhoito ja muut hoitovastuut, etätyö, joustavat työjärjestelyt), sekä taloudellinen ja koulutukseen tarkoitettu tuki. Erityistä huomiota on kiinnitettävä yksinhuoltaja- ja suurperheisiin, joiden köyhyysriski on muita suurempi. Kulttuuriympäristöön mukautetut vakaat ja monipuoliset perhepolitiikat ovat osoittautuneet hyödyllisiksi syntyvyyden nostamisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Epävarmat työolosuhteet ja vakaiden työmarkkinanäkymien puuttuminen sekä vaikeudet vuokrata tai ostaa asianmukaista asuntoa erityisesti suurkaupunkialueilla ja suurissa kaupungeissa ovat todellisuutta monille nuorille. Sen vuoksi heidän on vaikeaa suunnitella tulevaisuuttaan, itsenäistyä ja perustaa perhe. Tämä ongelma olisi otettava paremmin huomioon sekä EU-tason että jäsenvaltioiden politiikassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Sisäinen liikkuvuus on EU:n perusvapaus, joka vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja tarjoaa mahdollisuuksia kansalaisille. Kun tarkastellaan EU:n sisäistä liikkuvuutta ja sisäiseen muuttoliikkeeseen liittyvää aivovuotoa ja työntekijöiden poismuuttoa, jäsenvaltioiden ylöspäin tapahtuva sosiaalinen ja taloudellinen lähentyminen on paras ratkaisu, mutta siihen tarvitaan aikaa. Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan sosiaalirahastoa on mukautettava erityisesti niin, että voidaan auttaa taloudelliselta suorituskyvyltään heikompia EU:n jäsenvaltioita kehittämään hankkeita sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen parantamiseksi, jotta ne voisivat pysyä houkuttavina omalle väestölleen tai tulla sellaisiksi. Voidaan harkita toimenpiteitä, joilla kannustetaan ihmisiä palaamaan kotimaahansa molemminpuolisen hyödyn saamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Taloudellinen ja sosiaalinen ympäristö ovat tärkeitä houkuttavuustekijöitä. ETSK katsoo, että investoinnit tehokkaisiin julkisiin palveluihin sekä perheiden asemaa parantavat investoinnit olisi asetettava etusijalle, koska niillä luodaan perustaa tulevaisuudelle. Julkisten investointien lisäämistä jäsenvaltioissa voidaan helpottaa sosiaaliseen tavoitteeseen tähtääviin investointeihin sovellettavalla nk. kultaisella säännöllä, joka mahdollistaa suuremman joustavuuden budjettisääntöjen noudattamisessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Maahanmuutto ei ehkä yksinään ole ratkaisu Euroopan väestöhaasteeseen, mutta se voi auttaa ratkaisun löytämisessä. Lyhyellä aikavälillä maahanmuutolla voi olla myönteinen vaikutus väestön ja työvoiman kasvuun, jos sitä tuetaan oikeudenmukaisella ja kestävällä pohjalla olevalla kotouttamispolitiikalla, jolla autetaan tulijoita asettautumaan ja välttämään kotoutumisvaikeuksia. |
| --- | --- |

1.9

2.   Tilannekatsaus

| 2.1 | Väestömäärään vaikuttavat hedelmällisyys, kuolleisuus ja muuttoliike. Vaikka tilanne vaihtelee maittain, EU:ssa on nähtävissä yleistä lähentymistä hedelmällisyyslukujen ja kuolleisuuden laskun myötä. Maiden välisistä eroista huolimatta jäsenvaltioiden hedelmällisyysluvut ovat usein merkittävästi ja pysyvästi alle väestön uusiutumisen kynnysarvon. Vaikka otetaan huomioon kuolleisuuden ja hedelmällisyyslukujen maailmanlaajuinen laskeva suuntaus (väestörakenteen muutos), Eurooppa on tässä suhteessa ainutlaatuinen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuosina 1950–1989 Euroopassa asuvien määrä kasvoi aina vuosittain yli kahdella miljoonalla. Vuodesta 1990 lähtien kasvu on jäänyt alle 1,5 miljoonan vuodessa. Samaan aikaan muualla maailmassa keskimääräinen väestönkasvu on ollut selvästi nopeampaa kuin Euroopassa. Esimerkiksi vuonna 1950 Euroopassa asui 21,7 prosenttia maailman väestöstä, mutta vuonna 2017 tämä osuus oli pudonnut alle 10 prosenttiin. Euroopan osuus maailman väestöstä ei ole koskaan ollut alhaisempi kuin nyt (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuosina 1952–1961 Euroopassa syntyi vuosittain yli 12 miljoonaa lasta. Vuonna 2000 lapsia syntyi enää 7,3 miljoonaa. Muuttoliikkeestä johtuen syntyvyydessä on ollut lievää kasvua, koska Eurooppaan on tullut suhteellisen nuorta väestöä, ja muutamissa EU-maissa syntyvyys on noussut tämän myötä. Syntyneiden vuotuinen määrä vaihtelee nykyisin 7–8 miljoonan välillä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tätä on verrattava kuolleisuuteen. Kuolleisuus kehittyy sekä ylös- että alaspäin: monet sukupolvet elävät yhä pidempään, ja toisaalta parantuneet hygieniaolosuhteet ja lääketieteen edistyminen sekä terveellisemmät elintavat pidentävät elinajanodotetta Euroopassa (28 jäsenvaltion EU:ssa miehillä 78 vuotta, naisilla 83 vuotta). Kaikkiaan kuolleiden vuosittainen määrä Euroopassa on vaihdellut 8–8,5 miljoonan välillä vuodesta 1992 lähtien. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan väkiluku on pienentynyt koko ajan vuodesta 1994 lähtien: luonnollinen negatiivinen tasapaino johtuu siitä, että kuolleisuus on syntyvyyttä suurempaa. Väkiluku pienenee Bulgariassa, Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Kroatiassa, Latviassa, Liettuassa, Portugalissa, Romaniassa, Saksassa, Sloveniassa, Suomessa, Unkarissa ja Virossa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vaikka maahanmuuttajat ovat yleensä alkuperäisväestöä nuorempia, 2000-luvun Euroopassa väestö ikääntyy. Vähintään 65-vuotiaiden osuus kokonaisväestöstä kasvoi vuoden 1989 12,5 prosentista 18,8 prosenttiin vuonna 2019. ETSK on jo korostanut, että työikäisen väestön työvoimaosuus on tärkeämpi seikka kuin vanhushuoltosuhde eli työikäisen väestön ja yli 65-vuotiaiden välinen suhde. Tästä syystä on tarpeen hyödyntää työttömien ja vajaatyöllistettyjen kapasiteettia. On tärkeää parantaa muuttajien integroitumista työmarkkinoille sekä työttömien ja epävarmassa työsuhteessa olevien pääsyä koulutukseen, jotta voitaisiin selviytyä eliniän pitenemiseen liittyvästä väestöhaasteesta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Eräissä jäsenvaltioissa ongelmana on suuri Euroopan sisäinen muuttoliike jäsenvaltioihin, joissa elintaso on korkeampi, mikä pahentaa väestön ikääntymiseen liittyviä ongelmia, koska maasta lähtevät pääosin nuoremmat ikäryhmät. Niissä tapahtuu työntekijöiden poismuuttoa, joka koskee kaikkia taitotasoja, ja erityisesti aivovuotoa, joka on huolestuttavaa asianomaisille maille, koska ne ovat investoineet koulutusjärjestelmiin, mutta investoinnit hyödyttävätkin muita maita, joilla on tarjota paremmat työ- ja sosiaaliset olosuhteet. Vuonna 2018 36 prosentilla liikkuvista työntekijöistä EU:ssa oli korkeakoulutus, 40 prosentilla keskitason koulutus ja 23 prosentilla oli alempi koulutustaso. Kuitenkin heistä vain 20 prosenttia työskenteli korkean osaamistason ammateissa, 60 prosenttia keskitason osaamista edellyttävissä ammateissa ja 20 prosenttia matalan osaamistason ammateissa (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi työntekijöiden siirtyminen taloudeltaan vahvempiin jäsenvaltioihin nopeuttaa väestön ikääntymistä ja vähenemistä itäisissä jäsenvaltioissa. Jos tämä liike jatkuu nykyiseen tahtiin, yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä tulee Itä-Euroopassa olemaan suurempi kuin Länsi-Euroopan maissa (3). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Työntekijöiden siirtyminen Itä-Euroopan maista vauraampiin jäsenvaltioihin johtuu pääasiassa palkkojen, sosiaaliturvan ja sosiaalinormien eroista, koska ne ovat itäisissä maissa paljon heikompia kuin vanhoissa jäsenvaltioissa. Vaikka itäisen ja läntisen Euroopan väliset palkkaerot olivat kaventumassa kriisin puhkeamiseen asti, palkkojen lähentyminen ylöspäin pysähtyi Itä-Euroopassa kriisin seurauksena (4). Eräissä itäisissä jäsenvaltioissa suuri maastamuutto on johtanut työvoimapulaan. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Samaan aikaan muuttoliike Etelä-Euroopasta Länsi-Eurooppaan on lisääntynyt talouskriisin ja sen seurausten vuoksi (5). Tässä tapauksessa heikot työmarkkinanäkymät ja korkea työttömyys ovat johtaneet kaikkien työntekijöiden muuttoliikkeen voimistumiseen Etelä-Euroopasta Länsi-Eurooppaan koulutustaustasta riippumatta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Muuttoliikkeeseen vaikuttavat puhtaasti taloudellisten tekijöiden lisäksi myös sellaiset seikat kuin oikeudelliset edellytykset ja kulttuuriset ja sosiaaliset olosuhteet. Jotkut saattavat esimerkiksi jättää kotimaansa muuttaakseen kehittyneempään hyvinvointivaltioon, joka tarjoaa parempaa sosiaalista suojelua ja terveydenhuoltoa. Myös ihmiset, jotka joutuvat syrjityiksi uskonnon, etnisen alkuperän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella, saattavat muuttaa jäsenvaltioihin, joissa yhteiskunta ja oikeusjärjestelmä ovat vastaanottavaisempia ja suojelevampia. Kaiken kaikkiaan on vaikeaa mitata tällaisen liikkuvuuden laajuutta ja sen vaikutusta väestönkehitykseen. |
| --- | --- |

2.11

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kehottaa omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan väestönkehityksen haasteisiin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon hedelmällisyyslukujen lisäksi myös työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen, työllisyys, sukupuolten tasa-arvo, vakaa perhepolitiikka, alue- ja koheesiopolitiikka sekä julkisten infrastruktuurien ja palvelujen laatu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kun keskustellaan väestörakenteesta, on puhuttava myös lapsista, äideistä ja isistä eikä vain numeroista ja tilastoista. Keskeistä ovat ihmiset ja heidän suunnitelmansa, oli sitten kyse minkälaisista perheistä tahansa. Eurooppalaisten yhteiskuntien on tuettava ja suojeltava heikoimmassa asemassa olevia, tässä yhteydessä siis lapsia, joiden oikeudet ja edut on asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on antanut useita lausuntoja väestönkehityksestä. Eräissä niistä se on osoittanut, että maat, joissa on vakaat perhepolitiikat, joissa säännökset ovat monipuolisia ja heijastavat jäsenvaltion kulttuuria, ovat väestönkehityksen kannalta paremmassa tilanteessa kuin muut (6). Toisissa lausunnoissa komitea on korostanut korkeaan työmarkkinoille osallistumisen asteeseen ja korkealaatuisiin työpaikkoihin perustuvien vakaiden työmarkkinapolitiikkojen merkitystä tehokkaana tapana puuttua väestönkehityksen haasteisiin (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että on jo olemassa toimintapolitiikkoja, joita voitaisiin hyödyntää väestönkehityksen haasteisiin vastaamiseksi erityisesti taloudelliset ja kehityserot huomioon ottaen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on tärkeä väline pyrittäessä kohti ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista ja taloudellista lähentymistä EU:ssa, ja se auttaa myös vastaamaan väestönkehityksen haasteisiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että keskeinen tekijä myönteisen väestönkehityksen varmistamiseksi EU:ssa on ympäristö, joka tarjoaa ihmisille taloudellista ja sosiaalista vakautta sekä ihmisarvoiset elin- ja työolot, ja tässä yhteydessä työmarkkinaosapuolten rooli on tärkeä. Tämä tarkoittaa lisää investointeja sosiaaliseen infrastruktuuriin, perhepolitiikkoihin, korkealaatuisiin julkisiin palveluihin ja aktiiviseen työvoimapolitiikkaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Väestörakenteen kannalta tehokkaiden toimintapolitiikkojen tarkastelu osoittaa, että niissä yhdistetään erilaisia toimenpiteitä, jotka pysyvät ajan mittaan vakaina. Tämä on tärkeää, koska vanhemmuus ja perheen perustaminen on pitkäaikainen hanke. Perhepolitiikassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota perheisiin, joita uhkaa köyhyys, kuten yksinhuoltaja- ja suurperheisiin. On tärkeää muistaa, että työttömyyden jälkeen seuraavaksi tärkein köyhyyden syy on perheen hajoaminen, ja köyhyyden riski kasvaa perheessä huollettavana olevien lasten määrän myötä. ETSK on kehottanut luomaan asianmukaista vähimmäistuloa koskevan järjestelmän EU:hun (8). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa julkisten palvelujen ratkaisevaa roolia sosiaalipolitiikassa ja perheiden tukemisessa. Korkealaatuiset, helposti saatavilla olevat ja kohtuuhintaiset hoito- ja avustuspalvelut (lapsille, vammaisille henkilöille ja vanhuksille) ovat keskeisen tärkeitä tekijöitä väestönkehityksen haasteisiin vastaamisessa ja väestönkasvun tukemisessa. Liian vähäinen investoiminen julkisiin palveluihin on aiheuttanut henkilöstöpulaa ja asianmukaisen infrastruktuurin puutetta. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lastenhoitopalveluihin ja koulutukseen sekä vanhempiin sukupolviin keskittyviin toimintapolitiikkoihin. Ikääntyvien pitkäaikaishoito on yksi aloista, joilla liian vähäinen investoiminen on ilmeisintä (9). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa lisäämään investointeja julkisiin palveluihin ja sosiaalipolitiikkaan, jotta kyettäisiin vastaamaan väestönkehityksen haasteisiin. ETSK toistaa näkemyksensä siitä, että julkisten investointien lisäämistä jäsenvaltioissa voidaan helpottaa sosiaalisiin tavoitteisiin tähtääviin investointeihin sovellettavalla nk. kultaisella säännöllä, joka mahdollistaa suuremman joustavuuden budjettisääntöjen noudattamisessa. Nykyisissä ja tulevissa EU:n rahastoissa ja erityisesti Euroopan investointiohjelmassa olisi keskityttävä enemmän sosiaalisiin investointeihin, perheiden tukemiseen ja tasa-arvon edistämiseen ja lisättävä niille annettavaa tukea, koska se auttaa vastaamaan väestönkehityksen haasteisiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK korostaa pääasiassa naisten tekemän palkattoman työn määrää ja merkitystä. Naiset vastaavat perheiden yhteisvastuun puitteissa suurelta osin hoito- ja avustuskustannuksista, tukevat perheitä ja korvaavat julkisen infrastruktuurin puutetta. Tätä todellista työtä pidetään harvoin sellaisena, vaikka palkattoman hoivatyön osuuden arvioidaan olevan 10 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta palkattoman kotitaloustyön osuuden ollessa 39 prosenttia (10). On tärkeää ja oikeudenmukaista tunnustaa hoitajien palkaton työ ja tukea sitä muun muassa tekemällä riittäviä investointeja hoitoinfrastruktuuriin. Yleensä on kyse perheenjäsenistä, jotka ovat jääneet pois työstä hoitaakseen ja avustaakseen sairaita, vammaisia tai muutoin huollettavia perheenjäseniä. Jäsenvaltioita tulisi kannustaa tunnustamaan tällaisen työn taloudellinen, sosiaalinen ja moraalinen arvo siten, että näille hoitajille annetaan asianmukainen asema ja taloudellista tukea ja varmistetaan heidän sosiaaliturvaoikeutensa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maaseutuväestöön, joka ikääntyy vielä nopeammin kuin muu väestö. Väestön väheneminen on leimallinen suuntaus maaseudulla kaikkialla Euroopassa, kun nuoret muuttavat usein suuriin kaupunkeihin koulutuksen ja työn perässä. Elintason ja kunnollisten työmarkkinanäkymien turvaaminen sekä investoiminen infrastruktuuriin, julkisiin palveluihin ja koulutukseen olisi yksi tärkeimmistä toimenpiteistä maaseutualueiden ja pienten ja keskisuurten kaupunkien väestökadon torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK korostaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten merkittävää roolia keskusteltaessa väestönkehityksen haasteista ja kehitettäessä niitä koskevia toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

3.11

4.   Laadukkaiden työpaikkojen, ennakoivan työmarkkinapolitiikan ja työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista tukevien politiikkojen merkitys

| 4.1 | ETSK katsoo, että ennakoiva työmarkkinapolitiikka, joka edistää vakituisten työpaikkojen luomista ja työntekijöiden hyvinvointia, on tärkeä ja tehokas väline väestönkehityksen haasteisiin vastaamiseksi. Suurin osa eurooppalaisten tuloista on peräisin työstä, ja ilman uusien työpaikkojen luomista, dynaamisia työmarkkinanäkymiä, työmarkkinoiden vakautta ja laadukkaita työpaikkoja on vaikea perustaa perhettä ja tarjota sille kunnolliset elinolot. Työehtosopimusneuvottelujen avulla työmarkkinaosapuolet voivat antaa merkittävän panoksen palkkojen sekä työ- ja sosiaalisten olojen parantamiseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK panee merkille EU:n väestöennusteista laaditun raportin (11), jossa todetaan, että toteuttamiskelpoisin ja tehokkain keino puuttua väestön ikääntymisen kielteisiin seurauksiin ei ole hedelmällisyyslukujen nostamiseen tai muuttoliikkeen lisäämiseen keskittyminen vaan pikemminkin työvoimaosuuden lisääminen. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tarvitaan tasapainoisempaa väestörakennetta, jotta voidaan varmistaa sosiaalimenojen tasapaino ja talouden dynaamisuus. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Työssäkäyvien köyhyyden torjuminen on erittäin tärkeää, jotta voitaisiin tarjota perheille kunnolliset elinolot sekä varmistaa lapsille ja vanhemmille ihmisarvoinen elämä. ETSK panee merkille komission puheenjohtajan aikomuksen ”varmistaa, että jokaisella unionissa olevalla työntekijällä on kohtuullinen vähimmäispalkka” (12). Tätä silmällä pitäen ETSK laatii valmistelevan lausunnon aiheesta ”Säälliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Laadukkaat työpaikat, jotka ovat talouden vakautta edistäviä tekijöitä, koulutuksen saatavuus työntekijöiden taitojen ja osaamisen parantamiseksi sekä mahdollisuudet sovittaa yhteen turvalliset ja joustavat työolot ovat yksi tapa tukea väestönkasvua. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä osa-aikatyöhön tai joustaviin työjärjestelyihin, jotta voidaan parantaa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Yksi toimenpiteistä, joilla voidaan mahdollistaa työ- ja yksityiselämän parempi yhteensovittaminen ja suojella perhe- ja yksityiselämää digitalisaation kiihtyessä, on oikeus olla tavoittamattomissa, jota ETSK pitää hyvänä käytäntönä (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Aiemmissa lausunnoissaan (14) ETSK on kehottanut toteuttamaan aloitteellista sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa, jotta voitaisiin poistaa miesten ja naisten väliset palkkaerot ja edistää työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä. Tutkimukset osoittavat, että miesten osallistuminen hoivatehtäviin on eduksi sekä perheille että Euroopan taloudelle ja kilpailukyvylle. Naisten työmarkkinaosuuden lisääminen mahdollistaisi heidän mahdollisuuksiensa kehittämisen EU:n työvoiman vähentyessä ja väestön ikääntyessä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä nuoriin työntekijöihin, joilla on lapsia tai jotka saattavat hankkia niitä. EU:n keskimääräinen nuorisotyöttömyysaste on korkeampi kuin yleensä työikäisen väestön, ja se vaihtelee 5:stä eräiden maiden jopa 40 prosenttiin (15). Myös epävarmat työolot vaikuttavat erityisesti nuoriin (16). Lisäksi uusien työpaikkojen, dynaamisten työmarkkinanäkymien ja työmarkkinoiden vakauden puute sekä ongelmat asunnon vuokraamisessa tai ostamisessa vaikeuttavat tulevaisuuden suunnittelua, itsenäistymistä, asettumista ja perheen perustamista. Nuorten pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin olisi helpotettava. Tämä tarjoaisi heidän tarvitsemaansa turvallisuutta perheen perustamiseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sukupolvien ketjun toisessa päässä tarvitaan toimintapolitiikkoja iäkkäiden työntekijöiden tukemiseksi työmarkkinoilla, jotta he kykenisivät työskentelemään maassaan säädettyyn lakisääteiseen eläkeikään asti (17). Tähän voitaisiin päästä parantamalla työllistymismahdollisuuksia sekä työoloja ja -ehtoja niin, että ne vastaisivat ikääntyvien tarpeita paremmin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ikäsyrjinnän torjumiseen työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Nimenomaista huomiota olisi kiinnitettävä myös työterveyteen ja -turvallisuuteen, koska ikääntyminen lisää terveysongelmien kehittymisen riskiä. Sen vuoksi on tärkeää järjestää työ ja suunnitella työpaikat niin, että sairaudet voitaisiin estää ja useammat työntekijät voisivat pysyä työssä lakisääteiseen eläkeikään asti (18). |
| --- | --- |

