# Uradni list C 260/19.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 260 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4819. oktober 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 260

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4819. oktober 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 260/1 | Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 260/1

Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 19.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 260/1

---

POSEBNO POROČILO št. 4/2005

o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2005/C 260/01)

KAZALO

SLOVAR KRATIC

| I–VI | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VI

| 1–15 | UVOD |
| --- | --- |

1–15

| 1–9 | Ozadje in opis področja |
| --- | --- |

1–9

| 10–15 | Obseg revizije in revizijski pristop |
| --- | --- |

10–15

| 16–59 | UGOTOVITVE |
| --- | --- |

16–59

| 16–35 | Ali je vzpostavljena učinkovita strategija gospodarskega sodelovanja z Azijo? |
| --- | --- |

16–35

| 18–27 | Široka strategija, pred hitro spreminjajočim se ozadjem ... |
| --- | --- |

18–27

| 28–33 | ... nezadostni cilji in kazalniki v načrtu dejavnosti ... |
| --- | --- |

28–33

| 34–35 | ... se nagiba k širokemu razponu projektov in programov, katerih uspešnost je težko izmeriti |
| --- | --- |

34–35

| 36–59 | Ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje dejavnosti gospodarskega sodelovanja? |
| --- | --- |

36–59

| 38–49 | Dvostranski projekti |
| --- | --- |

38–49

| 50–59 | Vseazijski projekti |
| --- | --- |

50–59

| 60–72 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

60–72

| 60–65 | Zaključki in priporočila glede strategije |
| --- | --- |

60–65

| 66–72 | Zaključki in priporočila glede izvajanja |
| --- | --- |

66–72

Odgovori Komisije

SLOVAR KRATIC

| ALA | Azija in Latinska Amerika |
| --- | --- |
| ASEAN | Združenje držav jugovzhodne Azije |
| ASEM | Evropsko-azijski vrh |
| CRIS | Skupni RELEX informacijski sistem |
| EBIC | European Business Information Centre (Evropski poslovno informacijski center) |
| EU | Evropska unija |
| MUTRAP | Multilateral Trade Policy Assistance project (Program pomoči v okviru večstranske trgovinske politike) |
| SARS | Sindrom akutnega oteženega dihanja |
| MSP | Mala in srednje velika podjetja |
| STO | Svetovna trgovinska organizacija |

ALA

Azija in Latinska Amerika

ASEAN

Združenje držav jugovzhodne Azije

ASEM

Evropsko-azijski vrh

CRIS

Skupni RELEX informacijski sistem

EBIC

European Business Information Centre (Evropski poslovno informacijski center)

EU

Evropska unija

MUTRAP

Multilateral Trade Policy Assistance project (Program pomoči v okviru večstranske trgovinske politike)

SARS

Sindrom akutnega oteženega dihanja

MSP

Mala in srednje velika podjetja

STO

Svetovna trgovinska organizacija

POVZETEK

| I. | Odhodke EU za gospodarsko sodelovanje ureja Uredba Sveta (EGS) št. 443/92, v kateri so določeni poglavitni cilji (izboljšanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja; izboljšanje institucionalne strukture; in podpora podjetjem s spodbujanjem trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči) in navedena območja, ki so jim namenjena sredstva EU (odstavki 1–4). |
| --- | --- |

I.

Odhodke EU za gospodarsko sodelovanje ureja Uredba Sveta (EGS) št. 443/92, v kateri so določeni poglavitni cilji (izboljšanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja; izboljšanje institucionalne strukture; in podpora podjetjem s spodbujanjem trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči) in navedena območja, ki so jim namenjena sredstva EU (odstavki 1–4).

| II. | Gospodarsko sodelovanje z Azijo se izvaja na dva načina: z dvostranskimi projekti Komisije in posameznih držav upravičenk ter z regionalnimi programi, ki zajemajo podregije, ali programi, ki zajemajo celotno Azijo, imenovanimi „vseazijski programi“ (odstavki 5–9). |
| --- | --- |

II.

Gospodarsko sodelovanje z Azijo se izvaja na dva načina: z dvostranskimi projekti Komisije in posameznih držav upravičenk ter z regionalnimi programi, ki zajemajo podregije, ali programi, ki zajemajo celotno Azijo, imenovanimi „vseazijski programi“ (odstavki 5–9).

| III. | Sodišče je preučilo, v kolikšni meri je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe pomoči v zvezi z dejavnostmi gospodarskega sodelovanja z Azijo, in ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje te pomoči (odstavki 10–15). |
| --- | --- |

III.

Sodišče je preučilo, v kolikšni meri je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe pomoči v zvezi z dejavnostmi gospodarskega sodelovanja z Azijo, in ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje te pomoči (odstavki 10–15).

| IV. | Glede strategije je Sodišče ugotovilo:






  — | premajhno osredotočenost odhodkov: po ugotovitvah so politika in operativne strategije zelo široke, zato so projekti zelo raznoliki, pokrivajo veliko različnih območij, njihovi cilji pa so včasih previsoko zastavljeni (odstavki 16–26), |
| --- | --- | --- |

IV.

Glede strategije je Sodišče ugotovilo:

—

premajhno osredotočenost odhodkov: po ugotovitvah so politika in operativne strategije zelo široke, zato so projekti zelo raznoliki, pokrivajo veliko različnih območij, njihovi cilji pa so včasih previsoko zastavljeni (odstavki 16–26),

| — | neskladnosti ciljev na vseh ravneh od politike do operativnih ravni, kazalniki vpliva in rezultata pa so osredotočeni na politični proces in ne na rezultate odhodkov (odstavki 28–33), |
| --- | --- |

—

neskladnosti ciljev na vseh ravneh od politike do operativnih ravni, kazalniki vpliva in rezultata pa so osredotočeni na politični proces in ne na rezultate odhodkov (odstavki 28–33),

| — | da je zaradi tega težko izmeriti celotni učinek pomoči, podlaga za ocenjevanje splošne učinkovitosti in smotrnosti porabe sredstev pa je omejena (odstavka 34–35). |
| --- | --- |

—

da je zaradi tega težko izmeriti celotni učinek pomoči, podlaga za ocenjevanje splošne učinkovitosti in smotrnosti porabe sredstev pa je omejena (odstavka 34–35).

| V. | Glede upravljanja izvrševanja odhodkov za gospodarsko sodelovanje z Azijo s strani Komisije je Sodišče ugotovilo:






  — | pri dvostranskih projektih je prihajalo do dolgih zamud med identifikacijsko fazo in začetkom projekta ter med izvajanjem projektov. Zaradi tega so se zmanjšali vplivi in rezultati projektov, nekateri pa so bili zaradi tega celo opuščeni. Raven nadzora ni bila vedno zadovoljiva, ocenjevanja, kadar so bila izvedena, pa niso bila vedno opravljena pravočasno. Pri skoraj polovici revidiranih projektov je obstajal dvom o njihovih možnostih za trajnost (odstavki 38–49), |
| --- | --- | --- |

V.

Glede upravljanja izvrševanja odhodkov za gospodarsko sodelovanje z Azijo s strani Komisije je Sodišče ugotovilo:

—

pri dvostranskih projektih je prihajalo do dolgih zamud med identifikacijsko fazo in začetkom projekta ter med izvajanjem projektov. Zaradi tega so se zmanjšali vplivi in rezultati projektov, nekateri pa so bili zaradi tega celo opuščeni. Raven nadzora ni bila vedno zadovoljiva, ocenjevanja, kadar so bila izvedena, pa niso bila vedno opravljena pravočasno. Pri skoraj polovici revidiranih projektov je obstajal dvom o njihovih možnostih za trajnost (odstavki 38–49),

| — | za vseazijske programe je veljal težaven in zapleten prijavni postopek, delegacije pa kandidatom niso nudile pomoči, ki bi bila lahko zanje zelo dragocena. Revidirani projekti so dali pozitivne rezultate, med drugim tega, da so dosegli znatno število upravičencev. Projekti so bili na splošno dobro spremljani, vendar ni bilo jasno, ali bo zagotovljena njihova trajnost (odstavki 50–59). |
| --- | --- |

—

za vseazijske programe je veljal težaven in zapleten prijavni postopek, delegacije pa kandidatom niso nudile pomoči, ki bi bila lahko zanje zelo dragocena. Revidirani projekti so dali pozitivne rezultate, med drugim tega, da so dosegli znatno število upravičencev. Projekti so bili na splošno dobro spremljani, vendar ni bilo jasno, ali bo zagotovljena njihova trajnost (odstavki 50–59).

| VI. | Sodišče Komisiji priporoča, da:






  — | oblikuje jasno strategijo, v kateri bo upoštevana posebna narava gospodarskega sodelovanja in njegovih ciljev ter navedeni kazalniki, ki omogočajo ustrezno spremljanje in ocenjevanje napredka. Komisija bi morala zagotoviti logičnost in doslednost načrtov dejavnosti v kontekstu upravljanja na podlagi dejavnosti, kar bi omogočilo boljšo osredotočenost na specifične potrebe in izzive tovrstnega sodelovanja (odstavki 61, 63 in 65), |
| --- | --- | --- |

VI.

Sodišče Komisiji priporoča, da:

—

oblikuje jasno strategijo, v kateri bo upoštevana posebna narava gospodarskega sodelovanja in njegovih ciljev ter navedeni kazalniki, ki omogočajo ustrezno spremljanje in ocenjevanje napredka. Komisija bi morala zagotoviti logičnost in doslednost načrtov dejavnosti v kontekstu upravljanja na podlagi dejavnosti, kar bi omogočilo boljšo osredotočenost na specifične potrebe in izzive tovrstnega sodelovanja (odstavki 61, 63 in 65),

| — | opredeli ukrepe za izboljšanje postopkov odobritve, izvajanja, nadzora in ocenjevanja dvostranskih projektov, z namenom doseči trajnost projektov (odstavek 68), |
| --- | --- |

—

opredeli ukrepe za izboljšanje postopkov odobritve, izvajanja, nadzora in ocenjevanja dvostranskih projektov, z namenom doseči trajnost projektov (odstavek 68),

| — | ponovno preuči prijavne postopke za vseazijske programe, vključno z vlogo delegacije, da bi zagotovila, da niso nepotrebno zapleteni, in tako spodbujala prijave (odstavka 70–71), |
| --- | --- |

—

ponovno preuči prijavne postopke za vseazijske programe, vključno z vlogo delegacije, da bi zagotovila, da niso nepotrebno zapleteni, in tako spodbujala prijave (odstavka 70–71),

| — | razširi uspešen sistem nadzora vseazijskih projektov na druge projekte (odstavek 72). |
| --- | --- |

—

razširi uspešen sistem nadzora vseazijskih projektov na druge projekte (odstavek 72).

UVOD

Ozadje in opis področja

| 1. | Azija predstavlja 56 % svetovnega prebivalstva in 25 % svetovnega BNP. Gospodarski in trgovinski odnosi med EU in Azijo so zelo pomembni. Azija je trenutno tretji najpomembnejši trgovinski partner EU in njeno četrto najpomembnejše naložbeno območje. Vrednost uvoza iz Azije v EU znaša več kot 230 milijard EUR, vrednost izvoza v regijo pa več kot 140 milijard (1). |
| --- | --- |

1.

Azija predstavlja 56 % svetovnega prebivalstva in 25 % svetovnega BNP. Gospodarski in trgovinski odnosi med EU in Azijo so zelo pomembni. Azija je trenutno tretji najpomembnejši trgovinski partner EU in njeno četrto najpomembnejše naložbeno območje. Vrednost uvoza iz Azije v EU znaša več kot 230 milijard EUR, vrednost izvoza v regijo pa več kot 140 milijard (1).

| 2. | Sodelovanje EU z Azijo se je začelo leta 1976, hkrati s sodelovanjem z Južno Ameriko in sredozemskimi državami. Do leta 2004 je sodelovanje EU v Aziji skupaj znašalo več kot 7 800 milijonov EUR in se je v povprečju zvišalo s 50 milijonov EUR na leto na 400 milijonov EUR. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje EU z Azijo se je začelo leta 1976, hkrati s sodelovanjem z Južno Ameriko in sredozemskimi državami. Do leta 2004 je sodelovanje EU v Aziji skupaj znašalo več kot 7 800 milijonov EUR in se je v povprečju zvišalo s 50 milijonov EUR na leto na 400 milijonov EUR.

| 3. | Gospodarsko sodelovanje EU z Azijo ureja Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 (2), ki določa, da je gospodarsko sodelovanje v skupnem interesu EU in držav partneric ter da prispeva k razvoju držav ALA (Azije in Latinske Amerike) tako, da jim pomaga razvijati institucionalno usposobljenost in s tem ustvarjati ugodnejše razmere za naložbe. Posebna pozornost je namenjena krepitvi vloge poslovnežev, tehnologije ter znanja in izkušenj iz držav članic EU, zlasti v zasebnem sektorju ter pri malih in srednje velikih podjetjih (MSP). Gospodarsko sodelovanje ima tri splošne cilje: izboljšanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja; izboljšanje institucionalne strukture; in podporo podjetjem s krepitvijo trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči. Uredba Sveta poudarja, da je regionalno sodelovanje pomemben element gospodarskega sodelovanja, vključno z regionalnimi politikami, notranjo regionalno trgovino in regionalnimi institucijami za gospodarsko vključevanje. |
| --- | --- |

3.

Gospodarsko sodelovanje EU z Azijo ureja Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 (2), ki določa, da je gospodarsko sodelovanje v skupnem interesu EU in držav partneric ter da prispeva k razvoju držav ALA (Azije in Latinske Amerike) tako, da jim pomaga razvijati institucionalno usposobljenost in s tem ustvarjati ugodnejše razmere za naložbe. Posebna pozornost je namenjena krepitvi vloge poslovnežev, tehnologije ter znanja in izkušenj iz držav članic EU, zlasti v zasebnem sektorju ter pri malih in srednje velikih podjetjih (MSP). Gospodarsko sodelovanje ima tri splošne cilje: izboljšanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja; izboljšanje institucionalne strukture; in podporo podjetjem s krepitvijo trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči. Uredba Sveta poudarja, da je regionalno sodelovanje pomemben element gospodarskega sodelovanja, vključno z regionalnimi politikami, notranjo regionalno trgovino in regionalnimi institucijami za gospodarsko vključevanje.

| 4. | Komisija ima dve glavni proračunski vrstici/člena (3), ki pokrivata sodelovanje z Azijo: „finančno in tehnično“ sodelovanje (B7-3 0 0/19 10 01); ter „politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje“ (B7-3 0 1/19 10 02) (glej tabelo 1 spodaj). Med letoma 2000 in 2004 je Komisija v okviru slednjega proračunskega člena prevzela obveznosti v višini 509 milijonov EUR. Zneski, namenjeni dejavnostim narave gospodarskega sodelovanja, so dejansko še višji, saj so gospodarske narave tudi nekateri projekti, ki so financirani po splošni proračunski vrstici, B7-3 0 0. |
| --- | --- |

4.

Komisija ima dve glavni proračunski vrstici/člena (3), ki pokrivata sodelovanje z Azijo: „finančno in tehnično“ sodelovanje (B7-3 0 0/19 10 01); ter „politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje“ (B7-3 0 1/19 10 02) (glej tabelo 1 spodaj). Med letoma 2000 in 2004 je Komisija v okviru slednjega proračunskega člena prevzela obveznosti v višini 509 milijonov EUR. Zneski, namenjeni dejavnostim narave gospodarskega sodelovanja, so dejansko še višji, saj so gospodarske narave tudi nekateri projekti, ki so financirani po splošni proračunski vrstici, B7-3 0 0.

Tabela 1

Proračunski vrstici

| | Finančno in tehnično sodelovanje z azijskimi državami v razvoju | Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje z azijskimi državami v razvoju | Skupaj | Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje v % od celote |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve za prevzem obveznosti |
| v milijonih EUR | v milijonih EUR | v milijonih EUR | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Skupaj | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Finančno in tehnično sodelovanje z azijskimi državami v razvoju

Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje z azijskimi državami v razvoju

Skupaj

Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje v % od celote

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

v milijonih EUR

v milijonih EUR

v milijonih EUR

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Skupaj

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | V tem splošnem okviru se gospodarsko sodelovanje EU z Azijo izvaja na različne načine. Mednje sodijo dvostranski projekti Komisije in posameznih držav upravičenk (glej odstavek 38); regionalni programi Komisije in specifičnih podregij, kakršna je ASEAN (4); ter programi, ki so odvisni od povpraševanja in ki zajemajo celotno Azijo (glej odstavek 50). Pri slednjih so lahko upravičenci iz katere koli azijske države, kot določa Uredba ALA, zato se v tem poročilu omenjajo kot „vseazijski programi“. |
| --- | --- |

5.

V tem splošnem okviru se gospodarsko sodelovanje EU z Azijo izvaja na različne načine. Mednje sodijo dvostranski projekti Komisije in posameznih držav upravičenk (glej odstavek 38); regionalni programi Komisije in specifičnih podregij, kakršna je ASEAN (4); ter programi, ki so odvisni od povpraševanja in ki zajemajo celotno Azijo (glej odstavek 50). Pri slednjih so lahko upravičenci iz katere koli azijske države, kot določa Uredba ALA, zato se v tem poročilu omenjajo kot „vseazijski programi“.

| 6. | Računsko sodišče je izračunalo, da so projekti dvostranskega gospodarskega sodelovanja z Azijo, katerih financiranje je bilo odobreno med letoma 1995 in 2002 (5), skupaj znašali 343 milijonov EUR (glej tabelo 2), pri čemer so projekti v regiji ASEAN znašali 37 milijonov EUR. |
| --- | --- |

6.

Računsko sodišče je izračunalo, da so projekti dvostranskega gospodarskega sodelovanja z Azijo, katerih financiranje je bilo odobreno med letoma 1995 in 2002 (5), skupaj znašali 343 milijonov EUR (glej tabelo 2), pri čemer so projekti v regiji ASEAN znašali 37 milijonov EUR.

Tabela 2

Delež projektov, opredeljenih kot gospodarsko sodelovanje, po državah

| Država | Znesek (EUR) | V odstotkih |
| --- | --- | --- |
| Bangladeš | 947 000 | 0,3 % |
| Butan | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunej | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodža | 0 | 0,0 % |
| Kitajska | 99 634 648 | 29,1 % |
| Indija | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonezija | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laos | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malezija | 3 000 000 | 0,9 % |
| Burma | 0 | 0,0 % |
| Nepal | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakistan | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filipini | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapur | 500 000 | 0,1 % |
| Šrilanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Tajska | 8 674 000 | 2,5 % |
| Vzhodni Timor | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Skupaj dvostranski | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Vir: Računsko sodišče. |

Država

Znesek (EUR)

V odstotkih

Bangladeš

947 000

0,3 %

Butan

1 000 000

0,3 %

Brunej

1 973 400

0,6 %

Kambodža

0

0,0 %

Kitajska

99 634 648

29,1 %

Indija

60 354 119

17,6 %

Indonezija

7 990 016

2,3 %

Laos

8 000 000

2,3 %

Malezija

3 000 000

0,9 %

Burma

0

0,0 %

Nepal

15 000 000

4,4 %

Pakistan

54 950 000

16,0 %

Filipini

6 659 829

1,9 %

Singapur

500 000

0,1 %

Šrilanka

3 315 700

1,0 %

Tajska

8 674 000

2,5 %

Vzhodni Timor

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Skupaj dvostranski

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Vir: Računsko sodišče.

| 7. | Celotno Azijo pokriva pet različnih programov; gospodarskemu sodelovanju sta izrecneje namenjena Asia Invest in Asia IT & C
   (6). Do določene mere gospodarsko sodelovanje podpirajo tudi programi Asia ProEco, Asia Link in Asia Urbs. |
| --- | --- |

7.