4.8

5.   Perhepolitiikkojen merkitys dynaamisen väestönkehityksen edistämisessä

| 5.1 | Aktiivista perhepolitiikkaa noudattavissa jäsenvaltioissa syntyvyys on korkeampi kuin niissä, joilla ei ole perhepolitiikkaa tai se on heikkoa. Tavoitteena on varmistaa, ettei Euroopan tulevaisuuden turvaamisen kannalta tärkeä lasten saaminen heikentäisi elintasoa tai uranäkymiä. Tavoitteen saavuttamiseksi on yhdisteltävä verotuksellisia toimenpiteitä, sosiaalilainsäädäntöä, suoria taloudellisia tukia sekä tehokkaita ja kohtuuhintaisia julkisia palveluja lastenhoitojärjestelmät mukaan lukien. Kun tällaisia politiikkoja toteutetaan, ne ovat tehokkaita (19). Jotta ne pysyisivätkin tehokkaina, niiden on oltava kestäviä ja niillä on oltava vakaa lainsäädäntöperusta. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Perhepolitiikat ovat kuitenkin osa laajempaa kehystä, joka takaa niiden tehokkuuden. Tähän kuuluvat työpaikat, taloudellinen ja sosiaalinen dynamiikka, perheystävällinen kulttuuri, asianmukainen asuntopolitiikka, tehokas koulutusjärjestelmä ja ympäristöpolitiikat. Perhe-elämä ja työelämä kuuluvat eurooppalaisten miesten ja naisten tärkeimpiin ajattelun aiheisiin, joten niiden on oltava myös eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisiä askarruttavia asioita. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Väestönkehityksen muutokset tapahtuvat pitkällä aikavälillä ja edellyttävät koordinoitua toimintaa unionin tasolla. EU:n olisi laadittava yhteiset suuntaviivat, jotka perustuvat sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja sukupuolten tasa-arvoon ja joissa otetaan huomioon kansalliset kulttuurit ja sosiaalipoliittiset erot. Euroopan unionin nykyinen tilanne edellyttää myös syntyvyyden nostamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Koska ”hallitseminen on ennakoimista”, on ratkaisevan tärkeää toimia nyt. |
| --- | --- |

5.3

6.   Muuttoliike ja EU:n sisäinen liikkuvuus

| 6.1 | Kun ajatellaan maahanmuuton roolia väestönkehitykseen haasteisiin vastaamisessa, ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan maahanmuutolla on myönteinen vaikutus väestön- ja työvoiman kasvuun. Siinä tapauksessa, että luonnollinen väestönkasvu kääntyy negatiiviseksi, maahanmuutto voi auttaa säilyttämään kokonaisväestön ja -työvoiman muuttumattomalla tasolla. Maahanmuutto ei tosin ole ihanteellinen ratkaisu Euroopan väestön ikääntymisen seurauksiin vastaamiseksi. Tästä huolimatta se voisi myös olla keino korjata työvoimapulaa ja osaamisvajetta, jotka eivät ole yhteydessä väestörakenteen kehitykseen (20). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Olisi myös huolehdittava siitä, ettei edistettäisi erittäin pätevien ja ammattitaitoisten työntekijöiden järjestelmällistä maastamuuttoa ja pahennettaisi kehitysmaiden osaamisvajetta, koska se vahingoittaisi niiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä. On myös tärkeää toteuttaa aktiivista vastaanotto- ja kotouttamispolitiikkaa, jotta voitaisiin välttää tulijoiden vaikeudet uuteen maahan ja uuteen kulttuuriin asettautumisessa. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EU:n kansalaisten vapaa liikkuvuus on yksi unionin perusvapauksista. EU:n sisäisen muuttoliikkeen laajuus voi kuitenkin aiheuttaa lähtöjäsenvaltioille erityisiä haasteita, esimerkiksi nopeuttaa ikääntymistä ja työvoima- ja osaamiskatoa, ja niitä voi aiheutua myös vastaanottaville valtioille. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kysymyksenä on, onko tällainen EU:n sisäinen liikkuvuus peruuttamatonta vai ainoastaan väliaikaista, ja tuleeko suuri osa muuttajista palaamaan alkuperämaahansa. Suuri osa kotimaastaan lähtevistä henkilöistä palaa sinne kahden vuoden kuluessa takaisin. Kyseessä on eräänlainen kiertomuutto. Tällainen muuttoliike rikastuttaa molempia maita. Jotta niin voisi käydä useammin, idän ja lännen sekä etelän ja lännen välillä tarvittaisiin ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. Nykyisen kuilun kaventaminen on paras tapa hidastaa työvoimavuotoa. |
| --- | --- |

6.4

Bryssel 7. toukokuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Gérard-François Dumont: ”Vue de ses frontières, une Europe vieillissante mais attractive pour les migrants” (Rajoilta katsoen Eurooppa ikääntyy mutta houkuttaa maahanmuuttajia), Diploweb, La revue géopolitique, 3.11.2019.

1

(2)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise

2

(3)  Demographic Scenarios for the EU, 2019, https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/demographic-scenarios-eu

3

Demographic Scenarios for the EU

(4)  https://www.etui.org/Publications2/Working-Papers/Why-central-and-eastern-Europe-needs-a-pay-rise

4

(5)  2018 Annual Report on Intra-EU Labour Mobility, Final Report 2018.

5

(6)  EUVL C 218, 23.7.2011, s. 7, ja EUVL C 161, 13.7.2007, s. 66.

6

(7)  EUVL C 318, 29.10.2011, s. 1, ja EUVL C 14, 15.1.2020, s. 60.

7

(8)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1.

8

(9)  EUVL C 71, 24.2.2016, s. 46.

9

(10)  https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/CN.6/2017/3

10

(11)  Demographic Scenarios for the EU, 2019.

11

Demographic Scenarios for the EU,

(12)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 142.

12

(13)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 52.

13

(14)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44, ja EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26.

14

(15)  Ursula von der Leyenin puhe.

15

(16)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 60.

16

(17)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 142.

17

(18)  https://osha.europa.eu/sites/default/files/publications/documents/Work-related_MSDs_prevalence_costs_and_demographics_in_the_EU_report.pdf

18

(19)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 60.

19

(20)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 1.

20

---

| 14.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 232/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi”

(puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2020/C 232/02)

| Esittelijä: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Pavel TRANTINA |

Esittelijä:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Toinen esittelijä:

Pavel TRANTINA

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Kroatian lausuntopyyntö | 10.9.2019 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 24.9.2019 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.3.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.5.2020 |
| Täysistunnon nro | 551 – etätäysistunto |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 254/1/6 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Kroatian lausuntopyyntö

10.9.2019 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

24.9.2019

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

3.3.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

7.5.2020

Täysistunnon nro

551 – etätäysistunto

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

254/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission jäsenen Nicolas Schmitin toimeksiantokirjeessä (1)
  painotetaan osaamisohjelman toteuttamista ja päivittämistä, osaamispuutteiden tunnistamista ja korjaamista, uudelleenkoulutuksen tukemista osana oikeudenmukaista siirtymää sekä tarvetta pohtia ajatusta henkilökohtaisten opintotilien ehdottamisesta, sillä ne voisivat olla yksi mahdollinen väline, jolla (sekä työlliset että työttömät) aikuiset voivat kartuttaa koulutusetuuksia ja käyttää niitä laatuvarmistettuun koulutukseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa 8. marraskuuta 2019 annettuja neuvoston päätelmiä ”Elinikäisen oppimisen politiikkojen keskeinen rooli yhteiskuntien voimaannuttajana vastattaessa teknologiseen ja vihreään siirtymään osallistavaa ja kestävää kasvua tukevalla tavalla” (2), joissa kehotetaan komissiota ”päivittämään nykyisiä elinikäisen oppimisen politiikkoja niiden tehokkuuden, laajuuden ja kohderyhmien osalta, jotta voidaan paremmin vastata yhteiskunnan ja työelämän muutoksista johtuviin oppimistarpeisiin, myös kehittämällä edelleen eurooppalaista koulutusaluetta” (3). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK antaa arvoa sille, että yhtenä EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Kroatian (4) painopisteenä ovat investoinnit, joilla pyritään edistämään tutkimusta ja innovointia, parantamaan laadukkaiden elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien saatavuutta ja kehittämään uusia, tulevaisuuden työpaikkojen tarpeisiin mukautettuja taitoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komission tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (5) todetaan osaamisen olevan tulevaisuuden avaintekijä ja kannustetaan EU:n jäsenvaltioita tarjoamaan osallistavaa ja korkealaatuista koulutusta jo varhaisesta iästä alkaen ja tukemaan ihmisten jatkuvaa kehittymistä koko heidän uransa ajan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita toimia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen ja neljännen periaatteen täytäntöönpanemiseksi, takaamaan kaikille kansalaisille Euroopassa oikeuden laadukkaaseen ja osallistavaan elinikäiseen oppimiseen työpaikoilla ja muualla sekä tukemaan näiden periaatteiden noudattamista kestäväpohjaisen, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sovitun julkisen rahoituksen turvin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toivoo, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien mahdollisuuksiin osallistua elinikäiseen oppimiseen kiinnitetään erityistä huomiota. Tehokasta tukea olisi tarjottava kaikkien osaamistasojen ja koulutusasteiden sekä kaikenkokoisten yritysten ja organisaatioiden työntekijöille riippumatta siitä, mistä maantieteellisestä alueesta on kyse, ja lisäksi olisi varmistettava, että viranomaisilta, yrityksiltä ja ammattijärjestöiltä saadaan kestäväpohjaista rahoitusta esimerkiksi henkilökohtaisten koulutustilien tai muiden järjestelmien ja välineiden kautta kansallisten käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio ottaa asianmukaisissa toimintapoliittisissa kehyksissä ja tulevissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2030) käyttöön nykyistä kunnianhimoisempia indikaattoreita ja viitearvoja, jotka koskevat elinikäistä oppimista, erityisesti aikuisten, ja myös työntekijöiden, osallistumista koulutukseen. Komission olisi huolehdittava siitä, että näiden viitearvojen saavuttamista tuetaan Erasmus+-ohjelman, Euroopan sosiaalirahaston (ESR), InvestEU-ohjelman, Kestävä Eurooppa -investointiohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston kaltaisilla EU:n rahoitusvälineillä ja muilla asiaankuuluvilla EU-varoilla tehokkaasti ja välineiden keskinäistä synergiaa hyödyntäen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisäksi ETSK kehottaa EU:n toimielimiä sopimaan yhteisestä kattavasta avaintaitojen viitekehyksestä, joka ulottuu kouluopetusta laajemmalle ja jossa siis otetaan huomioon aikuiskoulutuksen ja elämäntaitojen hankkimisen tarve ja korostetaan etenkin oppimistaitoja ja demokraattisen kansalaisuuden edellyttämiä taitoja, jotka ovat olennaisia, kun tarkoituksena on kannustaa aikuisia aktiiviseen toimintaan yhteiskunnassa. Komitea kehottaa myös investoimaan nykyistä enemmän epävirallisiin ja arkisiin oppimisympäristöihin, sillä niillä on erittäin suuri merkitys näiden taitojen hankkimisen kannalta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että EU-ohjausjakson yhteydessä on sovitettava yhteen toisaalta Euroopan komission peräänkuuluttamat kestäväpohjaiset koulutusinvestoinnit ja toisaalta kehotus toteuttaa optimointitoimia, jotka joissakin tapauksissa hankaloittavat tällaista investointitoimintaa. Elinikäiseen oppimiseen ja erityisesti aikuiskoulutukseen suunnattavia julkisia investointeja on syytä lisätä kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toistaa kehotuksensa kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisiin investointeihin, joita tehdään muun muassa koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Komitean mielestä olisi hyvä keskustella siitä, voitaisiinko nk. kultaista sääntöä, jonka mukaan tulevaisuuteen tähtäävät julkiset investoinnit jätetään talous- ja rahaliiton finanssipoliittisten sääntöjen mukaisten julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle, soveltaa myös EU:n rakennerahastovaroista tuettuihin sosiaalisiin investointeihin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa EU:n tulevia puheenjohtajavaltioita ja Euroopan komissiota jatkossakin edistämään korkeimman tason päättäjien yhteistyötä EU:n valtiovarain- ja opetusministereiden yhteistä neuvoston kokousta koskeneen aloitteen pohjalta, jotta voidaan keskustella tavoista, joilla koulutuksen, erityisesti aikuiskoulutuksen, kestäväpohjainen julkinen rahoitus voidaan turvata. Myös yhteistyö työ- ja sosiaaliministereiden kanssa on tarpeen. Vastaavanlaista yhteistyötä olisi tehtävä kansallisellakin tasolla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan tehokkaan tuen tarjoamisesta niille työntekijöille ja työttömille, joilla on vaikeuksia päästä laadukkaaseen ja osallistavaan aikuiskoulutukseen. Tätä varten tulee osoittaa kohdennettua rahoitusta sitä tarvitseville, kuten työttömille, epätyypillisessä työsuhteessa oleville, vähäisen ammattitaidon omaaville, vammaisille, ikääntyville ja sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville henkilöille, kiinnittäen huomiota myös sukupuoliulottuvuuteen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK katsoo, että työllisyyspolitiikan suuntaviivan 6 (työvoiman tarjonnan ja osaamisen parantaminen) mukaisesti olisi harkittava esimerkiksi sellaisia toimenpiteitä kuin ammatilliseen koulutukseen tehtäviä julkisia ja yksityisiä investointeja koskevien indikaattorien määrittely ja palkallisen koulutusvapaan mahdollistaminen työntekijöille (6). Suuntaviivan mukaan jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan koulutusta koskevien etuuksien säilyminen työelämän muutostilanteissa. Näin kaikki voisivat paremmin ennakoida työmarkkinoiden tarpeita ja mukautua niihin helpommin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tuettava julkista sektoria sekä voittoa tavoittelemattomia koulutuksen järjestäjiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotta ne voivat edelleen rahoittaa laadukkaiden osallistavien ja entistä helpommin saatavilla olevien elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjontaa. Tarjottavan koulutuksen korkea laatu olisi taattava tasokkain laadunvarmistusmekanismein, joiden tukena voidaan käyttää esimerkiksi ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä (EQAVET) ja muita välineitä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Jotta tehokkaat investoinnit henkilöstön täydennys- ja uudelleenkoulutukseen yrityksissä voidaan turvata, tarvitaan ETSK:n mielestä lisätietoja yritysten investoinneista ja valtiovallan myöntämästä taloudellisesta tuesta. Lisäksi olisi analysoitava asianmukaisesti työntekijöiden, ammattijärjestöjen ja muiden sidosryhmien omaa osuutta ja otettava se huomioon poliittisissa keskusteluissa. Painopisteen olisi tässä yhteydessä oltava eri taitojen hankkimiseen liittyvissä investoinneissa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämisen ja toteuttamisen demokraattinen hallinnointi, mukaan lukien todellinen työmarkkinavuoropuhelu ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuuleminen, lisää investointien tuloksekkuutta politiikan tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään saatavilla olevan EU-rahoituksen tarjoamat mahdollisuudet niin hyvin kuin suinkin, ja tukena olisi käytettävä myös kansallisia varoja. Tulevan monivuotisen rahoituskehyksen avulla olisi joka tapauksessa torjuttava elinikäiseen oppimiseen käytettävissä olevien määrärahojen supistumista jäsenvaltio- ja EU-tasolla. Itse ohjelmien olisi oltava osallistavampia, yksinkertaisempia ja pienehköjen edunsaajien ja hankkeiden kannalta helpommin hallinnoitavia. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK korostaa, että on tärkeää arvioida säännöllisesti resurssien käytön tehokkuutta sekä taloudellisten ja muiden tukitoimenpiteiden tuloksekkuutta tiettyjen aikuisryhmien saavuttamisessa. Käytössä on oltava vankat seuranta- ja arviointijärjestelyt. Arviointien tuloksia olisi hyödynnettävä ja käytettävä pohjana elinikäistä oppimista koskevassa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK pitää tarpeellisina sellaisia rahoitusmekanismeja, joiden avulla saadaan käyttöön kansallisia resursseja ja joiden yhteydessä kustannukset jaetaan asianmukaisesti viranomaisten ja yksityisten tahojen sekä yksittäisten henkilöiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien (esim. työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien ja kansalaisjärjestöjen) kesken. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK kaipaa koulutuspolitiikkaan ja elinikäisen oppimisen politiikkaan monivivahteisempaa käsitystä oppimisympäristöjen tarpeista, ja ohjaavana yleisperiaatteena tulee olla oppijoiden yksilöllisen ja ainutlaatuisen potentiaalin tukeminen. Tällaisen käsityksen omaksuminen tarkoittaa sitä, että tunnustetaan virallisen koulutuksen ulkopuolisten oppimisympäristöjen arvo dynaamisina taitojen kehittämisen keskuksina ja että tunnustus tapahtuu myös jatkuvien investointien muodossa. Lisäksi virallisessa koulutuksessa voidaan ottaa näistä keskuksista oppia ja omaksua aiempaa osallistavampia ja innovatiivisempia tapoja vastata oppijoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Jotta elinikäinen oppiminen onnistuu, ETSK kehottaa kaikkia EU:n ja kansallisen tason päätöksentekijöitä omien toimivaltuuksiensa mukaisesti vastaamaan seuraaviin elinikäisen oppimisen edellytyksiä koskeviin haasteisiin ja tukemaan taloudellisesti niiden ratkaisemista: |
| --- | --- |

1.21

| 1.21.1 | suunnitellaan ja toteutetaan pitkän aikavälin strategioita virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia tarjoavien tahojen välisen yhteistyön edistämiseksi oppijakeskeisestä näkökulmasta |
| --- | --- |

1.21.1

| 1.21.2 | varmistetaan, että oppijat voivat vaikuttaa aktiivisesti oppimispolkuihinsa suunnittelemalla ne ensisijaisesti omien tarpeidensa mukaan |
| --- | --- |

1.21.2

| 1.21.3 | autetaan kaikenikäisiä ja -taustaisia oppijoita osallistumaan erimuotoiseen oppimiseen, yhdistelemään eri oppimismuotoja ja siirtymään yhdestä muodosta toiseen omien henkilökohtaisten tarpeidensa ja kykyjensä mukaisesti |
| --- | --- |

1.21.3

| 1.21.4 | käsitellään epävirallisen ja arkioppimisen validointia kiireellisenä prioriteettina (neuvoston asiasta antaman suosituksen (7) mukaisesti) |
| --- | --- |

1.21.4

| 1.21.5 | lisätään elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjontaa paikallistasolla hyödyntämällä olemassa olevia yhteisöllisiä perusrakenteita ja koulutusinfrastruktuureja. |
| --- | --- |

1.21.5

2.   Yleinen tausta

| 2.1 | Neuvoston esittämän määritelmän (8) mukaan elinikäinen oppiminen kattaa oppimisen varhaiskasvatuksesta eläkeikään, mukaan lukien virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen koko kirjo, ja sen tavoitteena on parantaa henkilökohtaisia, kansalaisuuteen liittyviä, sosiaalisia ja/tai työhön liittyviä tietoja, taitoja ja osaamista. Elinikäisessä oppimisessa jokainen yksilö on oppija, ja sen ansiosta kaikki voivat hankkia sellaista osaamista, jonka avulla he voivat osallistua aktiivisina kansalaisina osaamisyhteiskuntaan ja työmarkkinoille, mikä helpottaa Euroopan kansalaisten vapaata liikkuvuutta. Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjaiseen rahoitukseen ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Oppimista tapahtuu kaikkialla ja jatkuvasti, aktiivisesti ja passiivisesti niin virallisissa, epävirallisissa kuin arkioppimisympäristöissäkin. Koulutuspolitiikkaan ja elinikäisen oppimisen politiikkaan kaivataankin monivivahteisempaa käsitystä oppimisympäristöistä, ja ohjaavana yleisperiaatteena tulee olla oppijoiden yksilöllisen ja ainutlaatuisen potentiaalin tukeminen. Sekä ”elämänlaajuista” että ”elinikäistä” oppimista olisi tuettava kestäväpohjaisen julkisen rahoituksen avulla, ja ikääntyviin sukupolviin olisi kiinnitettävä erityishuomiota osoittamalla resursseja heidän oppimistapoihinsa mukautettujen mahdollisuuksien tarjoamiseen. ETSK toistaakin (9), että sekä EU:ssa että kansallisella tasolla on investoitava muun muassa osallisuutta edistävään ja laadukkaaseen koulutukseen, jonka tulee olla kaikkien saatavilla ja kohtuuhintaista ja joka on suunnattu vastaamaan nykyisiin ja tuleviin työmarkkinatarpeisiin. Aikuiskoulutuksen tuoton voidaan arvioida vastaavan peruskoulutuksen ja jopa korkea-asteen koulutuksen tuottoa (10). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Maailmanlaajuisilla suuntauksilla, esimerkiksi digitaaliseen vallankumoukseen liittyvillä taloudellisilla, teknologisilla, ekologisilla, sosiaalisilla ja teollisilla muutoksilla on valtava vaikutus, joka ulottuu taloudesta, innovoinnista, tieteestä ja koulutuksesta aina terveyteen, kestävään kehitykseen ja hallintoon asti, ja se mullistaa nopeasti työelämän ja monien ammattien osaamisprofiilit. Muutosvauhdin vuoksi kaikkien kansalaisten on jatkuvasti pätevöidyttävä, kouluttauduttava uudelleen ja kehitettävä osaamistaan koko elämänsä ajan. Siksi on keskityttävä ennen kaikkea tarjoamaan työntekijöille ja työttömille tehokasta tukea ja huolehdittava lisäksi siitä, että kestäväpohjainen rahoitus hoituu viranomaisten ja yritysten toimin henkilökohtaisia koulutustilejä ja muita välineitä hyödyntäen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Samaan aikaan nämä murrokselliset muutokset tekevät tulevien osaamistarpeiden ennustamisesta yhä vaikeampaa. Myös osaamisen tarjonta kehittyy, mutta uusiin osaamistarpeisiin mukautuminen vie aikaa. Vaikka työnantajat korostavat STEM-tieteiden, digitaitojen ja ammatillisen koulutuksen merkitystä, painopiste on nyt siirtymässä myös pehmeisiin tai monialaisiin taitoihin (11), joiden avulla ihmiset voivat sopeutua erilaisiin työympäristöihin ja elämäntilanteisiin (12). Tällaisia taitoja kehitetään yleensä epävirallista koulutusta tarjoavissa organisaatioissa (nuorisojärjestöt jne.), ja näille koulutuksen tarjoajille tarkoitettu kestäväpohjainen taloudellinen tuki on välttämätöntä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisäksi nyt on tärkeää investoida uusien koulutusohjelmien strategiseen kehittämiseen, sillä ne ovat keskeisiä toimintapoliittisia välineitä, joilla voidaan vastata osaamistarpeisiin ja -puutteisiin. Niihin tehdyt investoinnit saattavat tuottaa näkyviä tuloksia vasta jonkin ajan kuluttua, erityisesti jos on kyse korkeamman tason ohjelmista, jotka kestävät pidempään. Jotta koulutusjärjestelmille voidaan välittää tietoa riittävän ajoissa, on olennaisen tärkeää ennakoida osaamistarpeita järjestelmällisesti, sillä tämä mahdollistaa strategisen reagoinnin ja osaamisen kohtaanto-ongelmien ehkäisemisen (13). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Hiljattain puhjenneen covid-19-pandemian eri puolilla maailmaa aiheuttama tilanne on osoittanut, että oppiminen voi tarvittaessa mukautua nopeasti olosuhteiden muutoksiin. Oppijat omaksuvat erilaisia uusia toimintatapoja, kuten itsenäistä tai projektioppimista, heistä tulee uteliaampia, ja he parantavat tietoteknisiä taitojaan voidakseen osallistua etäopiskeluun. Käytössä on useita digitaalisia alustoja, jotka ovat tarjolla ilmaiseksi. Olennaiset monialaiset taidot auttavat sekä oppijoita että opettajia sopeutumaan muutokseen. Kun elämä palaa ”normaaliksi”, yhteiskunnan olisi otettava saaduista kokemuksista oppia ja jatkettava näiden toimintatapojen ja taitojen kehittämistä sekä investoitava niihin riittävästi, jotta jokainen oppija kykenee sosiaalisesta tilanteestaan riippumatta osallistumaan ja hyötymään niistä. |
| --- | --- |