Celotno Azijo pokriva pet različnih programov; gospodarskemu sodelovanju sta izrecneje namenjena Asia Invest in Asia IT & C
   (6). Do določene mere gospodarsko sodelovanje podpirajo tudi programi Asia ProEco, Asia Link in Asia Urbs.

| 8. | Program Asia Invest se je začel leta 1997, prispevek Komisije (7) pa je v petletnem obdobju znašal 42 milijonov EUR; program je medtem vstopil v drugo fazo izvajanja, ki zajema obdobje med letoma 2003 in 2007, prispevek pa znaša 41 milijonov EUR. Cilj projektov, ki jih program financira, je „spodbujanje neposrednega poslovnega sodelovanja med gospodarskimi subjekti v EU in Aziji, zlasti med malimi in srednje velikimi podjetji, ter podpiranje dinamičnega zasebnega sektorja v Aziji“. Pri njem sodelujejo tako partnerji iz držav članic EU kot iz azijskih držav. |
| --- | --- |

8.

Program Asia Invest se je začel leta 1997, prispevek Komisije (7) pa je v petletnem obdobju znašal 42 milijonov EUR; program je medtem vstopil v drugo fazo izvajanja, ki zajema obdobje med letoma 2003 in 2007, prispevek pa znaša 41 milijonov EUR. Cilj projektov, ki jih program financira, je „spodbujanje neposrednega poslovnega sodelovanja med gospodarskimi subjekti v EU in Aziji, zlasti med malimi in srednje velikimi podjetji, ter podpiranje dinamičnega zasebnega sektorja v Aziji“. Pri njem sodelujejo tako partnerji iz držav članic EU kot iz azijskih držav.

| 9. | Program Asia IT & C je potekal med letoma 1999 in 2003, prispevek Komisije pa je znašal 35 milijonov EUR. Druga faza za dodatno leto dni je bila odobrena 3. novembra 2003, prispevek pa je znašal 10 milijonov EUR. Splošni cilj programa Asia IT & C (8) je „ustvariti široke, intenzivne in trajne tehnološke in gospodarske odnose med Azijo in Evropo, v katerih lahko uspevajo uravnotežena partnerstva in skupne inovacije“. Pri njem sodelujejo tako partnerji iz držav članic EU kot iz azijskih držav. |
| --- | --- |

9.

Program Asia IT & C je potekal med letoma 1999 in 2003, prispevek Komisije pa je znašal 35 milijonov EUR. Druga faza za dodatno leto dni je bila odobrena 3. novembra 2003, prispevek pa je znašal 10 milijonov EUR. Splošni cilj programa Asia IT & C (8) je „ustvariti široke, intenzivne in trajne tehnološke in gospodarske odnose med Azijo in Evropo, v katerih lahko uspevajo uravnotežena partnerstva in skupne inovacije“. Pri njem sodelujejo tako partnerji iz držav članic EU kot iz azijskih držav.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 10. | Revizije Sodišča so se v preteklosti osredotočale na finančno in tehnično sodelovanje. Gospodarsko sodelovanje se izvaja v času hitro se razvijajoče mednarodne trgovine. Zaradi tega se pojavljajo specifični izzivi pri upravljanju in posebna tveganja, na kar se je osredotočila tudi revizija Sodišča. |
| --- | --- |

10.

Revizije Sodišča so se v preteklosti osredotočale na finančno in tehnično sodelovanje. Gospodarsko sodelovanje se izvaja v času hitro se razvijajoče mednarodne trgovine. Zaradi tega se pojavljajo specifični izzivi pri upravljanju in posebna tveganja, na kar se je osredotočila tudi revizija Sodišča.

| 11. | Revizija je zajela dvostranske projekte in obe vrsti regionalnih programov: tiste, ki zajemajo celotno Azijo (vseazijski programi), in tiste, ki zajemajo podregije (programi ASEAN), pri čemer se je osredotočila predvsem na prve. |
| --- | --- |

11.

Revizija je zajela dvostranske projekte in obe vrsti regionalnih programov: tiste, ki zajemajo celotno Azijo (vseazijski programi), in tiste, ki zajemajo podregije (programi ASEAN), pri čemer se je osredotočila predvsem na prve.

| 12. | Cilj te revizije je bil oceniti, kako Komisija upravlja dejavnosti gospodarskega sodelovanja z Azijo, in sicer tako, da se preuči:






  — | do kolikšne mere je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe pomoči, in |
| --- | --- | --- |

12.

Cilj te revizije je bil oceniti, kako Komisija upravlja dejavnosti gospodarskega sodelovanja z Azijo, in sicer tako, da se preuči:

—

do kolikšne mere je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe pomoči, in

| — | ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje pomoči. |
| --- | --- |

—

ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje pomoči.

| 13. | Revizije odhodkov za posamezne projekte so bile izvedene v treh državah upravičenkah – v Indiji, Vietnamu in na Kitajskem – kar predstavlja (glej tabelo 2) 67 % vseh dvostranskih projektov in tudi znaten delež vseazijskih projektov (50 %, glej tabelo 3). |
| --- | --- |

13.

Revizije odhodkov za posamezne projekte so bile izvedene v treh državah upravičenkah – v Indiji, Vietnamu in na Kitajskem – kar predstavlja (glej tabelo 2) 67 % vseh dvostranskih projektov in tudi znaten delež vseazijskih projektov (50 %, glej tabelo 3).

Tabela 3

Delež odobrenih vseazijskih projektov po državah za leto 2002

| Država | Asia Invest
  (EUR) | Asia IT & C
  (EUR) | Skupaj
  (EUR) | V odstotkih |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladeš | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Butan | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunej | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodža | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kitajska | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Indija | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonezija | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laos | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malezija | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepal | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakistan | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filipini | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapur | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Šrilanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Tajska | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Vzhodni Timor | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Skupaj | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Vir: Računsko sodišče. |

Država

Asia Invest

(EUR)

Asia IT & C

(EUR)

Skupaj

(EUR)

V odstotkih

Bangladeš

0

319 872

319 872

1,1 %

Butan

0

0

0

0,0 %

Brunej

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodža

0

754 701

754 701

2,5 %

Kitajska

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Indija

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonezija

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laos

0

200 000

200 000

0,7 %

Malezija

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepal

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakistan

0

746 667

746 667

2,5 %

Filipini

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapur

100 993

0

100 993

0,3 %

Šrilanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Tajska

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Vzhodni Timor

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Skupaj

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Vir: Računsko sodišče.

| 14. | Vzorec dvostranskih projektov za podrobno revizijo je zajemal različne vrste programov in projektov za gospodarsko sodelovanje, kar je omogočilo opredelitev glavnih težav pri upravljanju. Vzorec je zajemal predvsem tekoče projekte, vendar pa je bilo revidiranih tudi več dokončanih projektov (glej tabelo 4). Podrobno je bilo revidiranih 14 dvostranskih projektov, ki predstavljajo 37 % tovrstnih odhodkov v izbranih državah (glej tabelo 5) ter 39 vseazijskih projektov, kar predstavlja 25 % celotne vrednosti teh projektov (glej tabelo 6). Celotni seznam revidiranih projektov v okviru Asia Invest in Asia IT & C je prikazan v tabeli 7. |
| --- | --- |

14.

Vzorec dvostranskih projektov za podrobno revizijo je zajemal različne vrste programov in projektov za gospodarsko sodelovanje, kar je omogočilo opredelitev glavnih težav pri upravljanju. Vzorec je zajemal predvsem tekoče projekte, vendar pa je bilo revidiranih tudi več dokončanih projektov (glej tabelo 4). Podrobno je bilo revidiranih 14 dvostranskih projektov, ki predstavljajo 37 % tovrstnih odhodkov v izbranih državah (glej tabelo 5) ter 39 vseazijskih projektov, kar predstavlja 25 % celotne vrednosti teh projektov (glej tabelo 6). Celotni seznam revidiranih projektov v okviru Asia Invest in Asia IT & C je prikazan v tabeli 7.

Tabela 4

Dvostranski in drugi regionalni projekti, obiskani med revizijo

| Št. projekta | Naziv projekta | Vrednost
  (EUR) | Stanje v času revizijskega obiska |
| --- | --- | --- | --- |
| Dvostranski projekti |
| Indija |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | EU-India Maritime Transport Project | 8 000 000 | Končan |
| IDD/RELEX/1997/0481 | EU-India Civil Aviation Project | 18 000 000 | V teku |
| IDD/RELEX/2001/0001 | India Small Projects Facility | 4 200 000 | V teku |
| IND/RELEX/2001/0009 | European Business Information Centre (EBIC) | 279 170 | Končan |
| IND/RELEX/1997/0120 | EU India IPR | 950 000 | Ni bil izveden |
| | Vmesni seštevek | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP) | 3 100 000 | V teku |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | EBIC Vietnam | 993 080 | Končan |
| VNM/RELEX/2001/0032 | EC Vietnam in the Audio Visual Sector | 950 000 | V teku |
| | Vmesni seštevek | 5 043 080 | |
| Kitajska |
| CHD/RELEX/1995/0111 | EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA) | 5 600 000 | V teku |
| CHD/RELEX/1998/2202 | WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (faza I) | 3 600 000 | Končan |
| CHD/RELEX/1999/2071 | EU China Financial Services Cooperation Project | 8 500 000 | V teku |
| CHD/RELEX/2000/2018 | EU China Enterprise Reform Project (ECERP) | 8 500 000 | V teku |
| CHD/RELEX/2000/2021 | EU China Small Projects Facility | 8 000 000 | V teku |
| ASIE/CHD/2002/0418 | EU China WTO Project (faza II) | 15 000 000 | V teku |
| | Vmesni seštevek | 49 200 000 | |
| Regionalni projekti |
| ASIE/1998/004-949 (EC) | EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (faza II) | 5 000 000 | V teku |
| ASIE/1996/004-641 (EC) | EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality (9) | 9 000 000 | V pripravi |
| ALA 94/15 | ASEAN-EC COGEN programme faza III (9) | 5 000 000 | V teku |
| | Vmesni seštevek | 19 000 000 | |
| ASEM Trust Fund |
| TF 051 834 | Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation | 400 000 USD | V teku |
| TF 052 334 | Study on Public Service Unit Reform | 600 000 USD | V teku |
| | Vmesni seštevek | 1 000 000 USD | |
| Vir: Računsko sodišče. |

Št. projekta

Naziv projekta

Vrednost

(EUR)