2.6

3.   Poliittinen tausta

| 3.1 | Komission tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (14) korostetaan, että osaaminen on tulevaisuuden avaintekijä. Osaamisensa turvin ihmiset voivat hyötyä nopeasti muuttuvasta työelämästä. Puolet nykyisestä työvoimasta joutuu päivittämään osaamistaan seuraavien viiden vuoden aikana, ja digitaaliset ja vihreät siirtymät edellyttävät uudenlaisia taitoja. Ammatillisella koulutuksella ja oppisopimuskoulutuksella voidaan edistää niin nuorten kuin aikuistenkin työllistettävyyttä ja vastata yritysten muuttuviin tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK muistuttaa, että oikeus koulutukseen on kirjattu Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön perussääntöön (1945), jossa puhutaan kaikkien mahdollisuudesta kasvatukseen, ja että elinikäiseen oppimiseen on kiinnitetty yhä enemmän huomiota YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä ja se tuodaan selvästi esiin tavoitteessa 4, joka koskee koulutusta. Kyseisen tavoitteen tarkoituksena on paitsi parantaa osaamista ja vauhdittaa taloutta myös edistää kulttuurisen moninaisuuden ja rauhan päämäärien saavuttamista. Kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteissa, joissa elinikäisen oppimisen rooli määritellään, ei kuitenkaan esitetä rahoitusta koskevia viitearvoja (15). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa tarvetta panna Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen ja neljäs periaate täytäntöön niin, että laadukkaasta ja osallistavasta koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta tehdään kaikille kuuluva oikeus Euroopassa, ja tukea kyseisten periaatteiden noudattamista kestäväpohjaisen, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa sovitun julkisen rahoituksen turvin. Tämän oikeuden on toteuduttava, jotta voidaan varmistaa, että kaikilla aikuisilla on yhtäläiset mahdollisuudet laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen sekä työpaikalla että muualla. Kaikkien osaamistasojen ja kaikenkokoisten yritysten työntekijöille olisi tarjottava tehokasta tukea riippumatta siitä, missä he maantieteellisesti työskentelevät. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisten oikeuksien ja periaatteiden toteuttaminen edellyttää riittäviä julkisia investointeja. Tämä pätee myös laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevaan oikeuteen kansallisella tasolla (16). Talousarvioihin sovelletaan joissakin tapauksissa kuitenkin edelleen sisämarkkinoiden tiukkoja budjettirajoituksia ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määrättyjä finanssipoliittisia sääntöjä, ja jäsenvaltioiden on yhä vaikea löytää tarvittavia julkisia varoja sosiaalisen tasapuolisuuden saavuttamiseen. Ristiriita sitovien talousarviosääntöjen sekä määriteltyjen oikeuksien ja periaatteiden täytäntöönpanon edellyttämien resurssien puutteen välillä on edelleen ratkaisematta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ILO:n asettaman, työn tulevaisuutta käsittelevän maailmanlaajuisen komission raportissa ”Work for a Brighter Future” (17) todetaan, että tehokkaiden elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien luominen kaikille on yhteinen velvollisuus, joka vaatii valtiovallan, työnantajien ja työntekijöiden sekä oppilaitosten aktiivista osallistumista ja tukea. Valtiovallan on yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa laajennettava ja mukautettava osaamisen kehittämistä koskevia toimintalinjoja, työvoimapalveluja ja koulutusjärjestelmiä, jotta työntekijöille järjestyy tarvittava aika oppimista varten ja he saavat siihen tarvitsemaansa taloudellista tukea. Raportissa ehdotetaan, että perustetaan muokattuun ”työllisyysvakuutusjärjestelmään” tai ”sosiaalirahastoon” pohjautuva opintoetuusjärjestelmä ja otetaan käyttöön ”henkilökohtaiset opintotilit”, joiden turvin työntekijät voisivat ottaa palkallista vapaata koulutusta varten. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvoston puheenjohtajavaltio Suomi järjesti kaikkien aikojen ensimmäisen EU:n valtiovarain- ja opetusministerien yhteiskokouksen, jossa keskusteltiin koulutuksen julkisen rahoituksen merkityksestä. Komitea pitää aloitetta tärkeänä ja kehottaa EU:n tulevia puheenjohtajavaltioita ja Euroopan komissiota jatkamaan sitä korkeimman tason päättäjien yhteistyön tiivistämiseksi. Myös yhteistyö työ- ja sosiaaliministereiden kanssa on tarpeen. ETSK toivoo, että vastaavanlaiseen yhteistyöhön ryhdytään kansallisellakin tasolla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa komission jäsenen Nicolas Schmitin toimeksiantokirjeessä (18) esitettyjä painopisteitä: osaamisohjelman toteuttamista ja päivittämistä, osaamispuutteiden tunnistamista ja korjaamista ja uudelleenkoulutuksen tukemista osana oikeudenmukaista siirtymää. Yhtenä mahdollisuutena voitaisiin harkita henkilökohtaisten opintotilien ehdottamista, jotta työikäiset ihmiset voisivat kartuttaa koulutusetuuksia ja käyttää niitä laatuvarmistettuun koulutukseen. Komitea kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan kolmikantayhteistyöstä ja vastuunjaosta, kun on kyse käytettävissä olevien julkisten varojen osoittamisesta työntekijöille. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että 8. marraskuuta 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä ”Elinikäisen oppimisen politiikkojen keskeinen rooli yhteiskuntien voimaannuttajana vastattaessa teknologiseen ja vihreään siirtymään osallistavaa ja kestävää kasvua tukevalla tavalla” (19) kehotetaan komissiota ”päivittämään nykyisiä elinikäisen oppimisen politiikkoja niiden tehokkuuden, laajuuden ja kohderyhmien osalta, jotta voidaan paremmin vastata yhteiskunnan ja työelämän muutoksista johtuviin oppimistarpeisiin, myös kehittämällä edelleen eurooppalaista koulutusaluetta (20), ottamalla elinikäinen oppiminen huomioon tulevissa koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa ja hyödyntämällä Erasmus+-ohjelman, Euroopan sosiaalirahaston ja muiden asiaankuuluvien unionin välineiden tarjoamia mahdollisuuksia”. |
| --- | --- |

3.8

4.   Nykytilanne

| 4.1 | Vaikka elinikäiseen oppimiseen tehtyjä kokonaisinvestointeja koskevat tiedot ovat puutteellisia, saatavilla oleva näyttö (21) viittaa siihen, että julkiset aikuiskoulutusmenot vastaavat vain noin 0,1–0,2 prosentin osuutta BKT:stä. Kun mukaan lasketaan muutkin rahoituslähteet, kuten työnantajilta saatava rahoitus ja oppijoilta perittävät maksut, aikuiskoulutukseen liittyvien kokonaismenojen osuus vaihtelee 1,1:stä alle 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan 28 jäsenvaltion EU:ssa, Islannissa ja Norjassa on Cedefopin tuoreimpien arvioiden mukaan 128 miljoonaa aikuista, joilla on täydennys- ja uudelleenkoulutuspotentiaalia. Määrä vastaa 46:ta prosenttia alueen aikuisväestöstä (22). Vain 11,1 prosenttia aikuisista kuitenkin osallistuu aikuiskoulutukseen, joten Euroopan unioni on epäonnistunut tavoitteessaan nostaa osuus 15 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä (23) asetetaan kaikille osapuolille selkeä päämäärä lisätä inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien vuotuista määrää asukasta kohti, ja työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa (13, 14 ja 16) (24) kehotetaan jäsenvaltioita asettamaan vastaavia tavoitteita. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU-ohjausjaksoon liittyvissä Euroopan komission vuoden 2019 maaraporteissa (25) kehotetaan lisäämään koulutusinvestointeja 16 maassa (26) ja osaamisen kehittämiseen suunnattavia investointeja 24 maassa (27). Lisäysten avulla on tarkoitus kompensoida vuosikymmenen ajan jatkuneita määrärahaleikkauksia ja koulutusjärjestelmien rahoitusvajetta, joiden haitallisista vaikutuksia koulutuksen laatuun, opetushenkilöstöön ja koulutusinfrastruktuuriin on selvää näyttöä (28). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK toteaa, että on hyvin epäjohdonmukaista, että Euroopan komissio kehottaa tekemään kestäväpohjaisia investointeja kasvua edistäville aloille, joihin esimerkiksi kaikki koulutussektorit kuuluvat, ja että toisaalta kehotetaan toteuttamaan optimointitoimia, jotka hankaloittavat tällaista investointitoimintaa. Vuoden 2019 EU-ohjausjakson puitteissa laadittujen maaraporttien tärkeimpiä havaintoja käsittelevässä komission tiedonannossa (29) esitetään suotuisia talousnäkymiä ja ennakoidaan julkisen talouden paranevan kaikissa jäsenvaltioissa. Tiedonannossa varoitetaan kuitenkin myös maailmanlaajuisesta epävarmuudesta ja kehotetaan jäsenvaltioita jatkossakin parantamaan tuottavuutta, vahvistamaan talouksiensa häiriönsietokykyä ja huolehtimaan siitä, että talouskasvu hyödyttää kaikkia kansalaisia. |
| --- | --- |

4.3

5.   Yleishuomioita

| 5.1 | Jäsenvaltioiden on tarjottava koulutusmahdollisuuksia kaikille työttömille ja työntekijöille, niin naisille kuin miehillekin. Työllisyyspolitiikan suuntaviivan 6 (työvoiman tarjonnan ja osaamisen parantaminen) puitteissa olisikin harkittava ja vaadittava esimerkiksi sellaisia toimenpiteitä kuin ammatilliseen koulutukseen tehtäviä julkisia ja yksityisiä investointeja koskevien indikaattorien määrittely ja sellaisten järjestelmien käyttöönotto, jotka antavat työntekijöille mahdollisuuden ottaa palkallista vapaata koulutusta varten (30). ETSK on tähän liittyen jo muistuttanut tarpeesta turvata säälliset elinolot koulutuksen aikana. Olisi harkittava ja tutkittava mahdollisuutta toteuttaa EU:n toimenpiteitä, jotta eräissä jäsenvaltioissa käytössä olevista hyvistä toimintatavoista, esimerkiksi tuet, lainat, palkallisista koulutusvapaista sopiminen työehtosopimuksissa tai muut säännökset, saataisiin tehtyä yleinen käytäntö muissakin jäsenvaltioissa (31). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on myös johtava rooli koulutusjärjestelmän hallinnoinnissa, mm. osaamistarpeiden ennakoinnin ja täyttämisen osalta, ja työmarkkinaosapuolten jaettu vastuu yritystasolla on olennaisen tärkeää, kun on kyse paitsi yrityksen palkkaaman työvoiman ennakoivaan koulutukseen suunnattavista investoinneista myös yrityksen irtisanomien työntekijöiden välttämättömien uudelleenkoulutuskustannusten kattamisesta. Näistä ihmisistä heikoimmassa asemassa ovat ikääntyvät. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Keskustelut henkilökohtaisia opintotilejä koskevasta EU:n ehdotuksesta ovat vasta aivan alkuvaiheessa, mutta useita näkökohtia olisi vielä syytä pohtia tarkemmin, mikäli ehdotus on tarkoitus esittää. Näihin näkökohtiin kuuluu esimerkiksi se, onko työntekijöiden koulutus määritelty lainsäädännössä ja/tai työehtosopimuksessa, jota on noudatettava, jotta voidaan varmistaa, että työnantajat ja työntekijät voivat muokata koulutuksen sisältöä ja vaikuttaa sen paikkaan ja ajankohtaan tai kestoon. Asia kuuluu siis kansalliseen toimivaltaan, ja jäsenvaltioille tarkoitetut suositukset siitä, miten henkilökohtaiset opintotilit olisi rahoitettava ja kenelle taloudellista tukea olisi annettava (yrityksille, oppilaitoksille, julkisille työvoimapalveluille vai työntekijöille), on laadittava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun keinoin työehtosopimuksia ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen. On tärkeää, että näissä pohdinnoissa kiinnitetään huomiota kansallisten järjestelmien ja toimintamallien monimuotoisuuteen ja että työmarkkinaosapuolilla on asiassa keskeinen asema. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK toistaa kehotuksensa kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisiin investointeihin, joita tehdään muun muassa koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Komitea on jo pyytänyt harkitsemaan nk. kultaisen säännön periaatetta eli tulevaisuuteen tähtäävien julkisten investointien jättämistä talous- ja rahaliiton finanssipoliittisten sääntöjen mukaisten julkistalouden nettoalijäämälaskelmien ulkopuolelle (32). ETSK:n mielestä olisi hyvä keskustella siitä, voitaisiinko kultaista sääntöä soveltaa myös EU:n rakennerahastovaroista tuettuihin sosiaalisiin investointeihin (33). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Joustava ja mukautettu oppiminen yhdistettynä yksilölliseen tukeen, elinikäisestä uraohjauksesta alkaen, auttaa myös saamaan työelämän ulkopuolella olevat ja pitkäaikaistyöttömät töihin, mikä tuo sekä sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä että pitkän aikavälin säästöjä hyvinvointimenoissa. Yhdistelemällä tällaisen toimintamallin osatekijöitä tai piirteitä optimaalisella tavalla voidaan luoda edellytykset taitojen parantamisesta annetun neuvoston suosituksen (34) kestäväpohjaiselle vahvistamiselle, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle siitäkin huolimatta, että kohderyhmät ja osaamistarpeet muuttuvat ja hallitukset vaihtuvat ajan mittaan. Ammatillisen koulutuksen tarjonta on suunniteltava siten, että se edistää ja tukee liikkuvuutta eri alojen välillä ja sisällä. Siirtymismahdollisuuksien turvaaminen parantaa työntekijöiden työllistyvyyttä ja työnantajien kykyä houkutella uusia työntekijöitä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tuettava julkista sektoria sekä voittoa tavoittelemattomia koulutuksen järjestäjiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotta ne voivat edelleen rahoittaa laadukkaiden ja entistä helpommin saatavilla olevien elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjontaa. Tarjottavan koulutuksen korkea laatu olisi taattava toimivan laadunvarmistuksen avulla. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Aikuiskoulutukseen ja työntekijöiden koulutukseen tehtävien investointien lisääminen liittyy tiiviisti tutkimuksen asianmukaiseen hyödyntämiseen elinikäisen oppimisen toimintalinjojen ja järjestelmien suunnittelussa, uudistamisessa ja toteuttamisessa. Jotta tehokkaat investoinnit henkilöstön täydennys- ja uudelleenkoulutukseen yrityksissä voidaan turvata, tarvitaan ETSK:n mielestä lisätietoja yritysten investoinneista ja valtiovallan myöntämästä taloudellisesta tuesta. Lisäksi olisi analysoitava asianmukaisesti työntekijöiden, ammattijärjestöjen ja muiden sidosryhmien omaa osuutta ja otettava se huomioon poliittisissa keskusteluissa. Painopisteen olisi tässä yhteydessä oltava eri taitojen (mm. ammatillisten, yrityskohtaisten, avain- ja perustaitojen) hankkimiseen liittyvissä koulutusinvestoinneissa, ja huomiota olisi kiinnitettävä osaamistasoltaan erilaisiin työntekijöihin, sekä naisiin että miehiin, yrityksissä ja niiden ulkopuolella järjestettävään koulutukseen, muiden palveluntarjoajien tarjoamaan koulutukseen jne. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Aikuiskoulutuksen koordinoinnissa on sen laajan kirjon ja erilaisten palveluntarjoajien suuren määrän vuoksi puutteita sekä jäsenvaltio- että EU-tasolla. Useita politiikanaloja ja sidosryhmiä yhdistävä yhdennetty toimintamalli, jossa keskitytään erityisesti elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämisen ja toteuttamisen demokraattiseen hallinnointiin, mukaan lukien todellinen vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansalaisyhteiskunnan kuuleminen, saattaa parantaa investointien tuloksekkuutta politiikan kannalta ja siten lisätä mahdollisuuksia saavuttaa hyvin erilaiset potentiaaliset kohderyhmät ja vastata heikossa asemassa olevien henkilöiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Jotta elinikäinen oppiminen onnistuu, ETSK kehottaa kaikkia EU:n ja kansallisen tason päätöksentekijöitä omien toimivaltuuksiensa mukaisesti vastaamaan seuraaviin elinikäisen oppimisen edellytyksiä koskeviin haasteisiin ja tukemaan taloudellisesti niiden ratkaisemista: |
| --- | --- |

5.9

| 5.9.1 | Suunnitellaan ja toteutetaan pitkän aikavälin strategioita virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia tarjoavien tahojen välisen yhteistyön edistämiseksi, jotta voidaan tukea oppijoiden oppimis- ja koulutustarpeiden täyttämistä. Jotta strategiat olisivat kestävällä pohjalla, ne olisi laadittava yhdessä tarjoajia edustavien alueellisten, valtakunnallisten ja eurooppalaisten järjestöjen kanssa ja niissä olisi käsiteltävä myös näiden järjestöjen tukemista. |
| --- | --- |

5.9.1

| 5.9.2 | Varmistetaan, että oppijat voivat vaikuttaa aktiivisesti oppimispolkuihinsa suunnittelemalla ne ensisijaisesti omien tarpeidensa mukaan. Näin he voivat ryhtyä aktiivisiksi ja luoviksi toimijoiksi sen sijaan että olisivat passiivisia tietämyksen ja innovaatioiden kuluttajia. |
| --- | --- |

5.9.2

| 5.9.3 | Joustavoitetaan koulutusjärjestelmiä ja tarjotaan elinikäistä ohjausta ja autetaan tällä tavoin kaikenikäisiä ja -taustaisia oppijoita osallistumaan erimuotoiseen oppimiseen, yhdistelemään eri oppimismuotoja ja siirtymään yhdestä muodosta toiseen omien henkilökohtaisten tarpeidensa ja kykyjensä mukaisesti. |
| --- | --- |

5.9.3

| 5.9.4 | Käsitellään epävirallisen ja arkioppimisen validointia kiireellisenä prioriteettina (neuvoston asiasta antaman suosituksen (35) mukaisesti), sillä sen keinoin on mahdollista tehdä näkyvämmäksi kaikkea sellaista taitoa, osaamista ja tietämystä, joka voi tukea mielekästä osallistumista yhteiskuntaelämään ja työmarkkinoille, erityisesti kun on kyse heikossa asemassa olevista ryhmistä (36). |
| --- | --- |

5.9.4

| 5.9.5 | Lisätään elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien tarjontaa paikallistasolla hyödyntämällä olemassa olevia yhteisöllisiä perusrakenteita ja koulutusinfrastruktuureja kaikille avoimien monikäyttöisten oppimistilojen luomiseen. Tällaisia ”elinikäisen oppimisen yhteisökeskuksia” toimii eri jäsenvaltioissa jo monissa eri muodoissa, mutta niistä olisi tultava yleinen toimintamalli alan politiikassa. |
| --- | --- |

5.9.5

6.   Erityishuomioita kestäväpohjaisen rahoituksen varmistamiseksi tarvittavista eurooppalaisista ja kansallisista rahoituslähteistä ja toimintalinjoista (37)