Stanje v času revizijskega obiska

Dvostranski projekti

Indija

IND/EUAID/D/6/1997/0229

EU-India Maritime Transport Project

8 000 000

Končan

IDD/RELEX/1997/0481

EU-India Civil Aviation Project

18 000 000

V teku

IDD/RELEX/2001/0001

India Small Projects Facility

4 200 000

V teku

IND/RELEX/2001/0009

European Business Information Centre (EBIC)

279 170

Končan

IND/RELEX/1997/0120

EU India IPR

950 000

Ni bil izveden

Vmesni seštevek

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP)

3 100 000

V teku

VNM/RELEX/H01/2000/2242

EBIC Vietnam

993 080

Končan

VNM/RELEX/2001/0032

EC Vietnam in the Audio Visual Sector

950 000

V teku

Vmesni seštevek

5 043 080

Kitajska

CHD/RELEX/1995/0111

EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA)

5 600 000

V teku

CHD/RELEX/1998/2202

WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (faza I)

3 600 000

Končan

CHD/RELEX/1999/2071

EU China Financial Services Cooperation Project

8 500 000

V teku

CHD/RELEX/2000/2018

EU China Enterprise Reform Project (ECERP)

8 500 000

V teku

CHD/RELEX/2000/2021

EU China Small Projects Facility

8 000 000

V teku

ASIE/CHD/2002/0418

EU China WTO Project (faza II)

15 000 000

V teku

Vmesni seštevek

49 200 000

Regionalni projekti

ASIE/1998/004-949 (EC)

EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (faza II)

5 000 000

V teku

ASIE/1996/004-641 (EC)

EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality (9)

9 000 000

V pripravi

ALA 94/15

ASEAN-EC COGEN programme faza III (9)

5 000 000

V teku

Vmesni seštevek

19 000 000

ASEM Trust Fund

TF 051 834

Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation

400 000 USD

V teku

TF 052 334

Study on Public Service Unit Reform

600 000 USD

V teku

Vmesni seštevek

1 000 000 USD

Vir: Računsko sodišče.

Tabela 5

Revidirani dvostranski projekti v primerjavi s skupnim številom projektov

| | Število projektov narave gospodarskega razvoja v državi | Vrednost projektov narave gospodarskega razvoja v državi
  (EUR) | Število obiskanih projektov | Vrednost obiskanih projektov
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kitajska | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Skupaj | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Vir: Računsko sodišče. |

Število projektov narave gospodarskega razvoja v državi

Vrednost projektov narave gospodarskega razvoja v državi

(EUR)

Število obiskanih projektov

Vrednost obiskanih projektov

(EUR)

Indija

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Kitajska

23

99 634 648

6

49 200 000

Skupaj

62

230 800 147

14

85 672 250

Vir: Računsko sodišče.

Tabela 6

Revidirani vseazijski projekti v primerjavi s skupnim številom projektov

| Asia Invest (10) (financirani projekti, ki so se začeli v obdobju 1999 do 2002) | Asia ITC (projekti, financirani od leta 2000 do 2003) |
| --- | --- |
| Država | Skupno število projektov | Vrednost
  (EUR) | Število revidiranih projektov | Vrednost revidiranih projektov
  (EUR) | Skupno število projektov | Vrednost
  (EUR) | Število revidiranih projektov | Vrednost revidiranih projektov
  (EUR) |
| Indija | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kitajska | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Združeno kraljestvo | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Francija | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Skupaj | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Vir: Računsko sodišče. |

Asia Invest (10) (financirani projekti, ki so se začeli v obdobju 1999 do 2002)

Asia ITC (projekti, financirani od leta 2000 do 2003)

Država

Skupno število projektov

Vrednost

(EUR)

Število revidiranih projektov

Vrednost revidiranih projektov

(EUR)

Skupno število projektov

Vrednost

(EUR)

Število revidiranih projektov

Vrednost revidiranih projektov

(EUR)

Indija

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kitajska

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Združeno kraljestvo

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Francija

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Skupaj

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Vir: Računsko sodišče.

Tabela 7

Vseazijski projekti, revidirani v sklopu revizije

| Št. projekta | Naziv projekta | Vrednost
  (EUR) | Stanje v času revizijskega obiska |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia Invest |
| 108 55 | ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City | 83 001 | Končan |
| 108 69 | Training Vietnamese trainers and executives in quality management | 104 200 | Končan |
| 108 77 | Sustainable development of the Vietnamese shoe industry | 86 954 | Končan |
| 108 86 | HACCP Implementation in the Indian Food Industry | 120 000 | Končan |
| 108 88 | Preparation of Indian SMEs for EU Certification | 21 343 | Končan |
| 108 101 | Capacity for Business | 59 369 | Končan |
| 108 135 | Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation | 102 705 | V teku |
| 108 138 | Quality management in the graphic media industry | 120 000 | Končan |
| 108 144 | Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam | 98 171 | V teku |
| 108 149 | Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam | 118 076 | Končan |
| 108 150 | Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam | 99 755 | Končan |
| 108 151 | Master of e-management | 112 555 | V teku |
| 108 153 | Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities | 65 689 | Končan |
| 108 157 | Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector | 58 800 | Končan |
| 108 166 | Chinese IT Market | 87 657 | V teku |
| 108 175 | China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK | 31 487 | Končan |
| 108 176 | Train Rhône Alpes SMEs for Asia | 54 629 | V teku |
| 108 184 | From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises | 105 674 | Končan |
| 108 185 | Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry | 97 258 | Končan |
| Asia IT & C |
| 01 01 | European Masters in Modelisation of Continuum | 200 000 | V teku |
| 01 06 | Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies | 200 000 | V teku |
| 02 26 | CCI Networking and e commerce awareness | 184 730 | Končan |
| 12 03 | Transfer of European Level graduate IT Courses | 200 000 | V teku |
| 12 05 | MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture | 189 000 | Končan |
| 12 14 | IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia | 400 000 | V teku |
| 21 06 | Developing web based teaching packages for building professionals | 196 734 | V teku |
| 21 13 | Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam | 200 000 | V teku |
| 22 02 | e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector | 198 418 | Končan |
| 22 11 | Promoting Information and Regulatory dialogue in China | 200 000 | Odpovedan |
| 22 14 | Indo European System Usability Partnership | 199 944 | V teku |
| 22 29 | Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation | 200 000 | V teku |
| 23 11 | SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia | 400 000 | V teku |
| 23 18 | Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China | 400 000 | V teku |
| 23 19 | WEBPOT Web based optimisation tools for research | 533 822 | V teku |
| 23 20 | GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology | 400 000 | V teku |
| 23 50 | E3 Toolbox | 195 552 | V teku |
| 23 58 | EDECAD Education and e Commerce task force for small firms | 377 235 | V teku |
| 23 60 | Casa Asia Virtual | 200 000 | Končan |
| 23 67 | ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters | 387 370 | V teku |
| Vir: Računsko sodišče. |

Št. projekta

Naziv projekta

Vrednost

(EUR)

Stanje v času revizijskega obiska

Asia Invest

108 55

ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City

83 001

Končan

108 69

Training Vietnamese trainers and executives in quality management

104 200

Končan

108 77

Sustainable development of the Vietnamese shoe industry

86 954

Končan

108 86

HACCP Implementation in the Indian Food Industry

120 000

Končan

108 88

Preparation of Indian SMEs for EU Certification

21 343

Končan

108 101

Capacity for Business

59 369

Končan

108 135

Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation

102 705

V teku

108 138

Quality management in the graphic media industry

120 000

Končan

108 144

Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam

98 171

V teku

108 149

Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam

118 076

Končan

108 150

Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam

99 755

Končan

108 151

Master of e-management

112 555

V teku

108 153

Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities

65 689

Končan

108 157

Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector

58 800

Končan

108 166

Chinese IT Market

87 657

V teku

108 175

China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK

31 487

Končan

108 176

Train Rhône Alpes SMEs for Asia

54 629

V teku

108 184

From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises

105 674

Končan

108 185

Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry

97 258

Končan

Asia IT & C

01 01

European Masters in Modelisation of Continuum

200 000

V teku

01 06

Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies

200 000

V teku

02 26

CCI Networking and e commerce awareness

184 730

Končan

12 03

Transfer of European Level graduate IT Courses

200 000

V teku

12 05

MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture

189 000

Končan

12 14

IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia

400 000

V teku

21 06

Developing web based teaching packages for building professionals

196 734

V teku

21 13

Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam

200 000

V teku

22 02

e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector

198 418

Končan

22 11

Promoting Information and Regulatory dialogue in China

200 000

Odpovedan

22 14

Indo European System Usability Partnership

199 944

V teku

22 29

Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation

200 000

V teku

23 11

SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia

400 000

V teku

23 18

Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China

400 000

V teku

23 19

WEBPOT Web based optimisation tools for research

533 822

V teku

23 20

GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology

400 000

V teku

23 50

E3 Toolbox

195 552

V teku

23 58

EDECAD Education and e Commerce task force for small firms

377 235

V teku

23 60

Casa Asia Virtual

200 000

Končan

23 67

ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters

387 370

V teku

Vir: Računsko sodišče.

| 15. | Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je vsebovala tudi obiske organizacij za vodenje projektov, evropskih partnerjev v Nemčiji, Španiji, Franciji in Združenem kraljestvu ter azijskih partnerjev in organizacij za vodenje projektov v Indiji, Vietnamu in na Kitajskem. Izveden je bil tudi predhodni obisk na Tajskem. |
| --- | --- |

15.

Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je vsebovala tudi obiske organizacij za vodenje projektov, evropskih partnerjev v Nemčiji, Španiji, Franciji in Združenem kraljestvu ter azijskih partnerjev in organizacij za vodenje projektov v Indiji, Vietnamu in na Kitajskem. Izveden je bil tudi predhodni obisk na Tajskem.

UGOTOVITVE

Ali je vzpostavljena učinkovita strategija gospodarskega sodelovanja z Azijo?

| 16. | Sodišče je preučilo, do kolikšne mere je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe odhodkov za gospodarsko sodelovanje. Za to je moralo ugotoviti, ali je bila oblikovana jasna strategija, oceniti, v kolikšni meri bo dosegla učinkovito porabo pomoči, in presoditi uporabo te strategije v praksi. |
| --- | --- |

16.