6.1   EU:n rahoituslähteet

| 6.1.1 | Euroopan komissio kaavailee vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessaan useita eri tapoja parantaa EU:n investointiohjelmaa ja esittää tätä varten sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen keskittyvän osion perustamista InvestEU-ohjelmaan. Tämä on osoitus sitoumuksesta kohdentaa sosiaalisiin investointeihin varoja ja luoda oikeanlaisia välineitä niiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Komission ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä EU-rahoituksen (esim. ESR:n, Erasmus+:n, ESIRin ja muiden asiaankuuluvien EU-välineiden) tarjoamat mahdollisuudet ja käytettävä saatavilla olevia EU-varoja niin hyvin kuin suinkin. Tulevan monivuotisen rahoituskehyksen avulla olisi joka tapauksessa torjuttava elinikäiseen oppimiseen käytettävissä olevien määrärahojen supistumista jäsenvaltio- ja EU-tasolla (38). Vaikka EU-rahoituksella voi olla tärkeä merkitys taitojen kehittämisen ja elinikäisen oppimisen kannalta, liiallinen riippuvuus EU:n varoista saattaa herättää huolta rahoituksen kestävyydestä, sillä EU-rahoitusta myönnetään yksittäisiin hankkeisiin ja se on luonteeltaan tilapäistä. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | EU-ohjausjaksolla on keskeinen rooli pyrittäessä turvaamaan kestäväpohjaiset kansalliset investoinnit elinikäiseen oppimiseen ja aikuiskoulutukseen, sillä sen yhteydessä tuodaan esiin, mihin rahoitusta on kohdennettava. Elinikäistä oppimista koskevan jäsenvaltio- tai aluetason politiikan tehokas toteuttaminen edellyttää riittävän rahoituksen turvaamista. Rahoituksen kestävyyden ja jatkuvuuden parantaminen on olennaista sen varmistamiseksi, että aikuiskoulutustoiminta on kestävällä pohjalla ja elinikäisen oppimisen palvelujen tarjoajilla on edellytykset innovoida ja kehittyä tällä alalla. |
| --- | --- |

6.1.3

6.2   Rahoituksen asianmukaista jakautumista tukevat toimintalinjat

| 6.2.1 | Arviointikulttuurin kehittäminen on tärkeää. Siihen voivat myötävaikuttaa monet eri tekijät, kuten poliittinen sitoutuminen näyttöön perustuvaan päätöksentekoon (ja vastuuvelvollisuus), arviointia koskevat oikeudelliset vaatimukset, arviointivaatimukset EU-rahoituksen myöntämisen yhteydessä sekä arvioijien koulutus koko toimintapoliittisen syklin kattavan arvioinnin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | On tärkeää arvioida säännöllisesti resurssien käytön tehokkuutta sekä taloudellisten ja muiden tukitoimenpiteiden tuloksekkuutta kohderyhmänä olevien aikuisten saavuttamisessa. Käytössä on oltava vankat seuranta- ja arviointijärjestelyt. Arviointien tuloksia olisi hyödynnettävä ja käytettävä pohjana elinikäistä oppimista koskevassa päätöksenteossa. Vankkaan näyttöön perustuvien arviointien pohjalta voi olla tarpeen muuttaa nykyisiä toimenpiteitä (tai luopua niistä) tai ottaa käyttöön uusia. Niiden avulla voidaan myös yksilöidä tehokkaita käytäntöjä, joita voitaisiin lisärahoituksen tai pitkäkestoisemman rahoituksen turvin levittää laajemmalle. Työmarkkinaosapuolet olisi otettava mukaan järjestelmien seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Koulutusalalla tarvitaan sellaisia rahoitusmekanismeja, joiden avulla saadaan käyttöön kansallisia resursseja ja joiden yhteydessä kustannukset jaetaan asianmukaisesti viranomaisten, työnantajien, yksityishenkilöiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien (esim. työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien ja kansalaisjärjestöjen) kesken. Kuten Cedefopin tietokanta aikuiskoulutuksen rahoituksesta (39) osoittaa, käytössä on erilaisia yksityishenkilöille ja yrityksille tai työnantajille suunnattuja rahoitusmekanismeja, joilla pyritään lisäämään koulutukseen osallistumista ja yksityisiä koulutusinvestointeja. Näiden mahdollisuuksien asianmukainen koordinointi kuuluu viranomaisille, kun taas alakohtaisten koulutusrahastojen kohdalla koordinointi on lähinnä työmarkkinaosapuolten tehtävä. Yksityishenkilöille tarkoitettuja rahoitusvälineitä ovat esimerkiksi henkilökohtaiset opintotilit tai -setelit, (edulliset) lainat ja palkallinen opintovapaa. Yrityksille voitaisiin myöntää taloudellista tukea (yritysten suorittamiin maksuihin perustuvista) koulutusrahastoista, verokannustimina tai avustuksina (jotka rahoitetaan yleisin verovaroin). Tällaisin kustannusten jakovälinein voidaan myös varmistaa, että vastuu elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämisestä ja toteuttamisesta sekä osaamisinvestoinneista on yhteinen. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Erityisesti alakohtaisella työmarkkinavuoropuhelulla ja alakohtaisilla työehtosopimuksilla on tärkeä merkitys koulutusjärjestelmien hallinnoinnissa, koulutusmahdollisuuksien luomisessa ja työntekijöiden koulutuksen tarkoituksenmukaisuuden ja tarjonnan parantamisessa. Tähän kuuluu myös se, että työmarkkinaosapuolet tekevät yhteistyötä edistääkseen eri alojen välisiä siirtymiä ja alalta toiselle eteneviä urapolkuja. Useissa jäsenvaltioissa on perustettu koulutusrahastoja, ja niiden rooli voi olla merkittävä (40). |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | Rahoitusvälineet voisivat olla tehokkaampia, jos ne yhdistettäisiin sopiviin ei-taloudellisiin tukitoimenpiteisiin. Välineet on suunniteltava huolellisesti, jotta ne voidaan suunnata tehokkaasti erityisille tai ensisijaisille heikossa asemassa oleville ryhmille (esimerkiksi vähäisen ammattitaidon omaaville henkilöille, ikääntyville työttömille ja pk-yritysten työntekijöille). Rahoitusvälinettä suunniteltaessa on myös tärkeää ottaa huomioon sen täydentävyys ja synergia muiden, jo olemassa olevien välineiden kanssa. |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.5.1 | Yksityishenkilöille suunnattuihin muihin kuin taloudellisiin toimenpiteisiin kuuluvat myös toimenpiteet, joita yleensä tarjotaan ammatinvalinnanohjauksen tai elinikäisen ohjauksen ja validointimahdollisuuksien yhteydessä. Näitä palveluja tarjoavien tahojen olisi myös tiedotettava oppijoille, millaista taloudellista tukea aikuiskoulutukseen on tarjolla ja miten sitä voi saada. |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2 | Yrityksille annettava muu kuin taloudellinen tuki voi olla seuraavanlaista: rahoitusmahdollisuuksia koskeva tiedotus ja neuvonta, hallinnollinen tuki rahoituksen hakua varten, koulutustarpeiden määrittäminen ja koulutussuunnitelmien kehittäminen neuvontapalvelujen tuella sekä (pk-yritysten välisten tai pk- ja muille yrityksille tarkoitettujen) kumppanuuksien ja yritysverkostojen edistäminen voimavarojen yhdistämiseksi ja koulutusvalmiuksissa olevien puutteiden paikkaamiseksi. |
| --- | --- |

6.2.5.2

| 6.2.6 | Rahoituksen hakijoille, saajille ja varoja hallinnoiville tahoille mahdollisesti aiheutuva hallinnollinen rasitus olisi minimoitava, ja rahoitusvälineen asianmukaisen suunnittelun tai tarkoituksenmukaisen kohdentamisen ja tehokkaan seurannan avulla olisi huolehdittava siitä, että vältetään hukka- ja korvausvaikutukset. |
| --- | --- |

6.2.6

Bryssel 7. toukokuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

1

(2)  EUVL C 389, 18.11.2019, s. 12.

2

(3)  Eurooppalainen koulutusalue.

3

(4)  https://eu2020.hr/

4

(5)  COM(2020) 14 final.

5

(6)  EUVL C 332, 8.10.2015, s. 68.

6

(7)  Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annettu neuvoston suositus (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1) ja EUVL C 13, 15.1.2016, s. 49.

7

(8)  Neuvoston päätelmät ”Elinikäisen oppimisen politiikkojen keskeinen rooli yhteiskuntien voimaannuttajana toteutettaessa teknologinen ja vihreä siirtymä osallistavaa ja kestävää kasvua tukevalla tavalla”.

8

(9)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165.

9

(10)  Raportti ”European Agenda for Adult Learning”.

10

(11)  Esimerkiksi Maailman talousfoorumin vuonna 2015 julkaisemassa raportissa, jossa keskitytään 2000-luvun polttavaan osaamisvajeongelmaan ja keinoihin puuttua siihen teknologian avulla, korostetaan yleensä mainittujen perustaitojen tarpeen lisäksi kriittisen ajattelun ja yhteistyökyvyn kaltaisten taitojen sekä uteliaisuuden, aloitteellisuuden ja johtajuuden kaltaisten ominaisuuksien tarvetta.

11

(12)  Lausunto EUVL C 14, 15.1.2020, s. 46, ja EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8.

12

(13)  Maailman talousfoorumin raportti ”New Vision for Education: Unlocking the Potential of Technology”.

13

(14)  COM(2020) 14 final.

14

(15)  Euroopan aikuiskoulutusjärjestön (EAEA) tausta-asiakirja ”Adult education and sustainability”.

15

(16)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1.

16

(17)  Global Commission on the Future of Work, raportti ”Work for a brighter future”.

17

(18)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

18

(19)  EUVL C 389, 18.11.2019, s. 12.

19

(20)  Eurooppalainen koulutusalue.

20

(21)  Euroopan komission raportti ”Developing the adult learning sector”.

21

(22)  Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Cedefop.

22

(23)  Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto – puheenjohtajavaltion päätelmät.

23

(24)  Työllisyyspolitiikan suuntaviivat.

24

(25)  Maaraportit.

25

(26)  BG, HR, CZ, EE, FI, DE, EL, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES ja UK.

26

(27)  AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, EL, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE ja UK.

27

(28)  BG, EE, EL, IT, PT, RO ja SE.

28

(29)  COM(2019) 500 final.

29

(30)  EUVL C 332, 8.10.2015, s. 68.

30

(31)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8, EUVL C 14, 15.1.2020, s 60.

31

(32)  EUVL C 177, 18.5.2016, s. 35, ja EUVL C 268, 14.8.2015, s. 27.

32

(33)  EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21.

33

(34)  Neuvoston suositus, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1).

34

(35)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

35

(36)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 49.

36

(37)  Ks. myös ”Cedefop analytical framework for developing upskilling pathways for adults”.

37

(38)  ETSK kehottaa virallisessa lehdessä EUVL C 62, 15.2.2019, s. 194 julkaistussa lausunnossaan kolminkertaistamaan Erasmus+-ohjelman määrärahat.

38

(39)  Cedefopin tietokanta.

39

(40)  Euroopan tason työmarkkinaosapuolten raportti ”Promoting social partnership in employee training”.

40

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 551. täysistunto (etäjärjestelyin), 5.5.2020–7.5.2020

| 14.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 232/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 232/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista”

[COM(2020) 70 final]

(2020/C 232/03)

| Yleisesittelijä: | Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Ellen NYGREN

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 6.3.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | ”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.5.2020 |
| Täysistunnon nro | 551 – etätäysistunto |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 251/03/07 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 6.3.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

”Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

7.5.2020

Täysistunnon nro

551 – etätäysistunto

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

251/03/07

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen ehdotettuihin työllisyyden suuntaviivoihin. Niiden rooli EU:n jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan pitkän aikavälin ohjenuorana on tärkeä myös kriisiaikoina. Työllisyyspolitiikalla on koko Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta keskeinen merkitys. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano on yhteinen keino pyrkiä kestäväpohjaiseen ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen, ja tässä mielessä työllisyyden suuntaviivojen tarkistaminen on asianmukaista. EU:n ja sen jäsenvaltioiden on jatkettava erojen poistamiseen tähtääviä toimia, sillä ylöspäin tapahtuva lähentyminen on läpikäyvä periaate, joka on otettava huomioon kaikessa EU:n politiikassa ja nivottava osaksi sitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ehdotus tarkistetuista työllisyyden suuntaviivoista julkaistiin ennen covid-19-kriisin laajaa leviämistä. Kriisi on sittemmin kehittynyt pandemiaksi, ja sen vaikutusten johdosta tarvitaan pikaisia toimia myös työmarkkinapolitiikassa. Taudin leviämisen rajoittamiseksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja muualla on ryhdytty toimiin ennennäkemättömällä tavalla. ETSK:n mielestä toimien koordinointia on parannettava. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että tarvitaan välttämättä kattava Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, jotta EU:n jäsenvaltiot, kansalaiset, yritykset ja työntekijät pystyvät vastaamaan parhaansa mukaan covid-19-pandemian seurauksiin ja jälleenrakentamaan Euroopan taloutta niin, että se on jatkossa kestävämmällä pohjalla ja sietokykyisempi. Vaikka vielä on epävarmaa, miten pitkään covid-19-kriisin aiheuttama poikkeustilanne jatkuu, on selvää, että kriisin vaikutukset työmarkkinoihin tuntuvat kauan. Vuoden 2020 työllisyyden suuntaviivoja tulisikin mukauttaa, jotta voidaan ottaa huomioon tämä uusi tilanne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Covid-19-epidemian aiheuttama talouden sokki on jo johtanut työttömyyteen ja sosiaaliseen kriisiin, joilla saattaa olla vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia Euroopan työmarkkinoihin. Kuluvana vuonna olisikin harkittava täydentävän ja ylimääräisen, hätätilanteeseen liittyvän työllisyyden suuntaviivan antamista, jotta EU:n jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkoja voitaisiin mukauttaa tarvittavalla tavalla ja puuttua tällä tavoin nykyiseen ennennäkemättömään tilanteeseen. Tällaiseen hätätilanteeseen liittyvään, covid-19-kriisiin perustuvaan työllisyyden suuntaviivaan voisi sisältyä viittauksia tehokkaisiin tilapäisiin toimiin, joita tarvitaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi. Näitä toimia voisivat olla lyhytaikaiset työjärjestelyt, tulotuki, sairausajan palkanmaksun pidentäminen sekä etätyön edistäminen (ottaen huomioon työnantajan vastuu työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suuntaviivan 5 mukaan jäsenvaltioita kannustetaan edelleen edistämään ”innovatiivisia työmuotoja”. Uudet työmuodot ja innovointi tarjoavat kasvumahdollisuuksia, mutta ETSK on aiemminkin korostanut tällaiseen työhön liittyviä monia haasteita. Työllisyyden suuntaviivoissa tulee pyrkiä siihen, että uusien työnteon muotojen suuntaus muunnetaan yhdenvertaisiksi työllistymismahdollisuuksiksi. Komitea suhtautuu myönteisesti kehotukseen varmistaa asianmukainen ja säällinen palkka joko parantamalla lakisääteisiä vähimmäispalkkamekanismeja maissa, missä ne ovat olemassa, tai työehtosopimusneuvottelujen kautta. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen on avainasemassa, ja on erittäin myönteistä, että suuntaviivassa 5 kehotetaan jäsenvaltioita edistämään ”palkanmuodostukseen tähtäävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja”. Suuntaviivaan olisi näin ollen sisällyttävä myös ehdotuksia, joilla voidaan tehostaa työehtosopimuksia lisäämällä niiden kattavuutta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Suuntaviivaan 6 ”Työvoiman tarjonnan parantaminen sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantaminen” liittyen ETSK arvostaa sitä, että suuntaviivassa viitataan kokonaisvaltaiseen osaamista koskevaan visioon, joka on sovitettu kestäväpohjaisen tuotantojärjestelmän mukaiseksi. ETSK on tyytyväinen siihen, että suuntaviivassa kehotetaan jäsenvaltioita mukauttamaan koulutusjärjestelmiään ja investoimaan niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta. ETSK kehottaa toteuttamaan tehokkaampia eurooppalaisia ja kansallisia strategioita, joilla varmistetaan tarvittava kestäväpohjainen rahoitus kaikkien aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutukseen elinikäisen oppimisen kautta ja joissa keskitytään etenkin tehokkaan tuen tarjoamiseen työntekijöille ja työttömille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Suuntaviivaan 7 ”Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen” liittyen toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää kaiken työllisyyspolitiikan ja myös EU:n työllisyyspolitiikan suuntaviivojen täytäntöönpanon kannalta. Sen vuoksi onkin tehtävä enemmän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun helpottamiseksi ja edistämiseksi sekä jäsenvaltioiden että Euroopan tasolla. Lisäksi komissio on edistynyt kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, mikä on tervetullutta, ja sitä on kehitettävä edelleen. Yksi suuntaviivasta puuttuvista seikoista on tarve parantaa työterveyttä ja -turvallisuutta. Covid-19-epidemian yhteydessä terveellinen ja turvallinen työpaikka on avainasemassa, jotta voidaan torjua riski tartunnan saamisesta ja viruksen ja muiden tautien leviämisestä. Kuten aina, ja varsinkin näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa, työnantajien on kannettava vastuu työntekijöidensä terveydestä ja turvallisuudesta sekä annettava heille ja heidän edustajilleen riittävästi tietoa, tehtävä riskiarviointeja ja toteutettava ehkäiseviä toimenpiteitä. Viranomaisten, yritysten, palkansaajien ja työmarkkinaosapuolten tulee kaikkien olla mukana suojelemassa työntekijöitä, heidän perheitään ja yhteiskuntaa yleisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Useimmilla pienillä ja mikroyrityksillä on rajalliset taloudelliset ja hallinnolliset resurssit, ja sen vuoksi niille tulisi antaa työterveys- ja -turvallisuusohjelmia koskevaa taloudellista ja räätälöityä käytännön tukea työpaikkojen mukauttamiseksi sekä työntekijöitä suojelevien uusien menettelyjen ja käytäntöjen pikaiseksi toteuttamiseksi. Työsuojeluviranomaiset, EU-OSHA (Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto), Yritys-Eurooppa-verkosto ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat tarjota käytännön tukea, kuten kustannustehokkaita ja maksuttomia käyttäjäystävällisiä välineitä, tietoa, ohjeita ja neuvoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Suuntaviivaan 8 ”Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen” liittyen on torjuttava kaikki syrjivät käytännöt. Sosiaalisen suojelun ja terveydenhuollon on oltava kaikkien ulottuvilla. Naisten työmarkkinoille osallistumista sekä kaikkien aktiivisena ikääntymistä olisi tuettava asianmukaisin toimenpitein, kuten tarjoamalla laadukkaat julkiset palvelut sekä varmistamalla säälliset työolot ja -ehdot kaikille. Työllisyyden suuntaviivoissa tulisi myös tarttua sellaisiin tavoitteisiin kuin sosiaalisen suojelun täysi ja tosiasiallinen kattavuus, asianmukaisuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) määrätään, että jäsenvaltiot pitävät talouspolitiikkaansa ja työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevina asioina ja sovittavat toimensa yhteen neuvostossa (1). SEUT-sopimuksen 148 artiklassa määrätään, että neuvosto hyväksyy työllisyyspolitiikan suuntaviivat. Suuntaviivat tarjoavat puitteet jäsenvaltioiden politiikan koordinoinnin laajuudelle ja suunnalle sekä perustan maakohtaisille suosituksille eurooppalaisessa ohjausjaksossa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Työllisyyden suuntaviivat ja talouspolitiikan suuntaviivat hyväksyttiin ensimmäisen kerran yhdessä ns. yhdennettynä pakettina vuonna 2010 Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. Vuonna 2018 työllisyyden suuntaviivat mukautettiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteisiin. ETSK on alun pitäen suhtautunut myönteisesti tähän mukauttamiseen (2) mutta vaatinut tässä yhteydessä ja useissa tämän jälkeen antamissaan lausunnoissa (3), että on tehtävä enemmän käytännössä, jotta pilari voidaan panna tosiasiassa täytäntöön. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koska eurooppalaista ohjausjaksoa on päivitetty YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseksi siihen, vuotuinen kasvuselvitys on muutettu vuotuiseksi kestävän kasvun strategiaksi, ja nyt ehdotetaan työllisyyden suuntaviivojen tarkistamista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista hyväksyttiin 26. helmikuuta 2020 ennen kuin covid-19-epidemian torjumiseen tarkoitettuja hätätilannetoimia alettiin koordinoida. Viranomaisten välittömänä tavoitteena on oltava pyrkimys varmistaa oikea tasapaino, kun suojellaan kansanterveyttä torjumalla viruksen leviämistä ja ylläpidetään elinvoimaista taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ILO on varoittanut, että covid-19-kriisin työllisyysvaikutukset ovat ”syviä, kauaskantoisia ja ennennäkemättömiä” (4), voivat johtaa miljoonien työpaikkojen menetyksiin ja vajaatyöllisyyden ja työssäkäyvien köyhien määrän lisääntymiseen sekä ylittävät selvästi vuosien 2008–2009 finanssikriisin vaikutukset. Vaikutusten laajuus riippuu siitä, miten nopeasti ja päättäväisesti tehdään poliittisia päätöksiä ja pannaan ne täytäntöön. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että tarvitaan välttämättä kattava Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, jotta EU:n jäsenvaltiot, kansalaiset, yritykset ja työntekijät pystyvät vastaamaan parhaansa mukaan covid-19-pandemian seurauksiin ja jälleenrakentamaan Euroopan taloutta niin, että se on jatkossa kestävämmällä pohjalla ja sietokykyisempi (5). Jäsenvaltioiden tulisi pikaisesti päästä sopimukseen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jotta vähennetään EU:n investointirahoitukseen vuodesta 2021 alkaen liittyvää epävarmuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Useiden talouden alojen yritykset ja työntekijät ovat kärsineet hyvin paljon kriisin vaikutuksista. Monet yritykset, erityisesti mikro- ja pk-yritykset ja yhteisötalouden yritykset, ovat vaarassa joutua maksukyvyttömiksi, ja miljoonien työntekijöiden uhkana ovat tulonmenetykset ja irtisanominen (6). Pk-yrityksistä keskimäärin 90 prosenttia ilmoittaa kärsineensä taloudellista haittaa ja odottaa työttömyysasteen nousevan 3–5 prosenttiyksikköä (7). Yritysten ja työpaikkojen tukemiseksi tarvitaan kohdennettuja toimia keskeisillä aloilla, joihin kriisin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Terveydenhuoltoalan työntekijöitä on Euroopassa ja koko maailmassa oikeutetusti kiitetty etulinjan sankareina, jotka tekevät kaikkensa pelastaakseen ihmishenkiä ja aivan liian usein vaarantavat oman henkensä. Heitä, samoin kuin opettajia ja muita julkisen sektorin työntekijöitä sekä kotitalouksissa asuvia ja muita hoivatyöntekijöitä ei ole kaikissa maissa arvostettu riittävästi, ja he ovat kärsineet vuoden 2008 kriisin jälkeen toteutetuista säästötoimista. Vastedes on olennaisen tärkeää, että tämä uusi arvostus muunnetaan konkreettisesti paremmiksi ehdoiksi ja edellytyksiksi sekä tarvittaviksi investoinneiksi julkisiin palveluihin ja erityisesti hyvinvointijärjestelmään. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Covid-19-kriisi kuvastaa myös vahvasti Euroopan työmarkkinoiden nykyisiä rakenteellisia ongelmia. Vakaammissa ja turvatummissa työmuodoissa ja epävarmemmissa työsuhteissa työskentelevien välillä on edelleen eriarvoisuutta. Sekä työnantajilta että työntekijöiltä tarvitaan joustavuutta, jotta voidaan vastata työelämän nopeisiin muutoksiin. Tätä on tuettava edistämällä turvallisuutta ja oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja kaikissa työmuodoissa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Monet työntekijät, joita tyypillisesti pidetään ”matalan osaamistason” työntekijöinä ja joiden palkka on vastaavasti alhainen, ovat itse asiassa olleet keskeisiä työntekijöitä, jotka ovat auttaneet pitämään yhteiskunnan pyörät pyörimässä ja samalla usein vaarantaneet itsensä ja läheisensä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Nämä työntekijät, joilla on jo nyt heikoimmat mahdollisuudet päästä ja osallistua työmarkkinoille, ovat suuremmassa syrjäytymisvaarassa. Heihin lukeutuu naisia, nuoria, vammaisia henkilöitä ja muita työelämässä syrjintää kokevia ryhmiä, kuten muuttajia ja romaneja. Erityisesti naistyöntekijät saattavat joutua luopumaan työstään huolehtiakseen lapsiin ja muihin perheenjäseniin liittyvistä hoivavelvollisuuksista. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Eurooppalaisten yritysten suurimpana ongelmana on ollut sekä markkina-asemansa että miljoonien työntekijöiden työpaikkojen säilyttäminen. Yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat löytäneet käytännön ratkaisuja, kuten liiketoimintasuunnitelman mukauttaminen, työajan lyhentämisjärjestelyt, etätyö tai muut joustavat vaihtoehdot, sekä luoneet edellytyksiä etäkoulutukselle yrityksissä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Euroopan unionin työllisyyspolitiikkojen koordinointia on tämän kehityksen valossa mukautettava siten, että voidaan reagoida käsillä olevaan uuteen ja ennennäkemättömään tilanteeseen. Komission ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamisesta covid-19-epidemian seurauksena (8) on tervetullut aloite, jonka avulla voidaan tarjota välitöntä tukea työntekijöille ja yrityksille. Jos aloite pannaan nopeasti täytäntöön, sillä voidaan auttaa lieventämään kielteisiä työllisyysvaikutuksia ja luomaan edellytyksiä pikaiselle elpymiselle. Vaikka vielä on epävarmaa, miten pitkään covid-19-kriisin aiheuttama poikkeustilanne jatkuu, on selvää, että kriisin vaikutukset tuntuvat kauan. Vuoden 2020 työllisyyden suuntaviivoja tulisikin mukauttaa, jotta voidaan ottaa huomioon tämä uusi tilanne. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Työllisyyden suuntaviivojen tulisi säilyä vakaina pidemmällä aikavälillä ja olla voimassa kaikissa jäsenvaltioissa erilaiset maakohtaiset olosuhteet huomioon ottaen. Nykyinen covid-19-epidemia osoittaa kuitenkin jo merkkejä muuttumisesta taloudelliseksi ja sosiaaliseksi kriisiksi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia Euroopan työmarkkinoihin, joten kuluvana vuonna olisi harkittava täydentävän ja ylimääräisen, hätätilanteeseen liittyvän työllisyyden suuntaviivan antamista, jotta EU:n jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkoja voitaisiin mukauttaa tarvittavalla tavalla ja puuttua tällä tavoin nykyiseen ennennäkemättömään tilanteeseen. Nykyistä avointa koordinointimenetelmää tulisi parantaa, jotta sillä voidaan tukea jäsenvaltioita edistymisen vertailemiseksi näiden työllisyyspolitiikkojen ja kansallisten sosiaalisen suojelun järjestelmien uudistamisessa ja tehostamisessa. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Hätätilanteeseen liittyvään, covid-19-kriisiin perustuvaan työllisyyden suuntaviivaan voisi sisältyä viittauksia tehokkaisiin tilapäisiin toimiin, joita tarvitaan kriisin vaikutusten lieventämiseksi. Tällaisia toimia voisivat olla lyhytaikaiset työjärjestelyt, tulotuki, sairausajan palkanmaksun pidentäminen, työnantajan sosiaaliturvamaksujen, palkoista pidätettävien verojen ja arvonlisäveron perimisen lykkääminen sekä etätyön edistäminen (ottaen huomioon työnantajan vastuu työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | ETSK pitää käsillä olevaa lausuntoa covid-19-kriisin valossa tilaisuutena esittää huomioita ja suosituksia siitä, miten voidaan puuttua yhä useampien maiden työmarkkinoiden ennennäkemättömiin häiriöihin, jotka johtuvat yhteiskunta- ja talouselämän osittaisesta pysähtymisestä virustartuntojen torjumiseksi. Tämä tilanne edellyttää, että EU:n jäsenvaltiot mukauttavat työllisyyspolitiikkaansa. |
| --- | --- |