Sodišče je preučilo, do kolikšne mere je Komisija določila strategijo, ki vodi do najučinkovitejše porabe odhodkov za gospodarsko sodelovanje. Za to je moralo ugotoviti, ali je bila oblikovana jasna strategija, oceniti, v kolikšni meri bo dosegla učinkovito porabo pomoči, in presoditi uporabo te strategije v praksi.

| 17. | Strategijo je mogoče deliti na politično strategijo – ki prinese odločitev za podporo določenemu območju ali temi – in operativno strategijo, ki določa, kako naj se politična strategija izvaja v praksi. V tem primeru je bil rezultat odločitve za podporo gospodarskemu sodelovanju z Azijo vključen v Uredbo Sveta (EGS) št. 443/92 (ki zajema vso razvojno pomoč azijskim in latinskoameriškim državam). Ta opredeljuje glavne cilje in vsebuje seznam območij, za katera bo denar porabljen. Namen operativne strategije je opredeliti, kako bi bilo treba te cilje doseči, ter zagotoviti smernice za razporejanje in usmerjanje odhodkov. |
| --- | --- |

17.

Strategijo je mogoče deliti na politično strategijo – ki prinese odločitev za podporo določenemu območju ali temi – in operativno strategijo, ki določa, kako naj se politična strategija izvaja v praksi. V tem primeru je bil rezultat odločitve za podporo gospodarskemu sodelovanju z Azijo vključen v Uredbo Sveta (EGS) št. 443/92 (ki zajema vso razvojno pomoč azijskim in latinskoameriškim državam). Ta opredeljuje glavne cilje in vsebuje seznam območij, za katera bo denar porabljen. Namen operativne strategije je opredeliti, kako bi bilo treba te cilje doseči, ter zagotoviti smernice za razporejanje in usmerjanje odhodkov.

Široka strategija, pred hitro spreminjajočim se ozadjem ...

| 18. | Koncept gospodarskega sodelovanja je bil formaliziran z Uredbo ALA (glej odstavek 3). V členu 7 je opredeljen cilj pomagati državam v razvoju pri „krepitvi njihove institucionalne usposobljenosti zaradi ustvarjanja ugodnejših razmer za investicije in razvoj ... ter popolnega izkoriščanja možnosti, ki se odpirajo z rastjo mednarodne trgovine, vključujoč evropski enotni trg.“ Države članice naj bi imele korist tudi zaradi „... krepitve vloge podjetnikov, tehnologije ter strokovnega znanja in izkušenj vseh držav članic, zlasti v zasebnem sektorju ter v malih in srednje velikih podjetjih“. To so širši cilji v okviru hitro se razvijajočega tržno pogojenega ozadja, kjer prevladuje naraščajoča mednarodna trgovina. Ker so med partnerice vključene tako države v razvoju kot države članice EU, je področje izvajanja pomoči širše, zato je pri njenem usmerjanju potrebna večja previdnost. |
| --- | --- |

18.

Koncept gospodarskega sodelovanja je bil formaliziran z Uredbo ALA (glej odstavek 3). V členu 7 je opredeljen cilj pomagati državam v razvoju pri „krepitvi njihove institucionalne usposobljenosti zaradi ustvarjanja ugodnejših razmer za investicije in razvoj ... ter popolnega izkoriščanja možnosti, ki se odpirajo z rastjo mednarodne trgovine, vključujoč evropski enotni trg.“ Države članice naj bi imele korist tudi zaradi „... krepitve vloge podjetnikov, tehnologije ter strokovnega znanja in izkušenj vseh držav članic, zlasti v zasebnem sektorju ter v malih in srednje velikih podjetjih“. To so širši cilji v okviru hitro se razvijajočega tržno pogojenega ozadja, kjer prevladuje naraščajoča mednarodna trgovina. Ker so med partnerice vključene tako države v razvoju kot države članice EU, je področje izvajanja pomoči širše, zato je pri njenem usmerjanju potrebna večja previdnost.

| 19. | V členu 8 so določeni trije sektorji, ki jim je namenjena pomoč. Prvi je „splošno izboljšanje znanstvenih in tehnoloških možnosti ter gospodarskih, družbenih in kulturnih razmer, s projekti usposabljanja in prenosa strokovnega znanja ter izkušenj“, ki je „... usmerjeno predvsem na izvršilne organe, gospodarske nosilce odločitev ... ter obsega vsa gospodarska, tehnološka in znanstvena področja“. Drugi sektor je „izboljševanje institucionalne strukture ... zaradi ustvarjanja ugodnejših gospodarskih, zakonodajnih in družbenih razmer za razvoj“. Tretji je „podpora podjetjem s krepitvijo trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči ... vzpostavljanjem stikov med podjetji ter s programi za spodbujanje sodelovanja med njimi“. |
| --- | --- |

19.

V členu 8 so določeni trije sektorji, ki jim je namenjena pomoč. Prvi je „splošno izboljšanje znanstvenih in tehnoloških možnosti ter gospodarskih, družbenih in kulturnih razmer, s projekti usposabljanja in prenosa strokovnega znanja ter izkušenj“, ki je „... usmerjeno predvsem na izvršilne organe, gospodarske nosilce odločitev ... ter obsega vsa gospodarska, tehnološka in znanstvena področja“. Drugi sektor je „izboljševanje institucionalne strukture ... zaradi ustvarjanja ugodnejših gospodarskih, zakonodajnih in družbenih razmer za razvoj“. Tretji je „podpora podjetjem s krepitvijo trgovine, usposabljanjem in programi tehnične pomoči ... vzpostavljanjem stikov med podjetji ter s programi za spodbujanje sodelovanja med njimi“.

| 20. | Cilji iz člena 8 Uredbe ALA so zastavljeni široko in imajo zelo širok razpon ter število potencialnih upravičencev in projektov. Zaradi tega obstaja nevarnost, da brez specifičnega usmerjanja pomoči v okviru ustrezne izvedbene strategije ne bo mogoče izmeriti splošnega napredka in učinka odhodkov, zato ni osnove za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja s sredstvi EU. Razen tega je Azija ogromna regija – zajema tri od petih najbolj poseljenih držav na svetu in četrto največje svetovno gospodarstvo – za katero je značilen hiter gospodarski in splošni razvoj. |
| --- | --- |

20.

Cilji iz člena 8 Uredbe ALA so zastavljeni široko in imajo zelo širok razpon ter število potencialnih upravičencev in projektov. Zaradi tega obstaja nevarnost, da brez specifičnega usmerjanja pomoči v okviru ustrezne izvedbene strategije ne bo mogoče izmeriti splošnega napredka in učinka odhodkov, zato ni osnove za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja s sredstvi EU. Razen tega je Azija ogromna regija – zajema tri od petih najbolj poseljenih držav na svetu in četrto največje svetovno gospodarstvo – za katero je značilen hiter gospodarski in splošni razvoj.

| 21. | Splošna strategija Komisije za Azijo je opredeljena v sporočilu Svetu iz leta 1994 pod naslovom „Na poti k novi strategiji za Azijo“ (11) in je bila leta 2001 dopolnjena s sporočilom „Evropa and Azija: Strateški okvir za okrepljeno partnerstvo“ (12). |
| --- | --- |

21.

Splošna strategija Komisije za Azijo je opredeljena v sporočilu Svetu iz leta 1994 pod naslovom „Na poti k novi strategiji za Azijo“ (11) in je bila leta 2001 dopolnjena s sporočilom „Evropa and Azija: Strateški okvir za okrepljeno partnerstvo“ (12).

| 22. | Sporočilo iz leta 1994 priznava „ogromne spremembe“ in pričakovano gospodarsko rast azijske regije, zaradi česar mora Unija nujno „okrepiti svojo gospodarsko prisotnost v Aziji, da bo lahko ohranila vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu ... [in] zagotoviti, da so njeni interesi tam polno upoštevani“. Uspeh Evrope „v veliki meri temelji na odločitvah, ki jih sprejme ... zasebni sektor“, pri čemer je naloga Unije „s spodbujanjem ugodnega regulativnega okolja za poslovanje v Aziji premagati ovire za evropsko trgovino in naložbe“. Za to so potrebne bolj „proaktivne strategije: s poudarkom na večji in vse bolj ciljno usmerjeni uporabi gospodarskega sodelovanja za spodbujanje evropske trgovine in naložb“. Zato je poudarek na zaščiti vpliva EU in tržno pogojenih možnosti za evropska podjetja, ki ga spremlja razvoj gospodarstev azijskih držav upravičenk. |
| --- | --- |

22.

Sporočilo iz leta 1994 priznava „ogromne spremembe“ in pričakovano gospodarsko rast azijske regije, zaradi česar mora Unija nujno „okrepiti svojo gospodarsko prisotnost v Aziji, da bo lahko ohranila vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu ... [in] zagotoviti, da so njeni interesi tam polno upoštevani“. Uspeh Evrope „v veliki meri temelji na odločitvah, ki jih sprejme ... zasebni sektor“, pri čemer je naloga Unije „s spodbujanjem ugodnega regulativnega okolja za poslovanje v Aziji premagati ovire za evropsko trgovino in naložbe“. Za to so potrebne bolj „proaktivne strategije: s poudarkom na večji in vse bolj ciljno usmerjeni uporabi gospodarskega sodelovanja za spodbujanje evropske trgovine in naložb“. Zato je poudarek na zaščiti vpliva EU in tržno pogojenih možnosti za evropska podjetja, ki ga spremlja razvoj gospodarstev azijskih držav upravičenk.

| 23. | Sporočilo priznava posebno naravo gospodarskega sodelovanja in ga opisuje kot „izboljševanje poslovnega in regulativnega okolja v državah partnericah, z namenom spodbujanja dvostranske trgovine in naložb z neposredno udeležbo zasebnega sektorja, kar je v korist tako Uniji kot državi partnerici.“ Zato je gospodarsko sodelovanje po kakovosti drugačne narave kot finančno in tehnično sodelovanje, ki predstavljata večino odhodkov EU na področju zunanjih ukrepov. Zaradi tega potrebuje posebno pozornost, ki odseva posebno naravo in značilnosti pomoči. Iz strateških dokumentov to ni bilo razvidno. |
| --- | --- |

23.