2.16

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK viittaa aiempiin työllisyyden suuntaviivoista antamiinsa lausuntoihin ja vahvistaa eräitä niissä esitettyjä ja edelleen päteviä näkemyksiä:






  — | On pyrittävä investoimaan lisää laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä epävarmojen työsuhteiden torjumiseen, sillä myös ne jarruttavat tuottavuutta (9). |
| --- | --- | --- |

3.1

—

On pyrittävä investoimaan lisää laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä epävarmojen työsuhteiden torjumiseen, sillä myös ne jarruttavat tuottavuutta (9).

| — | EU:n ja sen jäsenvaltioiden on jatkettava erojen poistamiseen tähtääviä toimia, sillä ylöspäin tapahtuva lähentyminen on läpikäyvä periaate, joka on otettava huomioon kaikessa EU:n politiikassa ja nivottava osaksi sitä (10). |
| --- | --- |

—

EU:n ja sen jäsenvaltioiden on jatkettava erojen poistamiseen tähtääviä toimia, sillä ylöspäin tapahtuva lähentyminen on läpikäyvä periaate, joka on otettava huomioon kaikessa EU:n politiikassa ja nivottava osaksi sitä (10).

| — | ETSK toistaa kehotuksensa asianmukaisen sosiaalisten investointien paketin laatimisesta osana Euroopan kasvu- ja investointiohjelmaa, joka olisi suuruusluokaltaan kaksi prosenttia bkt:stä (11). |
| --- | --- |

—

ETSK toistaa kehotuksensa asianmukaisen sosiaalisten investointien paketin laatimisesta osana Euroopan kasvu- ja investointiohjelmaa, joka olisi suuruusluokaltaan kaksi prosenttia bkt:stä (11).

| — | Sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat on sisällytettävä jokaiseen suuntaviivaan, ja on painotettava vahvasti mataliin palkkoihin liittyviä kysymyksiä pyrittäessä poistamaan sukupuolten välisiä palkkaeroja (12). |
| --- | --- |

—

Sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat on sisällytettävä jokaiseen suuntaviivaan, ja on painotettava vahvasti mataliin palkkoihin liittyviä kysymyksiä pyrittäessä poistamaan sukupuolten välisiä palkkaeroja (12).

| — | Vammaisten henkilöiden, muuttajien ja romanien sosiaalista osallisuutta koskeva strategia on vahvistettu useissa komitean lausunnoissa. |
| --- | --- |

—

Vammaisten henkilöiden, muuttajien ja romanien sosiaalista osallisuutta koskeva strategia on vahvistettu useissa komitean lausunnoissa.

| — | Hyvin toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on oleellisen tärkeää ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen lähentymisen, laadukkaaseen työhön pääsyn sekä taitojen ja osaamisen hankkimismahdollisuuksien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä näihin tavoitteisiin liittyvien uudistusten suunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi (13). |
| --- | --- |

—

Hyvin toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on oleellisen tärkeää ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen lähentymisen, laadukkaaseen työhön pääsyn sekä taitojen ja osaamisen hankkimismahdollisuuksien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä näihin tavoitteisiin liittyvien uudistusten suunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi (13).

| — | Ainoa tapa tehdä yhteiskunnista tasa-arvoisempia on luoda osallistavampaa ja kestävämpää kasvua ja työllisyyttä yhdistettynä tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantumiseen, jotta ihmisille voidaan taata säälliset työolot ja -ehdot, riittävät palkat ja eläkkeet sekä mahdollisuus käyttää oikeuksiaan (14). |
| --- | --- |

—

Ainoa tapa tehdä yhteiskunnista tasa-arvoisempia on luoda osallistavampaa ja kestävämpää kasvua ja työllisyyttä yhdistettynä tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantumiseen, jotta ihmisille voidaan taata säälliset työolot ja -ehdot, riittävät palkat ja eläkkeet sekä mahdollisuus käyttää oikeuksiaan (14).

| — | Komitea kiinnittää yhdessä pilaria käsittelevistä lausunnoistaan huomiota myös tulostaulun uudistamistarpeeseen sekä tarpeeseen tehdä eurooppalaisesta ohjausjaksosta paitsi taloudellinen myös sosiaalinen (15). Makrotaloudellisten seikkojen valvonnan sekä työllisyyden ja sosiaalipolitiikan välinen suhde on kriittinen. |
| --- | --- |

—

Komitea kiinnittää yhdessä pilaria käsittelevistä lausunnoistaan huomiota myös tulostaulun uudistamistarpeeseen sekä tarpeeseen tehdä eurooppalaisesta ohjausjaksosta paitsi taloudellinen myös sosiaalinen (15). Makrotaloudellisten seikkojen valvonnan sekä työllisyyden ja sosiaalipolitiikan välinen suhde on kriittinen.

| — | ETSK katsoo edelleen, että huolimatta edistyksestä, jota on saavutettu pilarin osalta sekä työllisyyden suuntaviivojen sisällyttämisessä laajoihin talouspolitiikan suuntaviivoihin, näitä kahta suuntaviivapakettia ei ole kuitenkaan lähennetty keskenään riittävästi. ETSK on tyytyväinen suuntaviivojen päivittämiseen, joka perustuu kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseen eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

—

ETSK katsoo edelleen, että huolimatta edistyksestä, jota on saavutettu pilarin osalta sekä työllisyyden suuntaviivojen sisällyttämisessä laajoihin talouspolitiikan suuntaviivoihin, näitä kahta suuntaviivapakettia ei ole kuitenkaan lähennetty keskenään riittävästi. ETSK on tyytyväinen suuntaviivojen päivittämiseen, joka perustuu kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseen eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

| 3.2 | ETSK toistaa, että työmarkkinoita ja sosiaalisia oikeuksia sääntelevää politiikkaa laadittaessa tulee yhdistää sopusointuisesti kilpailukyvyn, tuottavuuden sekä sosiaalisen kestävyyden ja työntekijöiden oikeuksien ulottuvuudet, jotka liittyvät toisiinsa. Kaikissa EU:n, valtiollisten ja paikallisten elinten toteuttamissa toimintapolitiikoissa olisi löydettävä asianmukainen tasapaino taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden välillä (16). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Työllisyyspolitiikalla on koko EU:n ja sen jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta keskeinen merkitys. Työllisyyden suuntaviivoilla on tärkeä rooli tuoda yhteen komissio, jäsenvaltioiden hallintotahot, työnantajat ja ammattiliitot, jotta voidaan ajanmukaistaa työllisyyspolitiikkaa ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä siten, että niissä otetaan huomioon Euroopan muuttuva taloudellinen ja sosiaalinen toimintaympäristö. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari saattaa olla keino edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä sekä parempia työoloja ja -ehtoja ja elinoloja koko EU:ssa. Työmarkkinoiden tulevaisuuden pitäisi olla keskeinen painopiste sosiaalisten oikeuksien pilarista keskusteltaessa. Keskusteluissa olisi käsiteltävä työmarkkinoilla meneillään olevaa suurta murrosta, ja olisi laadittava johdonmukainen eurooppalainen työllisyysstrategia, joka kattaa seuraavat aiheet:






  — | investoinnit ja innovointi |
| --- | --- | --- |

3.4

—

investoinnit ja innovointi

| — | työllisyys ja laadukkaiden työpaikkojen luominen |
| --- | --- |

—

työllisyys ja laadukkaiden työpaikkojen luominen

| — | oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot kaikille |
| --- | --- |

—

oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot kaikille

| — | oikeudenmukaiset ja joustavat siirtymät, joita tuetaan aktiivisilla työmarkkinatoimenpiteillä |
| --- | --- |

—

oikeudenmukaiset ja joustavat siirtymät, joita tuetaan aktiivisilla työmarkkinatoimenpiteillä

| — | yhtäläiset mahdollisuudet kaikille |
| --- | --- |

—

yhtäläiset mahdollisuudet kaikille

| — | kaikkien sidosryhmien ja erityisesti työmarkkinaosapuolten osallistuminen |
| --- | --- |

—

kaikkien sidosryhmien ja erityisesti työmarkkinaosapuolten osallistuminen

| — | investoinnit koulutusjärjestelmiin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta erityisesti digitaaliseen ja vihreään osaamiseen liittyvien vaatimusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

investoinnit koulutusjärjestelmiin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, elinikäistä oppimista sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta erityisesti digitaaliseen ja vihreään osaamiseen liittyvien vaatimusten huomioon ottamiseksi.

| 3.5 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ei voida panna jäsenvaltioissa tehokkaasti täytäntöön ilman riittäviä taloudellisia resursseja, jotka voidaan investoida sellaiseen sosiaalipolitiikkaan, jonka puitteissa oikeudet ja periaatteet toteutetaan käytännössä nimenomaisten politiikka-aloitteiden kautta. Tässä tulee hyödyntää esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan strategisten investointien rahaston kaltaisia mekanismeja (17). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Etenkin työttömyys on useimmille maille valtava haaste. Covid-19-kriisin seuraukset edellyttävät tavanomaisia olosuhteita enemmän toimia aktiivisen työmarkkinapolitiikan edistämiseksi. Niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla on tehtävä enemmän. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaiset työllisyyden suuntaviivat voivat olla merkittävä väline jäsenvaltioille laadittaessa ja pantaessa täytäntöön toimintapolitiikkoja ja toimia, joilla lievennetään covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia lyhyellä aikavälillä sekä selviydytään kriisistä heikentämättä työntekijöiden oikeuksia tai menettämättä kilpailukykyä. Koordinointi voidaan toteuttaa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Työllisyyden suuntaviivoissa olisi asetettava etusijalle työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen. Vahva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu tulisi varmistaa kaikilla tasoilla, jotta pystytään torjumaan kriisin seurauksia sekä taloudellisesti että sosiaalisesti kestäväpohjaisella tavalla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Työpaikkojen säilyminen ja asianmukaisesti korvattu lyhennetty työaika ovatkin sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta parempi vaihtoehto kuin irtisanominen. Tällaisten työmarkkinavälineiden edistäminen sekä niiden taloudellinen tukeminen EU:n laajuisesti edistäisivät merkittävästi talous- ja yhteiskuntaelämän vakauttamista nykyisissä poikkeusoloissa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on tässä yhteydessä suhtautunut myönteisesti Euroopan komission ilmoittaman SURE-välineen (18) perustamiseen. Väline on laadittu tukemaan taloudellisesti lyhytaikaisia työjärjestelyjä, tulonmenetysten kompensointia ja muita toimia, joiden tarkoituksensa on estää covid-19-epidemiasta johtuvaa työttömyyttä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kyseisen välineen soveltamisesta jäsenvaltioille annettujen ohjeiden yhteydessä ETSK kehottaa komission varmistamaan vähintään, että a) kaikissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön työajan lyhennys tai vastaavia toimia, b) kyseisiä toimia sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, aloihin ja yrityksiin, c) taloudellista tukea annetaan ensisijaisesti yrityksille, jotka tehostavat toimia irtisanomisten välttämiseksi, ja d) työmarkkinaosapuolet osallistuvat täysipainoisesti järjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon valtiollisella, alakohtaisella ja yritystasolla ja jäsenvaltioille myönnetään tarvittavien toimien toteuttamisen tueksi riittävästi EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Euroopan tason työmarkkinaosapuolet vaativat covid-19-kriisistä äskettäin antamassaan yhteisessä lausumassa (19), että on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joilla autetaan niin työntekijöitä kuin yrityksiä, toimialoja ja julkisia palveluja selviytymään kriisistä, jotta ne voivat kriisin päätyttyä jatkaa toimintaansa, pitää työntekijänsä kriisin aikana ja suojella heitä työttömyydeltä ja tulonmenetyksiltä sekä lieventää taloudellisia vahinkoja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Työmarkkinaosapuolet kehottavat hallitustahoja hyväksymään erityistoimia, joilla pyritään






  — | välttämään sisämarkkinoiden vääristymiä, mukaan luettuina kiellot ja vientirajoitukset erityisesti lääkinnällisten laitteiden ja lääkkeiden osalta, ja lopettamaan rajojen sulkeminen tavaraliikenteeltä. Kaikkien tavarankuljetusmuotojen turvaaminen on etusijalla EU:ssa, ja EU:lla on myös keskeinen rooli jäsenvaltioissa toteutettavien toimien koordinoinnissa ja niistä tiedottamisessa. |
| --- | --- | --- |

3.12

—

välttämään sisämarkkinoiden vääristymiä, mukaan luettuina kiellot ja vientirajoitukset erityisesti lääkinnällisten laitteiden ja lääkkeiden osalta, ja lopettamaan rajojen sulkeminen tavaraliikenteeltä. Kaikkien tavarankuljetusmuotojen turvaaminen on etusijalla EU:ssa, ja EU:lla on myös keskeinen rooli jäsenvaltioissa toteutettavien toimien koordinoinnissa ja niistä tiedottamisessa.

| — | kannustamaan jäsenvaltioiden menoja ja investointeja, joilla on erityisesti tarkoitus lisätä kansallisten terveydenhuoltopalvelujen, sosiaalisen suojelun järjestelmien ja muiden yleishyödyllisten palvelujen henkilöstöä, laitteita ja välineitä. |
| --- | --- |

—

kannustamaan jäsenvaltioiden menoja ja investointeja, joilla on erityisesti tarkoitus lisätä kansallisten terveydenhuoltopalvelujen, sosiaalisen suojelun järjestelmien ja muiden yleishyödyllisten palvelujen henkilöstöä, laitteita ja välineitä.

| — | mobilisoimaan käyttämättömiä rakennerahastovaroja ja muita EU:n varoja, jotta autetaan jäsenvaltioita tarjoamaan työttömille tai lomautetuille taloudellista ja tulotukea. |
| --- | --- |

—

mobilisoimaan käyttämättömiä rakennerahastovaroja ja muita EU:n varoja, jotta autetaan jäsenvaltioita tarjoamaan työttömille tai lomautetuille taloudellista ja tulotukea.

| — | varmistamaan poikkeus- ja hätätilatoimista kärsivien yritysten ja etenkin kaikentyyppisten pk-yritysten luotonsaanti ja taloudellinen tuki koordinoimalla rahoitusta EU:n talousarviosta, EKP:stä, EIP:stä ja kansallisista kehityspankeista. |
| --- | --- |

—

varmistamaan poikkeus- ja hätätilatoimista kärsivien yritysten ja etenkin kaikentyyppisten pk-yritysten luotonsaanti ja taloudellinen tuki koordinoimalla rahoitusta EU:n talousarviosta, EKP:stä, EIP:stä ja kansallisista kehityspankeista.

| — | aktivoimaan luonnonkatastrofeista selviytymiseen tarkoitettu Euroopan unionin solidaarisuusrahasto ja muu EU:n tasolla käytettävissä oleva rahoitus mukauttamalla nykyistä riittämätöntä budjettia. |
| --- | --- |

—

aktivoimaan luonnonkatastrofeista selviytymiseen tarkoitettu Euroopan unionin solidaarisuusrahasto ja muu EU:n tasolla käytettävissä oleva rahoitus mukauttamalla nykyistä riittämätöntä budjettia.

| — | tukemaan Euroopan komission pyrkimyksiä hyödyntää kaikilta osin valtiontukisääntöjen joustavuutta. |
| --- | --- |

—

tukemaan Euroopan komission pyrkimyksiä hyödyntää kaikilta osin valtiontukisääntöjen joustavuutta.

| 3.13 | Jäsenvaltioiden olisi otettava kansalliset työmarkkinaosapuolet mukaan kansallisten toimien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että taloudellinen tuki tavoittaa yritykset, erityisesti kaikentyyppiset pk-yritykset, ja kaikki työntekijät, myös kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat epätyypillisen työn tekijät. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Komission suunnitelma, jonka mukaan finanssipoliittisten ja valtiontukisääntöjen soveltamista on määrä joustavoittaa, on olennaisen tärkeä suorituskykynsä äärirajoilla olevien julkisten palvelujen sekä kriisistä kärsivien yritysten ja työntekijöiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EU:n varojen, jotka on investoitu työntekijöiden ja yritysten suojelemiseen kriisin pahimmilta vaikutuksilta, olisi täydennettävä jäsenvaltioiden kohdentamia varoja. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Euroopan on tässä hätätilanteessa osoitettava vastuullisuutta, solidaarisuutta ja tehokkuutta suojelemalla kaikkia kansalaisia, työntekijöitä ja yrityksiä, joita kriisi koettelee. |
| --- | --- |

3.17

4.   Erityistä

| 4.1 | Työllisyyden suuntaviivojen rooli ohjenuorana on tärkeä myös covid-19-kriisin aikana, kun huomiota kiinnitetään eniten lyhytaikaisiin toimenpiteisiin. Poikkeustilanteessakaan ei pidä unohtaa pitkän aikavälin toimia, jotta voidaan pyrkiä pysyvään ylöspäin suuntautuvaan lähentymiseen. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Suuntaviiva 5: Työvoiman kysynnän lisääminen

| 4.2.1 | Pitkällä aikavälillä suuntaviiva ei tarjoa tehokkaita toimia työvoiman kysynnän lisäämiseksi. Kaikki ehdotetut toimet liittyvät yritysten esteisiin ja verotuksen painopisteen siirtämiseen työn verottamisen keventämiseksi. Ehdotus on tarkoitettu sovellettavaksi lyhyellä aikavälillä, eikä siinä oteta huomioon valtion taloudellisten resurssien supistumisen poliittisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Suuntaviivan 5 mukaan jäsenvaltioita kannustetaan edelleen edistämään ”innovatiivisia työmuotoja”. Uudet työmuodot ja innovointi tarjoavat kasvumahdollisuuksia, mutta ETSK on aiemminkin korostanut tällaiseen työhön liittyviä monia haasteita. Työllisyyden suuntaviivoissa tulee pyrkiä siihen, että uusien työnteon muotojen suuntaus muunnetaan yhdenvertaisiksi työllistymismahdollisuuksiksi, jotka perustuvat tasapainoon työmarkkinoilla tapahtuvien sujuvien siirtymien ja työntekijöiden turvan takaavien asianmukaisten säännösten välillä (20). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Komitea suhtautuu myönteisesti kehotukseen varmistaa asianmukainen palkka joko parantamalla lakisääteisiä vähimmäispalkanmuodostusmekanismeja maissa, missä ne ovat olemassa, tai työehtosopimusneuvottelujen kautta. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen on avainasemassa, ja on erittäin myönteistä, että suuntaviivoissa kehotetaan jäsenvaltioita edistämään ”palkanmuodostukseen tähtäävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja”. ETSK valmistelee parhaillaan lausuntoa säällisistä vähimmäispalkoista (21). |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Komitea on tyytyväinen suuntaviivaan sisältyvään verotuksen painopisteen siirtämiseen pois työn verotuksesta muihin verotuslähteisiin, samoin kuin uuteen erittelyyn. Mahdollisia muita verotuslähteitä on kuitenkin selvennettävä. ETSK on antanut lausuntoja muun muassa aggressiivisesta verosuunnittelusta, veropetoksista ja veronkierrosta (22). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Tähän suuntaviivaan olisi lisäksi sisällyttävä ehdotuksia, joilla voidaan tehostaa työehtosopimuksia lisäämällä niiden kattavuutta. Erittäin tärkeä perusedellytys on myös toissijaisuusperiaatteen ja työmarkkinaosapuolten itsenäisen roolin tinkimätön kunnioittaminen (23). |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan parantaminen sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantaminen

| 4.3.1 | On hyvä, että suuntaviivassa viitataan kokonaisvaltaiseen osaamista koskevaan visioon, joka on sovitettu kestäväpohjaisen tuotantojärjestelmän mukaiseksi. ETSK on tyytyväinen siihen, että suuntaviivassa kehotetaan jäsenvaltioita mukauttamaan koulutusjärjestelmiään ja investoimaan niihin, jotta ne tarjoavat korkealaatuista ja osallistavaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään EU-rahoituksen tarjoamat mahdollisuudet niin hyvin kuin suinkin, ja tukena olisi käytettävä myös kansallisia varoja. ETSK kehottaa toteuttamaan tehokkaampia eurooppalaisia ja kansallisia strategioita, joilla varmistetaan tarvittava kestäväpohjainen rahoitus kaikkien aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutukseen ja joissa keskitytään etenkin tehokkaan tuen tarjoamiseen työntekijöille ja työttömille julkisten työvoimapalvelujen, yritysten, henkilökohtaisten koulutustilien tai muiden kansallisilla tasoilla tarjolla olevien käytänteiden avulla. Covid-19-epidemian seurausten vuoksi välittömät toimet saattavat olla tarpeen, jotta työvoiman tarjontaa voidaan mukauttaa nykyisiin tarpeisiin ja nykyiseen kysyntään, esimerkkinä palvelualan yritykset, jotka väliaikaisesti antavat henkilöstöään terveydenhuoltoalan käyttöön. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan käyttöön nykyistä kunnianhimoisempia indikaattoreita ja viitearvoja, jotka koskevat osallistumista aikuiskoulutukseen ja työntekijöiden täydennyskoulutusmahdollisuuksia. Työllisyyspolitiikan suuntaviivan 6 puitteissa olisi harkittava ja vaadittava ammatilliseen koulutukseen tehtäviä julkisia ja yksityisiä investointeja koskevien indikaattorien määrittelyä ja palkallisen koulutusvapaan mahdollistamista työntekijöille (24). |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Täydennys- ja uudelleenkoulutus ovat keskeisiä tekijöitä työmarkkinoiden mukauttamiseksi covid-19-kriisin aikana ja myös sen varmistamiseksi, että Eurooppa selviytyy kriisistä entistä vahvempana ja kilpailukykyisempänä. Jäsenvaltioiden olisi Euroopan sosiaalirahaston tuella kehitettävä tai vahvistettava työelämän siirtymien tukimekanismeja ja -järjestelmiä. Tällaisten mekanismien tarkoituksena on luoda keinoja palata työelämään ja estää irtisanomisia, jotka johtavat pitkittyneeseen työttömyyteen, mutta myös avata väyliä uusiin työpaikkoihin ja erilaisiin työpaikkojen syntymiseen liittyviin prosesseihin. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Kun digitaaliseen aikakauteen liittyviä työn luonteen ja työsuhteiden muutoksia ymmärretään paremmin, EU:n työllisyyspolitiikkaa pystytään todennäköisesti tehostamaan. Covid-19-pandemia on johtanut tilanteeseen, jossa yhä useammat tekevät etätyötä. Etätyö ei sovellu kaikkiin olosuhteisiin eikä kaikentyyppisiin tehtäviin, mutta asianmukaisesti sovellettuna etätyö voi olla merkittävä tekijä luotaessa työelämään joustavuutta, jotta työntekijät voivat entistä paremmin sovittaa yhteen työ- ja yksityiselämänsä yritysten intressit huomioon ottaen. On erittäin tärkeää varmistaa asianmukaiset työterveys- ja -turvallisuusjärjestelyt sekä työpaikalla että etätyössä, mukaan luettuina työaikarajoitukset. Tarvitaan myös lisää tutkimusta ja investointeja toimenpiteisiin, joilla puututaan uusiin ja kehittyviin riskeihin, kuten stressi ja muut psykososiaaliset riskit. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Jotta päästäisiin sellaiseen tilanteeseen, että kaikki opettajat, oppilaat ja kansalaiset, myös syrjäytyneiden alueiden asukkaat, ovat täysin digilukutaitoisia, on varmistettava, että käytettävissä on riittävästi julkista rahoitusta ja että tekninen henkilöstö on ammattitaitoista. On olennaisen tärkeää taata kaikille riskiryhmiin kuuluville mahdollisuus verkkoon pääsyyn ja digitaitojen hankkimiseen ja tarjota heille valmiudet käyttää oikeuksiaan ja sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | ETSK on jo korostanut tarvetta turvata riittävä toimeentulo opintojen aikana. Olisi myös tarkasteltava eräissä EU:n jäsenvaltioissa käytössä olevia keinoja, jotta hyvistä käytännöistä opintovapaaoikeuteen sovellettavien vähimmäisvaatimusten alalla voitaisiin tehdä normaalikäytäntö muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.8 | Kun on kyse työttömien tukemisesta ja kun otetaan huomioon pitkäaikaistyöttömien määrän lisääntyminen, työllisyyden suuntaviivoissa tulisi käsitellä tarvetta ryhtyä toimiin varhain, jotta voidaan välttää työmarkkinoiden ulkopuolelle joutumisesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset. Työttömyysetuuksien kattavuuden ja tason on oltava riittävät. Eräät kansalliset järjestelmät ovat pätevyyden suhteen liian jäykkiä, ja korvaukset ovat liian niukkoja. Tähän liittyen ETSK on äskettäin kehottanut ryhtymään toimiin, jotta luodaan EU:n yhteiset vähimmäisvaatimukset työttömyysvakuutuksille EU:n jäsenvaltioissa (25). |
| --- | --- |

4.3.8

| 4.3.9 | EU:n pitkän aikavälin työllisyyspoliittisessa visiossa olisi asetettava etusijalle laadukkaat työpaikat samalla kun edistetään kaikenlaisten työmuotojen tarjoamia työllistymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.3.9

4.4   Suuntaviiva 7: Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen

| 4.4.1 | Kehotus pyrkiä avoimiin ja ennakoitaviin työoloihin ja -ehtoihin, ehkäistä työmarkkinoiden segmentoitumista ja epävarmoja työsuhteita sekä edistää siirtymistä vakituisiin työsuhteisiin on myönteinen merkki. Sama koskee työehtosopimuksista neuvottelemiseen liittyvien työmarkkinaosapuolten valmiuksien vahvistamista ja tehostamista. Työllisyyden suuntaviivoilla olisi myös pyrittävä edistämään työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta sekä varmistamaan, että kaikilla työntekijöillä on oikeus järjestäytyä ja kuulua vapaasti ammattiliittoedustuksen piiriin. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Suuntaviivassa mainittua mahdollisuutta hyödyntää puolueetonta riitojenratkaisua olisi sovellettava yleisesti eikä vain ”perusteettomien irtisanomisten” yhteydessä. Olisi kuitenkin kunnioitettava osapuolten oikeutta vedota tuomioistuimeen silloin, kun vaihtoehtoinen riitojenratkaisu ei ole tuottanut tulosta (26). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Muita komission ehdotuksen myönteisiä tekijöitä nykyisiin työllisyyden suuntaviivoihin verrattuna ovat liikkuvien työntekijöiden oikeudenmukaisten työehtojen painottaminen sekä viittaukset syrjinnän torjuntaan ja työssäkäyvien köyhyyden poistamiseen. On tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat liikkuvat työntekijät, myös rajatyöntekijät, huomioon toteuttaessaan toimenpiteitä, kuten rajojen sulkeminen, jotta voidaan lieventää covid-19-epidemian vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Yksi suuntaviivasta puuttuvista seikoista on tarve parantaa työterveyttä ja -turvallisuutta. Covid-19-epidemian yhteydessä terveellinen ja turvallinen työpaikka on avainasemassa, jotta voidaan torjua riski tartunnan saamisesta ja viruksen ja muiden tautien leviämisestä. Työnantajien on kannettava vastuu työntekijöidensä terveydestä ja turvallisuudesta sekä annettava heille ja heidän edustajilleen riittävästi tietoa, tehtävä riskiarviointeja ja toteutettava ehkäiseviä toimenpiteitä. Viranomaisten, yritysten, palkansaajien ja työmarkkinaosapuolten tulee kaikkien olla mukana suojelemassa työntekijöitä, heidän perheitään ja yhteiskuntaa yleisesti. Työmarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi jäsenvaltioiden olisi investoitava työterveyteen ja -turvallisuuteen ja varmistettava työsuojelutarkastajien tai ammattiliittojen työsuojeluvaltuutettujen toimia varten asianmukaiset varat ja säännökset sekä työnantajien tukeminen. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Useimmilla pienillä ja mikroyrityksillä on rajalliset taloudelliset ja hallinnolliset resurssit, ja sen vuoksi niille tulisi antaa työterveys- ja -turvallisuusohjelmia koskevaa taloudellista ja räätälöityä käytännön tukea työpaikkojen mukauttamiseksi sekä työntekijöitä suojelevien uusien menettelyjen ja käytäntöjen pikaiseksi toteuttamiseksi. Työsuojeluviranomaiset, EU-OSHA (Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto), Yritys-Eurooppa-verkosto ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat tarjota käytännön tukea, kuten kustannustehokkaita ja maksuttomia käyttäjäystävällisiä välineitä, tietoa, ohjeita ja neuvoja. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | ETSK:n mielestä olisi parannettava työmarkkinaosapuolten valmiuksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, investoitava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tukeviin rakenteisiin ja tuettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistäviä menettelyjä. Eräissä maissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on vähemmän kehittynyttä, ja toisissa on tällä alalla koettu takaiskuja kriisin vuoksi. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin lisätä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Kun otetaan huomioon työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys sosiaalisten oikeuksien pilarin, työllisyyden suuntaviivojen ja maakohtaisten suositusten toteuttamisessa, ETSK toistaa kehotuksensa, jonka mukaan sitä on käytävä kaikissa jäsenvaltioissa, ja kehottaa kaikkia kansallisen ja Euroopan tason poliittisia toimijoita vahvistamaan työehtosopimusneuvottelujen rakenteita kaikilla tasoilla. Lisäksi komissio on edistynyt kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa maakohtaisen raportoinnin yhteydessä, mikä on tervetullutta, ja sitä on kehitettävä edelleen. |
| --- | --- |

4.4.6

4.5   Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen

| 4.5.1 | Sosiaalisen suojelun kattavuuden yhteydessä tarkastellaan väestöhaasteita ja tarvetta pitää työntekijät pidempään työelämässä. Työllisyyden suuntaviivoissa tulisi myös tarttua sellaisiin tavoitteisiin kuin sosiaalisen suojelun täysi ja tosiasiallinen kattavuus, asianmukaisuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Sukupuolten tasa-arvo voidaan saavuttaa vain lisäämällä naisten osallistumista työmarkkinoiden kaikilla tasoilla ottaen huomioon sekä työllisyysaste että naisten keskimääräisen työajan lisääminen. Tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan poistaa naisten työllisyyden esteitä, kuten kohtuuhintaisten ja saatavilla olevien hoivapalvelujen puute, sekä sukupuolten välisiä palkkaeroja. Tätä varten on Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla poistettava erilaisia esteitä ja myös lisättävä investointeja laadukkaisiin julkisiin palveluihin ja edistettävä palkka-avoimuutta. Yrittäjyys voi tarjota naisille mahdollisuuden taloudelliseen riippumattomuuteen, laadukkaisiin työpaikkoihin ja menestyksekkääseen uraan sekä auttaa heitä pääsemään eroon köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä ja edistää tasapuolisempaa sukupuolten edustusta päätöksenteossa. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Vammaisten henkilöiden kannalta on erityisen tärkeää helpottaa työmarkkinoille pääsyä torjumalla syrjiviä käytänteitä. Ennakkoluulojen poistamiseksi ja vammaisten henkilöiden syrjimättömyyden edistämiseksi on tarjottava asianmukaista tukea työnvälityspalvelujen ja julkisten kampanjoiden avulla. Vammaisten henkilöiden ulottuvilla olevien palvelujen yhteydessä on painotettava itsenäistä elämää ja esteettömyyttä. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Jotta voidaan varmistaa terveydenhuolto kaikille, on kiinnitettävä huomiota tarpeeseen järjestää kestävät, tehokkaat, kohtuuhintaiset ja helposti saatavilla olevat laadukkaat terveydenhoitopalvelut ja saada riittävä rahoitus asianmukaisesti koulutettua terveydenhuoltohenkilökuntaa varten. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Aktiivisena ikääntymisen osalta tarvitaan konkreettisia ehdotuksia, jotta myös ikääntyneisiin työntekijöihin voidaan soveltaa asianmukaista toimintapolitiikkaa. Kuten Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat päättäneet aktiivisesta ikääntymisestä ja sukupolvien välisestä lähestymistavasta tekemässään itsenäisessä puitesopimuksessa (27), ”tavoitteena on optimoida kaikenikäisten työntekijöiden mahdollisuudet työskennellä laadukkaissa, tuottavissa ja terveellisissä olosuhteissa lakisääteiseen eläkeikään asti työnantajien ja työntekijöiden keskinäisen sitoutumisen ja motivaation pohjalta”. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | ETSK on tässä yhteydessä korostanut useissa lausunnoissaan tarvetta edistää tehokkaan kasvu- ja työllisyyspolitiikan ohella sukupolvien välistä solidaarisuutta. Tarvitaan todellista ”aktiivisena ikääntymisen” politiikkaa, jotta voidaan varmistaa hyvät työolot ja -ehdot, työterveys ja -turvallisuus ja työaikasäännökset sekä lisätä osallistumista elinikäiseen oppimiseen. On nostettava iäkkäämpien ihmisten työllisyysastetta, sillä nämä joutuvat usein jättämään työelämän varhaisessa vaiheessa terveysongelmien, kiivaan työtahdin tai ennenaikaisten irtisanomisten vuoksi tai heillä ei ole mahdollisuuksia koulutukseen tai työmarkkinoille palaamiseen (28). |
| --- | --- |

4.5.6

Bryssel 7. toukokuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 146 artiklan 2 kohta.

1

(2)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57.

2

(3)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1.

3

(4)  Ks. ILO Monitor 2nd edition: covid-19 and the world of work.

4

(5)  Ks. ETSK:n julkilausuma ”EU:n vastaus covid-19-pandemiaan ja jäsenvaltioiden ennennäkemättömän solidaarisuuden tarve”.

5

(6)  SMEunited: A view on the covid impact on and support measures for SMEs, BusinessEurope: Eurooppa-neuvoston jäsenten videokonferenssi 23. huhtikuuta 2020 – Pierre Gattazin ja Markus J. Beyrerin kirje Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Charles Michelille.

6

(7)  SMEunited: A view on the covid impact on and support measures for SMEs.

7

(8)  COM(2020) 139 final.

8

(9)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 3.1.4.

9

(10)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 1.7.

10

(11)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohdat 1.3 ja 4.3.

11

(12)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohta 1.13.

12

(13)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 3.3.1.

13

(14)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 3.4.1.

14

(15)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 145.

15

(16)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 1.3.

16

(17)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 32, kohta 3.5.5.

17

(18)  Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19-pandemian seurauksena.

18

(19)  European Social Partners joint statement on covid-19.

19

(20)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohta 5.1.

20

(21)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Säälliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan” (SOC/632) (valmisteilla).

21

(22)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, EUVL C 129, 11.4.2018, s. 1.

22

(23)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohta 5.5.

23

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi” (puheenjohtajavaltio Kroatian pyytämä valmisteleva lausunto) (SOC/629) (ks. tämän virallisen lehden sivu 8).

24

(25)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32.

25

(26)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohta 5.9.

26

(27)  European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach.

27

(28)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 57, kohta 5.9, ja lausunto aiheesta ”Muuttuva työelämä, eliniän piteneminen ja väestön ikääntyminen – Edellytykset ikääntyvien työntekijöiden pysymiselle aktiivisena uudenlaisessa työelämässä” (EUVL C 14, 15.1.2020, s. 60).