Sporočilo priznava posebno naravo gospodarskega sodelovanja in ga opisuje kot „izboljševanje poslovnega in regulativnega okolja v državah partnericah, z namenom spodbujanja dvostranske trgovine in naložb z neposredno udeležbo zasebnega sektorja, kar je v korist tako Uniji kot državi partnerici.“ Zato je gospodarsko sodelovanje po kakovosti drugačne narave kot finančno in tehnično sodelovanje, ki predstavljata večino odhodkov EU na področju zunanjih ukrepov. Zaradi tega potrebuje posebno pozornost, ki odseva posebno naravo in značilnosti pomoči. Iz strateških dokumentov to ni bilo razvidno.

| 24. | Sporočilo iz leta 2001 dopolnjuje tistega iz leta 1994, z namenom opredelitve „celovitega strateškega okvirja za naše odnose z Azijo in njenimi podregijami v prihodnjem desetletju.“ Pri gospodarskem sodelovanju je temeljni cilj opredeljen kot „krepitev politične in gospodarske prisotnosti EU v celotni regiji ... [kar dodatno krepi] vzajemne trgovinske tokove in pretok koristi z regijo“. Kot je bilo že navedeno, je glavna pozornost posvečena koristim EU, pa tudi razvojnim ciljem držav upravičenk. |
| --- | --- |

24.

Sporočilo iz leta 2001 dopolnjuje tistega iz leta 1994, z namenom opredelitve „celovitega strateškega okvirja za naše odnose z Azijo in njenimi podregijami v prihodnjem desetletju.“ Pri gospodarskem sodelovanju je temeljni cilj opredeljen kot „krepitev politične in gospodarske prisotnosti EU v celotni regiji ... [kar dodatno krepi] vzajemne trgovinske tokove in pretok koristi z regijo“. Kot je bilo že navedeno, je glavna pozornost posvečena koristim EU, pa tudi razvojnim ciljem držav upravičenk.

| 25. | Sporočilo priznava omejenost razpoložljivih virov in navaja, da jih mora Komisija osredotočiti „na manjše število preprostejših dejavnosti, usmerjenih h ključnim prednostnim nalogam ... in zagotoviti, da se te dejavnosti izvajajo hitro in učinkovito.“ Uspeh pomoči se bo ocenjeval na osnovi „določenih preprostih (čeprav v veliki meri kvalitativnih) kazalnikov ... [kakršen je] ... razvoj trgovinskih in naložbenih odnosov EU z Azijo“. Sodišče ni našlo nobenega dokaza, da bi bila pomoč usmerjena na majhno število ključnih prednostnih nalog (glej odstavek 35), kazalniki vpliva in rezultata, ki jih je medtem vzpostavila Komisija, pa bolj upoštevajo proces kot rezultate (glej odstavke 32–33). |
| --- | --- |

25.

Sporočilo priznava omejenost razpoložljivih virov in navaja, da jih mora Komisija osredotočiti „na manjše število preprostejših dejavnosti, usmerjenih h ključnim prednostnim nalogam ... in zagotoviti, da se te dejavnosti izvajajo hitro in učinkovito.“ Uspeh pomoči se bo ocenjeval na osnovi „določenih preprostih (čeprav v veliki meri kvalitativnih) kazalnikov ... [kakršen je] ... razvoj trgovinskih in naložbenih odnosov EU z Azijo“. Sodišče ni našlo nobenega dokaza, da bi bila pomoč usmerjena na majhno število ključnih prednostnih nalog (glej odstavek 35), kazalniki vpliva in rezultata, ki jih je medtem vzpostavila Komisija, pa bolj upoštevajo proces kot rezultate (glej odstavke 32–33).

| 26. | Sporočilo poudarja, da bi morala biti gospodarska pomoč „modularna“, tj. specifično usmerjena glede na okoliščine in potrebe v posameznih državah. Zato bi morala biti v strateških dokumentih držav, ki naj bi zajeli vse razvojne potrebe, opredeljena specifična strategija gospodarskega sodelovanja. V praksi ni tako: pri treh podrobno revidiranih državah – Indiji, Vietnamu in Kitajski – gospodarski vidik v strateških dokumentih držav ni bil dovolj razvidno ločen od problemov splošnega razvoja, bil je premalo podroben in nepopoln, in zaradi tega ni zagotavljal praktične strategije usmerjanja pomoči. |
| --- | --- |

26.

Sporočilo poudarja, da bi morala biti gospodarska pomoč „modularna“, tj. specifično usmerjena glede na okoliščine in potrebe v posameznih državah. Zato bi morala biti v strateških dokumentih držav, ki naj bi zajeli vse razvojne potrebe, opredeljena specifična strategija gospodarskega sodelovanja. V praksi ni tako: pri treh podrobno revidiranih državah – Indiji, Vietnamu in Kitajski – gospodarski vidik v strateških dokumentih držav ni bil dovolj razvidno ločen od problemov splošnega razvoja, bil je premalo podroben in nepopoln, in zaradi tega ni zagotavljal praktične strategije usmerjanja pomoči.

| 27. | Komisija v svojih sporočilih poudarja potrebo po regionalni razsežnosti projektov, katere namen je spodbujanje regionalnega sodelovanja. Čeprav se za dvostranske projekte po njihovi naravi ne pričakuje, da bodo usmerjeni regionalno, so v praksi nekateri vseeno bili. Za posamezne vseazijske projekte in programe kot celoto to večinoma ni veljalo. |
| --- | --- |

27.

Komisija v svojih sporočilih poudarja potrebo po regionalni razsežnosti projektov, katere namen je spodbujanje regionalnega sodelovanja. Čeprav se za dvostranske projekte po njihovi naravi ne pričakuje, da bodo usmerjeni regionalno, so v praksi nekateri vseeno bili. Za posamezne vseazijske projekte in programe kot celoto to večinoma ni veljalo.

... nezadostni cilji in kazalniki v načrtu dejavnosti ...

| 28. | Komisija je od leta 2001 postopoma uvajala nov pristop upravljanja – upravljanje na podlagi dejavnosti – katerega namen je izboljšati določanje prednostnih nalog za vire, njihovo uporabo in poročanje o njih. Upravljanje na podlagi dejavnosti je način, s katerim Komisija svojo operativno strategijo izvaja v praksi. Upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti (Activity Based Budgeting) je proračunski element upravljanja na podlagi dejavnosti. Prvi proračun, ki je bil sprejet po pristopu upravljanja na podlagi dejavnosti, je bil proračun za leto 2004. Dodeljevanje sredstev mora biti usklajeno s političnimi prednostnimi nalogami, upravljanje virov pa z vnaprej določenimi cilji. Znotraj proračunske strukture so „odnosi z Azijo“ opredeljeni kot ločena dejavnost (proračunsko poglavje 19.10), „Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje z azijskimi državami v razvoju“ pa je proračunski člen (eden od petih), ki zajema gospodarsko sodelovanje. |
| --- | --- |

28.

Komisija je od leta 2001 postopoma uvajala nov pristop upravljanja – upravljanje na podlagi dejavnosti – katerega namen je izboljšati določanje prednostnih nalog za vire, njihovo uporabo in poročanje o njih. Upravljanje na podlagi dejavnosti je način, s katerim Komisija svojo operativno strategijo izvaja v praksi. Upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti (Activity Based Budgeting) je proračunski element upravljanja na podlagi dejavnosti. Prvi proračun, ki je bil sprejet po pristopu upravljanja na podlagi dejavnosti, je bil proračun za leto 2004. Dodeljevanje sredstev mora biti usklajeno s političnimi prednostnimi nalogami, upravljanje virov pa z vnaprej določenimi cilji. Znotraj proračunske strukture so „odnosi z Azijo“ opredeljeni kot ločena dejavnost (proračunsko poglavje 19.10), „Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje z azijskimi državami v razvoju“ pa je proračunski člen (eden od petih), ki zajema gospodarsko sodelovanje.

| 29. | Za vsako proračunsko leto se pripravi načrt dejavnosti, s katerim se opredelijo in utemeljijo zahtevana proračunska sredstva ter določijo specifični cilji in kazalniki vpliva in rezultata. Pri predhodnem predlogu proračuna za leto 2005 so bili načrti dejavnosti objavljeni na začetku leta 2004 (13). Sodišče je preučilo načrt dejavnosti za odnose z Azijo glede na dejavnosti gospodarskega sodelovanja ter ocenilo njegovo logičnost in skladnost, relevantnost ciljev in uporabnost kazalnikov. |
| --- | --- |

29.

Za vsako proračunsko leto se pripravi načrt dejavnosti, s katerim se opredelijo in utemeljijo zahtevana proračunska sredstva ter določijo specifični cilji in kazalniki vpliva in rezultata. Pri predhodnem predlogu proračuna za leto 2005 so bili načrti dejavnosti objavljeni na začetku leta 2004 (13). Sodišče je preučilo načrt dejavnosti za odnose z Azijo glede na dejavnosti gospodarskega sodelovanja ter ocenilo njegovo logičnost in skladnost, relevantnost ciljev in uporabnost kazalnikov.

| 30. | V delu 3 načrta dejavnosti je opredeljen temeljni cilj dejavnosti, kot je naveden v Sporočilu iz leta 2001 – „krepiti politično in gospodarsko prisotnost EU v celotni regiji ...“ – in šest prednostnih nalog. Prednostna naloga, povezana z gospodarskim sodelovanjem, je „okrepiti vzajemne trgovinske in investicijske tokove z regijo“. |
| --- | --- |

30.

V delu 3 načrta dejavnosti je opredeljen temeljni cilj dejavnosti, kot je naveden v Sporočilu iz leta 2001 – „krepiti politično in gospodarsko prisotnost EU v celotni regiji ...“ – in šest prednostnih nalog. Prednostna naloga, povezana z gospodarskim sodelovanjem, je „okrepiti vzajemne trgovinske in investicijske tokove z regijo“.

| 31. | V delu 4 načrta dejavnosti so opredeljeni specifični cilji, kazalniki, vplivi in rezultati dejavnosti. To tvori operativno osnovo za ciljno usmerjanje, nadzor in ocenjevanje izvrševanja odhodkov EU, s čimer je zagotovljeno dobro finančno poslovodenje. Gospodarsko sodelovanje nima lastnega cilja v okviru upravljanja na podlagi dejavnosti, vendar je del četrtega cilja: „V kontekstu dogovorjenih okvirov politike okrepiti dialog in sodelovanje z azijskimi partnerji na političnem, gospodarskem in kulturnem področju“. To je navedeno tako, kot da je povezano s strateškim ciljem „spodbujanje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja držav v razvoju“, kar ne odraža ne temeljnega cilja ne z njim povezanih prednostnih nalog (glej prejšnji odstavek). |
| --- | --- |

31.