28

---

| 14.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 232/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta”

[COM(2019) 581–2019/0254 (COD)]

(2020/C 232/04)

| Ainoa esittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Ainoa esittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Lausuntopyyntö | Neuvosto, 22.11.2019
  Euroopan parlamentti, 25.11.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.3.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.5.2020 |
| Täysistunto | 551 — etätäysistunto |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 254/0/7 |

Lausuntopyyntö

Neuvosto, 22.11.2019

Euroopan parlamentti, 25.11.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

6.3.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

7.5.2020

Täysistunto

551 — etätäysistunto

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

254/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan vuosi 2021 on YMP:n (ensimmäisen ja toisen pilarin) siirtymävuosi. Vuosi ilman ensimmäisen pilarin suoria tukia olisi aiheuttanut alijäämiä kaikille viljelijöille, ja vuosi ilman toisen pilarin tukia olisi katkaissut sitoumukset, joihin liittyy korkeatasoisia ympäristö- tai ilmastotavoitteita, ja olisi lykännyt uudenaikaistamiseen suunnattavia investointeja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komission ehdotuksen mukaan 1. tammikuuta 2021 alkavan siirtymäkauden olisi tarkoitus kestää vuoden. ETSK suosittaa painokkaasti, että otetaan käyttöön joustava mekanismi siirtymäkauden pidentämiseksi automaattisesti vuodella, ellei EU:n tulevasta pitkän aikavälin talousarviosta (monivuotinen rahoituskehys) ja yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) ole päästy sopimukseen ja ellei niitä ole saatu hyväksyttyä 30. lokakuuta 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tuen saannin edellytykset on pidetty samoina vuosina 2020 ja 2021, sillä EU:n viljelijät tuntevat jo nämä ehdot ja viherryttämisen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu varauksella muutoksista ilmoittamiselle asetettuun määräaikaan 1. elokuuta 2020. Jos monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 sopiminen viivästyy, aikaa ei välttämättä jää tarvittavien päätösten tekemiseen kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komissio osoittaa selvänäköisyyttä saattamalla perustukioikeuksien lukumäärät ja arvot sääntöjenmukaisiksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Perustukioikeuksien yhdenmukaistaminen jää jäsenvaltioiden harkintaan, mikä on toissijaisuusperiaatteen mukaista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Mahdollisuuteen pidentää maaseudun kehittämisohjelmia vuodella on liitettävä mahdollisuus käyttää kaikki vuosina 2014–2020 käyttämättä jäänet toisen pilarin varat vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Komitea korostaa erityisesti, että toisen pilarin varojen nopea käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa toiminnan elpyminen covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen. Erityisesti olisi tuettava nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista, kriisin aikana suuresti arvostettuja lyhyitä toimitusketjuja, yhteisiä tuotanto- ja markkinointitoimia sekä maatilamatkailua. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpiin alueisiin sekä saari-, vuoristo- ja eristyneisiin alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia matkailusta. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.8 | ETSK kannattaa toisen pilarin monivuotisten toimenpiteiden (luonnonmukaisen maatalouden tukitoimenpiteet, maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet) jatkamista vuodella, mutta pyytää, että sitoumusten kestoksi asetetaan viisi vuotta niin kuin jaksolla 2014–2020. Ehdotus rajata kesto kolmeen vuoteen aiheuttaa hallinnollista vaivaa ja heikentää tuloksia ympäristön kannalta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Tausta

| 2.1 | Nykyisen YMP:n talousarvion suunnittelujakso päättyy 31. joulukuuta 2020. Vaikka nykyisen YMP:n asetuksilla ei muodollisesti ole aikarajaa, määrärahojen puuttuminen tekee niiden soveltamisen mahdottomaksi. Lisäksi neuvottelut lainsäädäntöehdotuksista, jotka määrittävät YMP:tä seuraavalla ohjelmakaudella (2021–2027), ovat edelleen kesken, eikä ehdotuksia todennäköisesti ehditä hyväksyä ajoissa niin, että uutta YMP:tä voitaisiin alkaa soveltaa 1. tammikuuta 2021. Jäsenvaltioissa parhaillaan laadittavien YMP:n strategiasuunnitelmien täytäntöönpano alkaakin aikaisintaan 1. tammikuuta 2022. Tässä tilanteessa tarvitaan siis siirtymäasetus vuodeksi 2021. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komission ehdotuksen mukaan 1. tammikuuta 2021 alkavan siirtymäkauden olisi tarkoitus kestää vuoden. ETSK suosittaa painokkaasti, että otetaan käyttöön joustava mekanismi siirtymäkauden pidentämiseksi automaattisesti vuodella, ellei EU:n tulevasta pitkän aikavälin talousarviosta (monivuotinen rahoituskehys) ja yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) ole päästy sopimukseen ja ellei niitä ole saatu hyväksyttyä 30. lokakuuta 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komissio laatii parhaillaan tällaista tekstiä, jonka ulkopuolelle jäävät seuraavat kaksi seikkaa:






  — | perustukioikeuksien yhdenmukaistamisesta vuoden 2020 osalta tehty päätös, jonka voimaantulopäiväksi on vahvistettu 1. tammikuuta 2020 |
| --- | --- | --- |

2.3

—

perustukioikeuksien yhdenmukaistamisesta vuoden 2020 osalta tehty päätös, jonka voimaantulopäiväksi on vahvistettu 1. tammikuuta 2020

| — | syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaan ohjelmaan (POSEI) tehtävät muutokset, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

—

syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaan ohjelmaan (POSEI) tehtävät muutokset, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2021.

| 2.4 | Asetuksella pidennetään ja muutetaan osittain voimassa olevia asetuksia muun muassa varaamalla määrärahat näin jatkettaviin toimenpiteisiin. Sillä muutetaan seuraavia asetuksia:






  — | (EU) N:o 1303/2013 (1): EU-rahastoihin sovellettavat yhteiset säännökset (1, 2 ja 3 artikla) |
| --- | --- | --- |

2.4

—

(EU) N:o 1303/2013 (1): EU-rahastoihin sovellettavat yhteiset säännökset (1, 2 ja 3 artikla)

| — | (EU) N:o 1305/2013 (2): maaseudun kehittämisen tuki (maaseuturahasto) (6 ja 8 artikla) |
| --- | --- |

—

(EU) N:o 1305/2013 (2): maaseudun kehittämisen tuki (maaseuturahasto) (6 ja 8 artikla)

| — | (EU) N:o 1306/2013 (3): yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus, hallinnointi ja seuranta (6, 7 ja 9 artikla) |
| --- | --- |

—

(EU) N:o 1306/2013 (3): yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus, hallinnointi ja seuranta (6, 7 ja 9 artikla)

| — | (EU) N:o 1307/2013 (4): suoria tukia koskevat säännöt (Euroopan maatalouden tukirahasto) (10 artikla) |
| --- | --- |

—

(EU) N:o 1307/2013 (4): suoria tukia koskevat säännöt (Euroopan maatalouden tukirahasto) (10 artikla)

| — | (EU) N:o 1308/2013 (5): yhteinen markkinajärjestely (6, 7 ja 11 artikla) |
| --- | --- |

—

(EU) N:o 1308/2013 (5): yhteinen markkinajärjestely (6, 7 ja 11 artikla)

| — | (EU) N:o 228/2013 (6) (ja (EU) N:o 229/2013 (7)): syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet (POSEI) (ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet) (12 ja 13 artikla). |
| --- | --- |

—

(EU) N:o 228/2013 (6) (ja (EU) N:o 229/2013 (7)): syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet (POSEI) (ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat erityistoimenpiteet) (12 ja 13 artikla).

| 2.5 | Vuodeksi 2021 varattu talousarvio on siten johdonmukainen sen kanssa, mitä on vahvistettu ehdotuksessa monivuotiseksi rahoituskehykseksi 2021–2027. Tästä ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen neuvostossa, eikä Euroopan parlamentti siis ole äänestänyt siitä (tarkistuksia siihen ei voida tehdä). Komission ehdotukset ovat seuraavat:






  — | vuoden 2021 määrärahat Euroopan maatalouden tukirahastolle (39,884 miljardia euroa) ja maaseuturahastolle (12,258 miljardia euroa) johdonmukaisesti sen kanssa, mitä on esitetty asetuksissa tulevasta YMP:stä ja monivuotisesta rahoituskehyksestä |
| --- | --- | --- |

2.5

—

vuoden 2021 määrärahat Euroopan maatalouden tukirahastolle (39,884 miljardia euroa) ja maaseuturahastolle (12,258 miljardia euroa) johdonmukaisesti sen kanssa, mitä on esitetty asetuksissa tulevasta YMP:stä ja monivuotisesta rahoituskehyksestä

| — | vuonna 2021 voimassa olevat säännöt ja vaatimukset: tukea myönnetään viljelijöille ylimääräisen vuoden ajan kaudella 2014–2020 sovellettujen ehtojen ja vaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

—

vuonna 2021 voimassa olevat säännöt ja vaatimukset: tukea myönnetään viljelijöille ylimääräisen vuoden ajan kaudella 2014–2020 sovellettujen ehtojen ja vaatimusten mukaisesti

| — | varojen siirto: jäsenvaltiot voivat edelleen siirtää varoja maatalouden tukirahaston ja maaseuturahaston välillä vuoden 2020 jälkeen siten, että yleinen enimmäismäärä on 15 % |
| --- | --- |

—

varojen siirto: jäsenvaltiot voivat edelleen siirtää varoja maatalouden tukirahaston ja maaseuturahaston välillä vuoden 2020 jälkeen siten, että yleinen enimmäismäärä on 15 %

| — | perustukioikeuksien jakaminen ja arvo: mahdollisuus korjata jäsenvaltioiden tukioikeuksien jakamisessa tekemät virheet niin lukumäärän kuin arvon osalta |
| --- | --- |

—

perustukioikeuksien jakaminen ja arvo: mahdollisuus korjata jäsenvaltioiden tukioikeuksien jakamisessa tekemät virheet niin lukumäärän kuin arvon osalta

| — | perustukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen: jäsenvaltioiden mahdollisuus jatkaa tukioikeuksien yhdenmukaistamisprosessia vuoden 2019 jälkeen eli vuonna 2020 ja/tai vuonna 2021 |
| --- | --- |

—

perustukioikeuksien arvon yhdenmukaistaminen: jäsenvaltioiden mahdollisuus jatkaa tukioikeuksien yhdenmukaistamisprosessia vuoden 2019 jälkeen eli vuonna 2020 ja/tai vuonna 2021

| — | kriisivaraus: säilytetään siirtymäkauden aikana sama vuotuinen summa kuin ohjelmakaudella 2014–2020 eli 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) |
| --- | --- |

—

kriisivaraus: säilytetään siirtymäkauden aikana sama vuotuinen summa kuin ohjelmakaudella 2014–2020 eli 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina)

| — | maaseuturahaston täytäntöönpano: mahdollisuus pidentää maaseudun kehittämissuunnitelmia poikkeuksellisesti yhdellä vuodella |
| --- | --- |

—

maaseuturahaston täytäntöönpano: mahdollisuus pidentää maaseudun kehittämissuunnitelmia poikkeuksellisesti yhdellä vuodella

| — | toisen pilarin monivuotiset toimenpiteet (luonnonmukaisen maatalouden toimenpiteet, maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet): mahdollisuus pidentää ohjelmakauden 2014–2020 monivuotisia toimenpiteitä yhdellä vuodella; jäsenvaltioiden tulee ehdottaa uusille sitoumuksille lyhempää kestoa (enintään kolme vuotta) |
| --- | --- |

—

toisen pilarin monivuotiset toimenpiteet (luonnonmukaisen maatalouden toimenpiteet, maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet): mahdollisuus pidentää ohjelmakauden 2014–2020 monivuotisia toimenpiteitä yhdellä vuodella; jäsenvaltioiden tulee ehdottaa uusille sitoumuksille lyhempää kestoa (enintään kolme vuotta)

| — | yhteinen markkinajärjestely ja POSEI: tarvittavat mukautukset määrärahoihin maatalouden tukirahaston kokonaismäärän noudattamiseksi sellaisena kuin sitä esitetään tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

—

yhteinen markkinajärjestely ja POSEI: tarvittavat mukautukset määrärahoihin maatalouden tukirahaston kokonaismäärän noudattamiseksi sellaisena kuin sitä esitetään tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

3.   Toimitettavat ilmoitukset

| 3.1 | Viimeistään 10 päivän kuluttua siirtymäasetuksen voimaantulosta:






  — | haetaanko vai ei maaseudun kehittämisohjelmien pidentämistä 31. päivään joulukuuta 2021






  — | pidennettävien alueellisten ohjelmien luettelo |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

—

haetaanko vai ei maaseudun kehittämisohjelmien pidentämistä 31. päivään joulukuuta 2021

—

pidennettävien alueellisten ohjelmien luettelo

| — | niitä vastaavat budjettimäärärahat vuoden 2021 vuosijakaumassa (ja siten se osa vuoden 2021 talousarviosta, jota ei siirretä kaudelle 2022–2027) |
| --- | --- |

—

niitä vastaavat budjettimäärärahat vuoden 2021 vuosijakaumassa (ja siten se osa vuoden 2021 talousarviosta, jota ei siirretä kaudelle 2022–2027)

| — | osoitus siitä, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

osoitus siitä, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti.

| 3.2 | Viimeistään kuukauden kuluttua siirtymäasetuksen voimaantulosta:






  — | jatketaanko vai ei vuonna 2020 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

jatketaanko vai ei vuonna 2020 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa.

| 3.3 | Viimeistään 1. elokuuta 2020:






  — | sovelletaanko vai ei yli 150 000 euron vuotuisten suorien tukien alentamista kalenterivuonna 2021 sekä mikä on alentamisesta seuraava arvioitu tulo vuonna 2021






  — | toteutetaanko vai ei varainsiirto, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2021 maatalouden tukirahastosta maaseuturahaston lisärahoitukseksi vuonna 2022 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

—

sovelletaanko vai ei yli 150 000 euron vuotuisten suorien tukien alentamista kalenterivuonna 2021 sekä mikä on alentamisesta seuraava arvioitu tulo vuonna 2021

—

toteutetaanko vai ei varainsiirto, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2021 maatalouden tukirahastosta maaseuturahaston lisärahoitukseksi vuonna 2022

| — | toteutetaanko varainsiirto vai ei, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2022 maaseuturahastosta maatalouden tukirahaston lisärahoitukseksi vuonna 2021 |
| --- | --- |

—

toteutetaanko varainsiirto vai ei, ja jos toteutetaan, mikä prosenttiosuus (enintään 15 %) siirretään vuoden 2022 maaseuturahastosta maatalouden tukirahaston lisärahoitukseksi vuonna 2021

| — | myönnetäänkö vai ei uudelleenjakotukea vuoden 2021 osalta |
| --- | --- |

—

myönnetäänkö vai ei uudelleenjakotukea vuoden 2021 osalta

| — | vuoden 2021 maatalouden tukirahaston enimmäismäärä prosenttiosuutena seuraavien tukien osalta vuonna 2021:






  — | uudelleenjakotuki |
| --- | --- | --- |

—

vuoden 2021 maatalouden tukirahaston enimmäismäärä prosenttiosuutena seuraavien tukien osalta vuonna 2021:

—

uudelleenjakotuki

| — | tuki nuorille viljelijöille (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä: 2 %) |
| --- | --- |

—

tuki nuorille viljelijöille (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä: 2 %)

| — | vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä 15 %) |
| --- | --- |

—

vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki (muistutus: sääntömääräinen enimmäismäärä 15 %)

| — | tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, ensimmäisen pilarin puitteissa |
| --- | --- |

—

tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, ensimmäisen pilarin puitteissa

| — | huomautus: perustukijärjestelmän enimmäismäärä lasketaan vähentämällä maatalouden tukirahaston vuotuisesta enimmäismäärästä muille tuille vahvistetut enimmäismäärät (kuten kaudella 2015–2020) |
| --- | --- |

—

huomautus: perustukijärjestelmän enimmäismäärä lasketaan vähentämällä maatalouden tukirahaston vuotuisesta enimmäismäärästä muille tuille vahvistetut enimmäismäärät (kuten kaudella 2015–2020)

| — | sovelletaanko vai ei perustukijärjestelmää aluetasolla vuonna 2021 (alueet määritellään objektiivisin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset ja sosiaalis-taloudelliset ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne) |
| --- | --- |

—

sovelletaanko vai ei perustukijärjestelmää aluetasolla vuonna 2021 (alueet määritellään objektiivisin ja syrjimättömin perustein, jollaisia ovat esimerkiksi niiden agronomiset ja sosiaalis-taloudelliset ominaisuudet, alueellinen maatalouden potentiaali sekä toimielin- tai hallintorakenne)

| — | jatketaanko vai ei vuonna 2021 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa. |
| --- | --- |

—

jatketaanko vai ei vuonna 2021 menettelyä, jonka mukaisesti perustukioikeuksien arvoa yhdenmukaistetaan sisäisesti kohti keskiarvoa.

| 3.4 | Viimeistään 31. joulukuuta 2020:






  — | oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukiohjelmien muutokset. |
| --- | --- | --- |

3.4

—

oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukiohjelmien muutokset.

| 3.5 | Maatalouden tukirahaston enimmäismäärän jakaminen ensimmäisen pilarin tukiin: |
| --- | --- |

3.5

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava vuoden 2021 osalta määrärahojen jakaminen kuhunkin ensimmäisen pilarin tukeen lukuun ottamatta viherryttämistä, jonka osuus on edelleen 30 % ensimmäisestä pilarista. Jäsenvaltioilla on ennen kaikkea mahdollisuus tarkistaa joka vuosi sitä maatalouden tukirahaston osuutta, joka käytetään uudelleenjakotukeen ja vapaaehtoisiin tuotantosidonnaisiin tukiin.

| 3.6 | Suorien tukien alentaminen:






  — | Tausta: Nykyisen asetuksen (EU) N:o 1307/2013 11 artiklan mukaan jäsenvaltioilla on ainoastaan velvollisuus ilmoittaa vuosien 2015–2020 osalta päätöksistään alentaa viljelijälle kalenterivuoden aikana myönnettäviä yli 150 000 euron suoria tukia. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Tausta: Nykyisen asetuksen (EU) N:o 1307/2013 11 artiklan mukaan jäsenvaltioilla on ainoastaan velvollisuus ilmoittaa vuosien 2015–2020 osalta päätöksistään alentaa viljelijälle kalenterivuoden aikana myönnettäviä yli 150 000 euron suoria tukia.

| — | Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Sen varmistamiseksi, että nykyisen järjestelmän soveltamista jatketaan, jäsenvaltioiden on ilmoitettava myös kalenterivuoden 2021 osalta päätöksestään alentaa yli 150 000 euron suoria tukia sekä alentamisesta johtuva arvioitu tulo. Asetus tarjoaa jäsenvaltioille enemmän joustavuutta sallimalla niiden mukauttaa perustukioikeuksien tai varannon arvoa, mahdollisesti erisuuruisina mukautusasteina. Jos tällöin jäsenvaltioiden ilmoitukset ensimmäisen pilarin tukiin osoitettavista maatalouden tukirahaston enimmäismääristä vaikuttavat perustukijärjestelmään sovellettavaan enimmäismäärään, jäsenvaltioiden on perustukijärjestelmän enimmäismäärän muutoksesta riippuen






  — | alennettava tai korotettava lineaarisesti kaikkien perustukioikeuksien arvoa ja/tai |
| --- | --- | --- |

—

Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Sen varmistamiseksi, että nykyisen järjestelmän soveltamista jatketaan, jäsenvaltioiden on ilmoitettava myös kalenterivuoden 2021 osalta päätöksestään alentaa yli 150 000 euron suoria tukia sekä alentamisesta johtuva arvioitu tulo. Asetus tarjoaa jäsenvaltioille enemmän joustavuutta sallimalla niiden mukauttaa perustukioikeuksien tai varannon arvoa, mahdollisesti erisuuruisina mukautusasteina. Jos tällöin jäsenvaltioiden ilmoitukset ensimmäisen pilarin tukiin osoitettavista maatalouden tukirahaston enimmäismääristä vaikuttavat perustukijärjestelmään sovellettavaan enimmäismäärään, jäsenvaltioiden on perustukijärjestelmän enimmäismäärän muutoksesta riippuen

—

alennettava tai korotettava lineaarisesti kaikkien perustukioikeuksien arvoa ja/tai

| — | alennettava tai korotettava kansallista tai alueellista varantoa. |
| --- | --- |

—

alennettava tai korotettava kansallista tai alueellista varantoa.

| 3.7 | Perustukioikeuksien lukumäärä ja arvo:






  — | Tausta: On mahdollista, että eräät jäsenvaltiot ovat saattaneet tehdä virheitä perustukioikeuksien lukumäärän tai arvon vahvistamisessa, kun niitä on jaettu vuonna 2015. Useat näistä virheistä, vaikka ne koskisivat vain yhtä ainoaa viljelijää, vaikuttavat tukioikeuksien arvoon kaikkien viljelijöiden ja kaikkien vuosien osalta. Osa jäsenvaltioista on tehnyt virheitä myös vuoden 2015 jälkeen jakaessaan tukioikeuksia varannosta (esimerkiksi keskiarvon laskennassa). Tällaisiin sääntöjenvastaisuuksiin sovelletaan tavanomaisesti rahoitusoikaisua, kunnes asianomainen jäsenvaltio toteuttaa korjaavat toimenpiteet. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Tausta: On mahdollista, että eräät jäsenvaltiot ovat saattaneet tehdä virheitä perustukioikeuksien lukumäärän tai arvon vahvistamisessa, kun niitä on jaettu vuonna 2015. Useat näistä virheistä, vaikka ne koskisivat vain yhtä ainoaa viljelijää, vaikuttavat tukioikeuksien arvoon kaikkien viljelijöiden ja kaikkien vuosien osalta. Osa jäsenvaltioista on tehnyt virheitä myös vuoden 2015 jälkeen jakaessaan tukioikeuksia varannosta (esimerkiksi keskiarvon laskennassa). Tällaisiin sääntöjenvastaisuuksiin sovelletaan tavanomaisesti rahoitusoikaisua, kunnes asianomainen jäsenvaltio toteuttaa korjaavat toimenpiteet.

| — | Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kun otetaan huomioon ensimmäisestä tukioikeuksien jakokerrasta vuonna 2015 kulunut aika sekä jäsenvaltioiden pyrkimykset vahvistaa tarvittaessa paikkansapitävät tukioikeudet, tukioikeuksien lukumäärää ja arvoa olisi pidettävä, myös oikeusvarmuuden vuoksi, laillisina ja sääntöjenmukaisina 1. päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Sääntöä ei sovelleta perustukioikeuksiin, jotka on myönnetty viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joiden tosiseikat eivät ole paikkansapitäviä, ellei virhe ole sellainen, ettei viljelijä olisi voinut kohtuudella sitä huomata. |
| --- | --- |

—

Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kun otetaan huomioon ensimmäisestä tukioikeuksien jakokerrasta vuonna 2015 kulunut aika sekä jäsenvaltioiden pyrkimykset vahvistaa tarvittaessa paikkansapitävät tukioikeudet, tukioikeuksien lukumäärää ja arvoa olisi pidettävä, myös oikeusvarmuuden vuoksi, laillisina ja sääntöjenmukaisina 1. päivästä tammikuuta 2021 alkaen. Sääntöä ei sovelleta perustukioikeuksiin, jotka on myönnetty viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joiden tosiseikat eivät ole paikkansapitäviä, ellei virhe ole sellainen, ettei viljelijä olisi voinut kohtuudella sitä huomata.

| 3.8 | Perustukioikeuksien yhdenmukaistaminen: |
| --- | --- |

3.8

Jotta voitaisiin jatkaa yhdenmukaistamisprosessia nk. tunnelimallin mukaan suorien tukien jakamiseksi yhä oikeudenmukaisemmin, jäsenvaltiot voivat jatkaa perustukioikeuksien arvojen yhdenmukaistamista kohti kansallista tai alueellista keskiarvoa vuoden 2019 jälkeen sen sijaan, että ne ottaisivat käyttöön yhtenäisen kiinteän prosenttiosuuden tai säilyttäisivät tukioikeuksien arvon vuoden 2019 tasolla. Siirtymäasetuksen mukaan jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan joka vuosi seuraavaa vuotta koskevasta yhdenmukaistamispäätöksestään. Näin toimitaan vuosien 2020 ja 2021 osalta. Jos sisäistä yhdenmukaistamista jatketaan vuonna 2020, viljelijöiden 31. joulukuuta 2019 saamien perustukioikeuksien, joiden arvo on kansallisen tai alueellisen keskiarvon alapuolella, arvoa korotetaan vuodeksi 2020. Korotuksen rahoittamiseksi alennetaan viljelijöiden 31. joulukuuta 2019 saamia sellaisia perustukioikeuksia, joiden arvo on kansallisen tai alueellisen keskiarvon yläpuolella. Vastaavaa mekanismia voidaan soveltaa myös vuonna 2021.

| 3.9 | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä:






  — | Tausta: Osa jäsenvaltioista panee perustulotuen täytäntöön yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän kautta jakamatta perustukioikeuksia eli ottamatta huomioon aiempia viitemääriä. Tämä järjestelmä oli mahdollinen vain 31. päivään joulukuuta 2020 asti. Tulevaa YMP:tä koskevassa asetuksessa sallitaan kuitenkin jäsenvaltioiden panna täytäntöön perustulotukia pinta-alan eikä aiempien viitemäärien perusteella. |
| --- | --- | --- |

3.9

—

Tausta: Osa jäsenvaltioista panee perustulotuen täytäntöön yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän kautta jakamatta perustukioikeuksia eli ottamatta huomioon aiempia viitemääriä. Tämä järjestelmä oli mahdollinen vain 31. päivään joulukuuta 2020 asti. Tulevaa YMP:tä koskevassa asetuksessa sallitaan kuitenkin jäsenvaltioiden panna täytäntöön perustulotukia pinta-alan eikä aiempien viitemäärien perusteella.

| — | Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Asetuksessa sallitaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän jatkaminen joulukuun 31. päivän 2020 jälkeen nykyisin edellytyksin. |
| --- | --- |

—

Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Asetuksessa sallitaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän jatkaminen joulukuun 31. päivän 2020 jälkeen nykyisin edellytyksin.

| 3.10 | Kumppanuussopimus: Jäsenvaltioiden kumppanuussopimusta, jossa määritetään yhteinen perusta neljän EU-rahaston, maaseuturahasto mukaan luettuna, käytölle ja joka on tehty 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi, käytetään edelleen strategisena puiteasiakirjana vuonna 2021. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Alueellisten maaseudun kehittämisohjelmien 2014–2020 jatkaminen vuonna 2021:






  — | Jäsenvaltiot voivat päättää yhden tai useamman alueellisen maaseudun kehittämisohjelman jatkamisesta ja ilmoittaa kymmenen päivän kuluessa siirtymäasetuksen voimaantulosta Euroopan komissiolle tästä päätöksestä sekä vastaavista määrärahoista vuoden 2021 vuosijakauman puitteissa. |
| --- | --- | --- |

3.11

—

Jäsenvaltiot voivat päättää yhden tai useamman alueellisen maaseudun kehittämisohjelman jatkamisesta ja ilmoittaa kymmenen päivän kuluessa siirtymäasetuksen voimaantulosta Euroopan komissiolle tästä päätöksestä sekä vastaavista määrärahoista vuoden 2021 vuosijakauman puitteissa.

| — | Ilmoitus on erillinen maaseudun kehittämisohjelmien meneillään olevasta tarkistusmenettelystä. |
| --- | --- |

—

Ilmoitus on erillinen maaseudun kehittämisohjelmien meneillään olevasta tarkistusmenettelystä.

| — | Ilmoituksessa on osoitettava, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ilmoituksessa on osoitettava, että varat ovat vaarassa loppua eikä uusia oikeudellisia sitoumuksia pystytä tekemään maaseuturahaston täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020 annetun asetuksen mukaisesti.

| — | Pidennys rahoitetaan vuodeksi 2021 vahvistetusta maaseuturahaston budjetista. |
| --- | --- |

—

Pidennys rahoitetaan vuodeksi 2021 vahvistetusta maaseuturahaston budjetista.

| — | Pidennetyillä ohjelmilla on säilytettävä ympäristöön ja ilmastoon liittyvä tavoitetaso vähintään aiemman tasoisena. |
| --- | --- |

—

Pidennetyillä ohjelmilla on säilytettävä ympäristöön ja ilmastoon liittyvä tavoitetaso vähintään aiemman tasoisena.

| — | Jäsenvaltiot voivat myös päättää olla pidentämättä alueellisia maaseudun kehittämisohjelmiaan, jos aiemmilta vuosilta on vielä jäljellä varoja. Tällöin ne voivat siirtää maaseuturahaston vuoden 2021 varat vuosiksi 2022–2025 varattuihin määrärahoihin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat myös päättää olla pidentämättä alueellisia maaseudun kehittämisohjelmiaan, jos aiemmilta vuosilta on vielä jäljellä varoja. Tällöin ne voivat siirtää maaseuturahaston vuoden 2021 varat vuosiksi 2022–2025 varattuihin määrärahoihin.

| 3.12 | Maaseudun kehittämisohjelmien pidentämisen seuraukset: Pidentämisen seurauksena kaikki määräajat lykkääntyvät (vuotuinen täytäntöönpanokertomus ja vuotuinen arviointikokous vuoteen 2024, jälkiarviointikertomuksen valmistuminen viimeistään 31. joulukuuta 2025) ja menojen tukikelpoisuuskausi pitenee (sitoumukset ja maksut viimeistään 31. joulukuuta 2024). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Monivuotisten sitoumusten pidentämisen ja niitä koskevien sopimusten ehdot:






  — | Tapaus 1: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukainen maatalous – siihen siirtyminen ja sen ylläpitäminen, eläinten hyvinvointi:
  Jäsenvaltioiden tulee määrittää, että maaseudun kehittämisohjelmissa vuodesta 2021 alkaen tehtävät uudet sitoumukset voivat olla kestoltaan yhdestä kolmeen vuoteen. |
| --- | --- | --- |

3.13

—

Tapaus 1: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukainen maatalous – siihen siirtyminen ja sen ylläpitäminen, eläinten hyvinvointi:

Jäsenvaltioiden tulee määrittää, että maaseudun kehittämisohjelmissa vuodesta 2021 alkaen tehtävät uudet sitoumukset voivat olla kestoltaan yhdestä kolmeen vuoteen.

| — | Tapaus 2: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen:
  Jos jäsenvaltio aikoo pidentää sitoumuksia vuosittain alkuperäisen keston jälkeen, pidennyksen kesto ei voi olla enempää kuin yhden vuoden vuodesta 2021 alkaen (huom. kun on kyse luonnonmukaisen maatalouden tuesta, tämä pidennysmahdollisuus koskee vain sen ylläpitämistä, ei siihen siirtymistä). |
| --- | --- |

—

Tapaus 2: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen:

Jos jäsenvaltio aikoo pidentää sitoumuksia vuosittain alkuperäisen keston jälkeen, pidennyksen kesto ei voi olla enempää kuin yhden vuoden vuodesta 2021 alkaen (huom. kun on kyse luonnonmukaisen maatalouden tuesta, tämä pidennysmahdollisuus koskee vain sen ylläpitämistä, ei siihen siirtymistä).

| — | Tapaus 3: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen ja eläinten hyvinvointi:
  Uudet sitoumukset, joilla jatketaan suoraan alkuperäisen kauden aikana tehtyä, vuonna 2021 päättyvää sitoumusta, voivat olla kestoltaan vain yhden vuoden mittaisia. |
| --- | --- |

—

Tapaus 3: ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet, luonnonmukaisen maatalouden ylläpitäminen ja eläinten hyvinvointi:

Uudet sitoumukset, joilla jatketaan suoraan alkuperäisen kauden aikana tehtyä, vuonna 2021 päättyvää sitoumusta, voivat olla kestoltaan vain yhden vuoden mittaisia.

| 3.14 | Kansalliseen strategiasuunnitelmaan sisältyvien menojen tukikelpoisuus ja siirto ohjelmien välillä: Jotta varojen siirto aiempien ja tulevien ohjelmien välillä helpottuisi, seuraavien menojen on oltava maaseuturahaston tukeen oikeutettuja kaudella 2022–2027 ja sisällyttävä kansalliseen strategiasuunnitelmaan (summa ja maaseuturahaston tukiosuus):






  — | edellisillä ohjelmakausilla (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (8) tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla) tehtyihin sitoumuksiin liittyvät menot, jotka ulottuvat yli 1. päivän tammikuuta 2024 tai 1. päivän tammikuuta 2025 (tilanne, jossa viisivuotisia sitoumuksia on tehty vuosina 2019 tai 2020). |
| --- | --- | --- |

3.14

—

edellisillä ohjelmakausilla (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (8) tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla) tehtyihin sitoumuksiin liittyvät menot, jotka ulottuvat yli 1. päivän tammikuuta 2024 tai 1. päivän tammikuuta 2025 (tilanne, jossa viisivuotisia sitoumuksia on tehty vuosina 2019 tai 2020).

| 3.15 | Hedelmä- ja vihannesalan tukiohjelmat:
  Tuottajaorganisaatiot, joilla on toimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen, on viimeistään 15. syyskuuta 2021 esitettävä jäsenvaltiolleen pyyntö, että toimintaohjelma muutetaan vastaamaan tulevan strategiasuunnitelma-asetuksen vaatimuksia tai korvataan uudella toimintaohjelmalla, joka on hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisesti. Jos tuottajaorganisaatio ei esitä pyyntöä toimintaohjelman muuttamiseksi tai korvaamiseksi, sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021. Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

3.15

Tuottajaorganisaatiot, joilla on toimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen, on viimeistään 15. syyskuuta 2021 esitettävä jäsenvaltiolleen pyyntö, että toimintaohjelma muutetaan vastaamaan tulevan strategiasuunnitelma-asetuksen vaatimuksia tai korvataan uudella toimintaohjelmalla, joka on hyväksytty kyseisen asetuksen mukaisesti. Jos tuottajaorganisaatio ei esitä pyyntöä toimintaohjelman muuttamiseksi tai korvaamiseksi, sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021. Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020.

| 3.16 | Oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukiohjelmat:
  Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

3.16

Toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1. huhtikuuta 2018 ja 31. maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, on jatkettava 31. päivään joulukuuta 2021. Tuottajaorganisaatioiden, tuottajaorganisaatioiden liittojen ja toimialakohtaisten organisaatioiden on muutettava toimintaohjelmiaan tämän mukaisesti ja ilmoitettava niistä komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2020.

| 3.17 | Mehiläishoitoalan tukiohjelmat:
  Kansallisten ohjelmien voimassaolo päättyy 31. heinäkuuta 2022. Mehiläishoitoalan ohjelmiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 1. elokuuta 2022 toteutettuihin toimiin. |
| --- | --- |

3.17

Kansallisten ohjelmien voimassaolo päättyy 31. heinäkuuta 2022. Mehiläishoitoalan ohjelmiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 1. elokuuta 2022 toteutettuihin toimiin.

| 3.18 | Viinialan tukiohjelmat:






  — | Tausta: Unionin varoja myönnetään jäsenvaltioille viisivuotisten kansallisten tukiohjelmien kautta viinialan erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.18

—

Tausta: Unionin varoja myönnetään jäsenvaltioille viisivuotisten kansallisten tukiohjelmien kautta viinialan erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamiseksi.

| — | Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kansalliset tukiohjelmat päättyvät 15. lokakuuta 2023. Kansallisen tukiohjelman tukitoimenpiteisiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 16. lokakuuta 2023 toteutettuihin toimiin. |
| --- | --- |

—

Siirtymäasetukseen sisältyvä ehdotus: Kansalliset tukiohjelmat päättyvät 15. lokakuuta 2023. Kansallisen tukiohjelman tukitoimenpiteisiin sovellettavia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 artikloja sovelletaan 31. päivän joulukuuta 2021 jälkeen sellaisiin menoihin ja maksuihin, jotka liittyvät ennen 16. lokakuuta 2023 toteutettuihin toimiin.

Bryssel 7. toukokuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

2

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

3

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608.

4

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

5

(6)  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23.

6

(7)  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 41.

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

8

---

| 14.7.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 232/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 232/36

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EU) 2017/2107 ja (EU) 2019/833 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) 2016/1627 kumoamisesta”

(COM(2019) 619 – 2019/0272 (COD))

(2020/C 232/05)

| Esittelijä: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 6.12.2019
  Euroopan parlamentti, 16.12.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.3.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.5.2020 |
| Täysistunnon nro | 551 — etätäysistunto |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 251/0/10 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 6.12.2019

Euroopan parlamentti, 16.12.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

6.3.2020

Hyväksyminen täysistunnossa

7.5.2020

Täysistunnon nro

551 — etätäysistunto

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

251/0/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamiseen tonnikalan kalastusta varten Itä-Atlantilla ja Välimerellä, sillä tonnikalakannan biomassataso on nykyisin historiallisen suuri ja mahdollistaa siten edellisessä elvytyssuunnitelmassa vahvistettujen kiireellisten toimenpiteiden lopettamisen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea katsoo, että sellaisen Euroopan unionin monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistaminen, jolla taataan Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) vuonna 2018 pitämässä 21. erityiskokouksessa hyväksymän suosituksen 18–02 mukaisten toimenpiteiden soveltaminen, on paras keino pitää kanta kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suurempana ottaen huomioon tämän lajin kalastuksessa käytettävien erilaisten pyydysten ja kalastusmenetelmien erityisominaisuudet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa lainsäätäjiä päivittämään asetusehdotusta niin, että siihen sisällytetään ICCAT:n vuonna 2019 antamassa suosituksessa 19–04 sovitut muutokset. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea katsoo, että ehdotuksen 29 artiklan 3 kohta olisi muutettava suosituksen 19–04 mukaiseksi, kuten tämän lausunnon kohdassa 4 selitetään. |
| --- | --- |

1.4

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Tämän lausunnon aiheena olevan asetusehdotuksen tavoitteena on panna Euroopan unionissa täytäntöön ICCAT:n hyväksymä tonnikalan monivuotinen hoitosuunnitelma Itä-Atlantille ja Välimerelle, jotta kalakannat voidaan pitää kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmalla tasolla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jäsenvaltioiden, joilla on tonnikalan kalastusmahdollisuuksia, on laadittava vuotuiset kalastussuunnitelmat, joihin sisällytetään kullekin pyydysryhmälle jaetut kiintiöt, kiintiöiden jakamisessa käytetyt perusteet, toimenpiteet, joilla varmistetaan yksittäisten kiintiöiden noudattaminen, kalastuskaudet, nimetyt satamat, sivusaaliita koskevat säännöt ja sallitut alukset. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jäsenvaltioiden, joilla on tonnikalan kalastusmahdollisuuksia, on lisäksi laadittava vuotuiset kalastuskapasiteetin hallintasuunnitelmat kalastuslaivaston mukauttamiseksi jaettujen kalastusmahdollisuuksien mukaan, vuotuiset tarkastussuunnitelmat asetuksen noudattamisen varmistamiseksi ja vuotuiset kasvatuksen hallintasuunnitelmat kasvatusta varten käytettävissä olevan tonnikalan arvioidun määrän turvaamiseksi. Kaikki nämä suunnitelmat on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31. tammikuuta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Asetuksessa säädettyjä teknisiä toimenpiteitä ovat tiettyjen laivastojen, kuten kurenuotta-alusten ja suurten pelagisten pitkäsiima-alusten, kalastuskausien rajoittaminen, sallitun vähimmäiskoon vahvistaminen yleisesti 30 kg:ksi tai yli 115 cm:n pituudeksi sekä sivusaaliiden sallitun tason vahvistaminen enintään 20 prosentiksi aluksella olevasta kokonaissaaliista kunkin kalastusmatkan päättyessä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jäsenvaltioilta edellytettäviin valvontatoimenpiteisiin kuuluu luettelojen esittäminen kuukausi ennen lupakauden alkamista kaikista aluksista, joilla on lupa kalastaa tonnikalaa tai hyödyntää tonnikalavaroja kaupallisesti, sekä tonnikalarysistä. Lisäksi komissiolle on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot sallittujen pyyntialusten edellisen vuoden aikana toteuttamasta kalastustoiminnasta. Näihin tietoihin kuuluvat kunkin pyyntialuksen kokonaissaaliit sekä tiedot mahdollisesti toteutetuista yhteisistä kalastustoimista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sellaisten kalastusalusten, joiden pituus on alle 12 metriä, päälliköt ovat velvollisia (valvonta-asetuksessa (1) tämä velvoite on jo asetettu sellaisten alusten päälliköille, joiden pituus on vähintään 12 metriä) ilmoittamaan vähintään neljä tuntia ennen aluksen arvioitua satamaan saapumisaikaa asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tonnikalasaaliin määrä, maantieteellinen alue, jolta saaliit on pyydetty, sekä aluksen tunnistetiedot. Lisäksi kielletään unionin kalastusalusten, joilla on tonnikalaa, tai kolmansien maiden alusten jälleenlaivaus unionin vesillä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallinen tarkkailijaohjelma, jolla taataan tietyn prosenttiosuuden vähimmäiskattavuus laivaston eri osissa sekä varmistetaan ICCAT:n alueellisen tarkkailijan läsnäolo kurenuotta-aluksissa. Kaikista siirtotoimista on tehtävä ennakkoilmoitus asianomaiselle jäsenvaltiolle hyväksyntää tai tapauksesta riippuen epäämistä varten, ja siirtoa on seurattava videokameran avulla siirrettävien kalojen lukumäärän todentamiseksi. Myös kasvatuskassiinsiirtotoimista on ilmoitettava etukäteen, ja niitä valvotaan videokameran avulla. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Jäsenvaltioiden on valvottava ja seurattava aluksia, joiden pituus on vähintään 12 metriä, käyttämällä alusten satelliittiseurantajärjestelmää. Tarkastustoimia on toteutettava ICCAT:n yhteisen kansainvälisen tarkastusjärjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Sellaisten tonnikalojen kauppa, purkaminen, tuonti, vienti, kassiinsiirto, jälleenvienti ja jälleenlaivaus, joiden mukana ei ole asetuksessa säädettyjä ja todennettuja asiakirjoja, on kielletty. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa yleisesti asetusehdotusta, jolla saatetaan ICCAT:n suositus osaksi lainsäädäntöä. Komitea on myös tyytyväinen elvytyssuunnitelman tuloksiin eli siihen, että tonnikalan biomassataso on suurin koskaan sitten tietojen keräämisen aloittamisen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ICCAT antoi vuonna 2019 suosituksen 19–04, jolla muutetaan tämän lausunnon aiheena olevaa suositusta 18–02. Komitea katsookin, että lainsäätäjien tulee muuttaa asetus uuden suosituksen mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Erityistä |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Asetuksen 29 artiklan 3 kohdassa todetaan, että unionin kurenuotta-alukset eivät saa osallistua yhteisiin kalastustoimiin muiden ICCAT:n yleissopimuksen sopimuspuolten kurenuotta-alusten kanssa, vaikka suosituksen 19–04 kohdassa 62 todetaan, että sopimuspuolet, joilla on vähemmän kuin viisi sallittua kurenuotta-alusta, voivat sallia yhteisiä kalastustoimia toisen sopimuspuolen kanssa.
  Suosituksen mukaan kukin sopimuspuoli, joka toteuttaa yhteisiä kalastustoimia, on vastuussa yhteisen kalastustoimen yhteydessä pyydetyistä saaliista ja velvollinen ilmoittamaan niistä. |
| --- | --- |

4.1

Suosituksen mukaan kukin sopimuspuoli, joka toteuttaa yhteisiä kalastustoimia, on vastuussa yhteisen kalastustoimen yhteydessä pyydetyistä saaliista ja velvollinen ilmoittamaan niistä.

| 4.2 | Komitea katsoo, että asetusehdotuksessa olisi otettava huomioon edellä mainittu poikkeus eli sallittava yhteiset kalastustoimet muiden sopimuspuolten laivastojen kanssa. ETSK katsoo kuitenkin, että olisi sovittava etukäteen kahdenvälisesti pöytäkirjan muodossa toimista, jotka kuuluvat aluksille ja erityisesti kunkin sopimuspuolen viranomaisille voimassa olevien sääntöjen mukaisesti vaadittavien saaliita koskevien ilmoitusasiakirjojen hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

4.2

Bryssel 7. toukokuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

1

---