V delu 4 načrta dejavnosti so opredeljeni specifični cilji, kazalniki, vplivi in rezultati dejavnosti. To tvori operativno osnovo za ciljno usmerjanje, nadzor in ocenjevanje izvrševanja odhodkov EU, s čimer je zagotovljeno dobro finančno poslovodenje. Gospodarsko sodelovanje nima lastnega cilja v okviru upravljanja na podlagi dejavnosti, vendar je del četrtega cilja: „V kontekstu dogovorjenih okvirov politike okrepiti dialog in sodelovanje z azijskimi partnerji na političnem, gospodarskem in kulturnem področju“. To je navedeno tako, kot da je povezano s strateškim ciljem „spodbujanje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja držav v razvoju“, kar ne odraža ne temeljnega cilja ne z njim povezanih prednostnih nalog (glej prejšnji odstavek).

| 32. | Naveden je samo en kazalnik vpliva: „Skupne izjave, skupna stališča in skupne agende glede glavnih mednarodnih, političnih in gospodarskih vprašanj na podlagi ministrskih zasedanj in zasedanj na vrhu v okviru ASEM leta 2004“ (14). Ta se v širšem smislu ujema s cilji upravljanja na podlagi dejavnosti, vendar ne meri vpliva pomoči, katere velik del je porabljen za majhne projekte, ne glavne prednostne naloge – medsebojna trgovina in investicijski tokovi (ki po svoji naravi je objektivna in izmerljiva). |
| --- | --- |

32.

Naveden je samo en kazalnik vpliva: „Skupne izjave, skupna stališča in skupne agende glede glavnih mednarodnih, političnih in gospodarskih vprašanj na podlagi ministrskih zasedanj in zasedanj na vrhu v okviru ASEM leta 2004“ (14). Ta se v širšem smislu ujema s cilji upravljanja na podlagi dejavnosti, vendar ne meri vpliva pomoči, katere velik del je porabljen za majhne projekte, ne glavne prednostne naloge – medsebojna trgovina in investicijski tokovi (ki po svoji naravi je objektivna in izmerljiva).

| 33. | Kazalniki rezultata v zvezi s proračunskim letom 2004 (ki jih je devet) večinoma pokrivajo sodelovanje na srečanjih ali v odborih, ki morda res odsevajo prevladujoča politična vprašanja in dogajanje, vendar niso glavni cilj ali namen odhodkov. Razen tega so kazalniki večinoma povezani s procesom – sestankom, ki je bil sklican – in ne z njegovim rezultatom – pričakovanim izidom. |
| --- | --- |

33.

Kazalniki rezultata v zvezi s proračunskim letom 2004 (ki jih je devet) večinoma pokrivajo sodelovanje na srečanjih ali v odborih, ki morda res odsevajo prevladujoča politična vprašanja in dogajanje, vendar niso glavni cilj ali namen odhodkov. Razen tega so kazalniki večinoma povezani s procesom – sestankom, ki je bil sklican – in ne z njegovim rezultatom – pričakovanim izidom.

... se nagiba k širokemu razponu projektov in programov, katerih uspešnost je težko izmeriti

| 34. | Na ravni Komisije in na ravni posameznih držav ni specifičnih operativnih strategij, kar je v praksi pomenilo zelo širok in raznolik razpon projektov na širokem geografskem območju (glej odstavka 39 in 50). Glede na velika in hitro rastoča azijska gospodarstva, hitro naraščanje mednarodne trgovine in obsežne naložbe v čezmorske države to pomanjkanje ciljnega usmerjanja pomeni, da je težko izmeriti ali aktivno upravljati celotni učinek pomoči. Zato je osnova za ocenjevanje učinkovitosti odhodkov ali smotrne porabe sredstev omejena. |
| --- | --- |

34.

Na ravni Komisije in na ravni posameznih držav ni specifičnih operativnih strategij, kar je v praksi pomenilo zelo širok in raznolik razpon projektov na širokem geografskem območju (glej odstavka 39 in 50). Glede na velika in hitro rastoča azijska gospodarstva, hitro naraščanje mednarodne trgovine in obsežne naložbe v čezmorske države to pomanjkanje ciljnega usmerjanja pomeni, da je težko izmeriti ali aktivno upravljati celotni učinek pomoči. Zato je osnova za ocenjevanje učinkovitosti odhodkov ali smotrne porabe sredstev omejena.

| 35. | Nezadostna in nedosledna operativna strategija je delno posledica zelo specifične narave gospodarskega sodelovanja, katerega namen je, da partnerjem v EU prinese enake koristi kot partnerjem v Aziji. Glavni cilj, krepitev trgovine in investicijskih tokov, se dejansko v veliki meri opira na politične pobude, kakršna je recimo pogajanje na dvostranski ali večstranski osnovi (npr. Svetovna trgovinska organizacija). V praksi ima uporaba okvira razvojne pomoči, ki je usmerjen k malim projektom v vse bogatejših državah (v nasprotju z večjimi dvostranskimi projekti), le malo merljivega vpliva na doseganje splošnih ciljev. Razen tega dinamičnega trgovanja z blagom in storitvami informacijske tehnologije, na katerem je poudarek, ni mogoče učinkovito obravnavati s tradicionalnimi in relativno zamudnimi postopki pripravljanja projektov, odobritev in izvajanja, ki se uporabljajo pri razvojni pomoči. |
| --- | --- |

35.

Nezadostna in nedosledna operativna strategija je delno posledica zelo specifične narave gospodarskega sodelovanja, katerega namen je, da partnerjem v EU prinese enake koristi kot partnerjem v Aziji. Glavni cilj, krepitev trgovine in investicijskih tokov, se dejansko v veliki meri opira na politične pobude, kakršna je recimo pogajanje na dvostranski ali večstranski osnovi (npr. Svetovna trgovinska organizacija). V praksi ima uporaba okvira razvojne pomoči, ki je usmerjen k malim projektom v vse bogatejših državah (v nasprotju z večjimi dvostranskimi projekti), le malo merljivega vpliva na doseganje splošnih ciljev. Razen tega dinamičnega trgovanja z blagom in storitvami informacijske tehnologije, na katerem je poudarek, ni mogoče učinkovito obravnavati s tradicionalnimi in relativno zamudnimi postopki pripravljanja projektov, odobritev in izvajanja, ki se uporabljajo pri razvojni pomoči.

Ali Komisija učinkovito upravlja izvajanje dejavnosti gospodarskega sodelovanja?

| 36. | V namen sprejetja sklepa o tem revizijskem cilju je Sodišče preučilo, v kolikšnem obsegu je Komisija pri upravljanju:






  — | uvedla prijavni postopek, ki spodbuja in olajšuje prijave, |
| --- | --- | --- |

36.

V namen sprejetja sklepa o tem revizijskem cilju je Sodišče preučilo, v kolikšnem obsegu je Komisija pri upravljanju:

—

uvedla prijavni postopek, ki spodbuja in olajšuje prijave,

| — | zagotovila, da so projekti sprejeti in izvedeni pravočasno, |
| --- | --- |

—

zagotovila, da so projekti sprejeti in izvedeni pravočasno,

| — | redno spremlja projekte in pravočasno odpravlja pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

redno spremlja projekte in pravočasno odpravlja pomanjkljivosti,

| — | zagotavlja, da imajo projekti dejanske pozitivne rezultate in da so trajni, |
| --- | --- |

—

zagotavlja, da imajo projekti dejanske pozitivne rezultate in da so trajni,

| — | in izvaja ustrezna ocenjevanja. |
| --- | --- |

—

in izvaja ustrezna ocenjevanja.

| 37. | Pri dejavnosti gospodarskega sodelovanja se uporabljata dva različna pristopa izvajanja: dvostranski projekti Komisije in držav partneric ter vseazijski programi (glej odstavka 38 in 50). Zaradi njunih različnih narav in problemov, ki so včasih specifične narave, so ugotovitve o teh pristopih v poročilu predstavljene ločeno. |
| --- | --- |

37.

Pri dejavnosti gospodarskega sodelovanja se uporabljata dva različna pristopa izvajanja: dvostranski projekti Komisije in držav partneric ter vseazijski programi (glej odstavka 38 in 50). Zaradi njunih različnih narav in problemov, ki so včasih specifične narave, so ugotovitve o teh pristopih v poročilu predstavljene ločeno.

Dvostranski projekti

| 38. | Pri dvostranskih projektih se med Komisijo in vlado države upravičenke sklene sporazum o financiranju. Pred uvedbo sedanje finančne uredbe so projekte običajno izvajale organizacije za upravljanje projektov, ki jih ponavadi vodijo evropski in azijski sodirektorji.

  Okvir 1 – Primeri projektov in njihovih ciljev





  1. | V Indiji je bil izveden projekt za civilno letalstvo. Splošna cilja sta bila izboljšanje varnostnih predpisov v letalstvu in spodbujanje poslovnih stikov med podjetji EU in indijskimi podjetji. Drug projekt je zadeval Small Projects Facility (program za male projekte), njegov splošni cilj pa je bila podpora tekočemu procesu reforme indijskega gospodarstva in sistema upravljanja prek povečane udeležbe partnerjev iz civilne družbe. |
| --- | --- | --- |

38.

Pri dvostranskih projektih se med Komisijo in vlado države upravičenke sklene sporazum o financiranju. Pred uvedbo sedanje finančne uredbe so projekte običajno izvajale organizacije za upravljanje projektov, ki jih ponavadi vodijo evropski in azijski sodirektorji.

Okvir 1 – Primeri projektov in njihovih ciljev





  1.

V Indiji je bil izveden projekt za civilno letalstvo. Splošna cilja sta bila izboljšanje varnostnih predpisov v letalstvu in spodbujanje poslovnih stikov med podjetji EU in indijskimi podjetji. Drug projekt je zadeval Small Projects Facility (program za male projekte), njegov splošni cilj pa je bila podpora tekočemu procesu reforme indijskega gospodarstva in sistema upravljanja prek povečane udeležbe partnerjev iz civilne družbe.

| 2. | Največji dvostranski projekt v Vietnamu je bil Multilateral Trade Policy Assistance (Program pomoči v okviru večstranske trgovinske politike – MUTRAP). Splošna cilja sta bila podpora prehodu Vietnama v tržno gospodarstvo in prispevek k njegovemu vključevanju v regionalne in globalne gospodarske in trgovinske okvire. |
| --- | --- |

2.

Največji dvostranski projekt v Vietnamu je bil Multilateral Trade Policy Assistance (Program pomoči v okviru večstranske trgovinske politike – MUTRAP). Splošna cilja sta bila podpora prehodu Vietnama v tržno gospodarstvo in prispevek k njegovemu vključevanju v regionalne in globalne gospodarske in trgovinske okvire.

| 3. | Na Kitajskem je potekal projekt reforme podjetij (ECERP), pri katerem je bil splošni cilj povečanje prispevka sektorja MSP k premoženju in zaposlovanju v provincah. Splošni cilji nekega drugega projekta so bili prispevati k dobremu, preglednemu in učinkovitemu sektorju finančnih storitev, krepiti vzajemne trgovinske in investicijske tokove z regijo in prispevati k širjenju demokracije, dobrega upravljanja in pravne države. |
| --- | --- |

3.

Na Kitajskem je potekal projekt reforme podjetij (ECERP), pri katerem je bil splošni cilj povečanje prispevka sektorja MSP k premoženju in zaposlovanju v provincah. Splošni cilji nekega drugega projekta so bili prispevati k dobremu, preglednemu in učinkovitemu sektorju finančnih storitev, krepiti vzajemne trgovinske in investicijske tokove z regijo in prispevati k širjenju demokracije, dobrega upravljanja in pravne države.

| 39. | V državah, kjer so potekale revizije, so se izvajali različni dvostranski projekti gospodarskega sodelovanja (za podrobno razčlenitev glej tabelo 4), ki niso bili osredotočeni na posebno področje ali temo. V številnih primerih so imeli projekti, katerih cilji so bili zelo zahtevni in ki so potekali v zelo velikih in poseljenih državah, na razpolago samo relativno omejena sredstva. Projekti so na splošno dajali priložnost za kontinuiran dialog o gospodarskem sodelovanju, vendar doslej sami po sebi v precej primerih niso imeli velikega učinka (glej odstavek 44). |
| --- | --- |

39.

V državah, kjer so potekale revizije, so se izvajali različni dvostranski projekti gospodarskega sodelovanja (za podrobno razčlenitev glej tabelo 4), ki niso bili osredotočeni na posebno področje ali temo. V številnih primerih so imeli projekti, katerih cilji so bili zelo zahtevni in ki so potekali v zelo velikih in poseljenih državah, na razpolago samo relativno omejena sredstva. Projekti so na splošno dajali priložnost za kontinuiran dialog o gospodarskem sodelovanju, vendar doslej sami po sebi v precej primerih niso imeli velikega učinka (glej odstavek 44).

Zamude pri odobritvi in vzpostavljanju projektov

| 40. | V naglo razvijajočem se okolju gospodarskega sodelovanja z Azijo je bistvenega pomena, da se načrtovanje, odobritev in izvedba projektov izvrši v najkrajšem možnem času. Nepotrebne zamude prinašajo tveganje, da projekti postanejo nepotrebni ali da jih je treba občutno preoblikovati, da se predpostavke o stroških spremenijo in da so sredstva za proračunske obveznosti vezana brez potrebe. Zaradi tega proces postane zahtevnejši in dražji, projekti pa so manj učinkoviti. |
| --- | --- |

40.

V naglo razvijajočem se okolju gospodarskega sodelovanja z Azijo je bistvenega pomena, da se načrtovanje, odobritev in izvedba projektov izvrši v najkrajšem možnem času. Nepotrebne zamude prinašajo tveganje, da projekti postanejo nepotrebni ali da jih je treba občutno preoblikovati, da se predpostavke o stroških spremenijo in da so sredstva za proračunske obveznosti vezana brez potrebe. Zaradi tega proces postane zahtevnejši in dražji, projekti pa so manj učinkoviti.

| 41. | Dvostranski projekti so opredeljeni glede na vsak posamezen primer, ne pa s pomočjo standardiziranega prijavnega postopka (15). Zaradi narave procesov lahko med opredelitvijo projekta in začetkom izvajanja projekta preteče veliko časa. Revizija je preučila, do kolikšne mere je pri projektih prihajalo do nepotrebnih zamud. |
| --- | --- |

41.

Dvostranski projekti so opredeljeni glede na vsak posamezen primer, ne pa s pomočjo standardiziranega prijavnega postopka (15). Zaradi narave procesov lahko med opredelitvijo projekta in začetkom izvajanja projekta preteče veliko časa. Revizija je preučila, do kolikšne mere je pri projektih prihajalo do nepotrebnih zamud.

| 42. | Pri vseh revidiranih projektih je pred izvedbo prišlo do velikih zamud zaradi različnih razlogov: reorganizacij in menjav uslužbencev v centralnih službah Komisije v Bruslju, neusklajenosti med centralnimi službami Komisije in delegacijami Komisije glede odgovornosti, ki izhajajo iz prenosa nalog, zapletenih postopkov, težav s strukturami, izbranimi za projekte, in težav pri pridobivanju ustrezno kvalificiranih in izkušenih izvedencev EU.

  Okvir 2 – Zamude pred izvedbo





  1. | Pri projektu za civilno letalstvo je bil z indijsko vlado najprej podpisan memorandum o soglasju. Po odobritvi s strani indijske vlade je prišlo do enoinpolletne zamude, med katero je Komisija memorandum o soglasju nadomestila s sporazumom o financiranju, saj je ministrstvo za civilno letalstvo potrebovalo nekaj več časa, da je razumelo in priznalo spremembo. Projekt je bil pripravljen leta 1997, toda ker so sporazum o financiranju vse zadevne stranke podpisale šele pozno v letu 2000, je bilo treba prvotni pravilnik spremeniti, tako da odraža spremembe v panogi. Zato se je izvedba začela šele februarja 2001. |
| --- | --- | --- |

42.

Pri vseh revidiranih projektih je pred izvedbo prišlo do velikih zamud zaradi različnih razlogov: reorganizacij in menjav uslužbencev v centralnih službah Komisije v Bruslju, neusklajenosti med centralnimi službami Komisije in delegacijami Komisije glede odgovornosti, ki izhajajo iz prenosa nalog, zapletenih postopkov, težav s strukturami, izbranimi za projekte, in težav pri pridobivanju ustrezno kvalificiranih in izkušenih izvedencev EU.

Okvir 2 – Zamude pred izvedbo





  1.

Pri projektu za civilno letalstvo je bil z indijsko vlado najprej podpisan memorandum o soglasju. Po odobritvi s strani indijske vlade je prišlo do enoinpolletne zamude, med katero je Komisija memorandum o soglasju nadomestila s sporazumom o financiranju, saj je ministrstvo za civilno letalstvo potrebovalo nekaj več časa, da je razumelo in priznalo spremembo. Projekt je bil pripravljen leta 1997, toda ker so sporazum o financiranju vse zadevne stranke podpisale šele pozno v letu 2000, je bilo treba prvotni pravilnik spremeniti, tako da odraža spremembe v panogi. Zato se je izvedba začela šele februarja 2001.

| 2. | Pri vseh azijskih projektih Evropskega poslovno informacijskega centra (EBIC) je pred začetkom izvajanja prišlo do velikih zamud. Pri pridobivanju odobritve odbora ALA je prišlo do zamudnih pogajanj, ker so bili predstavniki držav članic zaskrbljeni glede vloge Evropskih poslovno informacijskih centrov v primerjavi z ekonomskimi oddelki veleposlaništev njihovih domačih držav. Tako v Indiji kot v Vietnamu je med reševanjem zapletov glede pravnega statusa Evropskega poslovno informacijskega centra prišlo do nadaljnjih zamud. |
| --- | --- |

2.

Pri vseh azijskih projektih Evropskega poslovno informacijskega centra (EBIC) je pred začetkom izvajanja prišlo do velikih zamud. Pri pridobivanju odobritve odbora ALA je prišlo do zamudnih pogajanj, ker so bili predstavniki držav članic zaskrbljeni glede vloge Evropskih poslovno informacijskih centrov v primerjavi z ekonomskimi oddelki veleposlaništev njihovih domačih držav. Tako v Indiji kot v Vietnamu je med reševanjem zapletov glede pravnega statusa Evropskega poslovno informacijskega centra prišlo do nadaljnjih zamud.

| 3. | V primeru Small Projects Facility (programa za male projekte) na Kitajskem je bil sporazum o financiranju podpisan marca 2001, pogodba evropskega sodirektorja je začela veljati junija 2003, prvi razpis za zbiranje predlogov pa je bil razpisan novembra 2003. Najpomembnejši razlog za zamude so bile težave pri iskanju evropskega sodirektorja, saj je bilo treba uporabiti nezadovoljivo okvirno pogodbo. |
| --- | --- |

3.

V primeru Small Projects Facility (programa za male projekte) na Kitajskem je bil sporazum o financiranju podpisan marca 2001, pogodba evropskega sodirektorja je začela veljati junija 2003, prvi razpis za zbiranje predlogov pa je bil razpisan novembra 2003. Najpomembnejši razlog za zamude so bile težave pri iskanju evropskega sodirektorja, saj je bilo treba uporabiti nezadovoljivo okvirno pogodbo.

Projekti, pri katerih je prišlo do zamud in včasih do opustitev ...

| 43. | Do znatnih zamud je prišlo tudi pri izvajanju desetih od 14 dvostranskih projektov, ki so bili predmet revizije. Za to je obstajalo več razlogov: nepotrebna zapletenost projektov, pomanjkanje izkušenj organizacij za upravljanje projektov, pogoste menjave uslužbencev na Komisiji, težave s pogodbenimi dogovori in počasni postopki.

  Okvir 3 – Zamude med izvedbo





  1. | Pogodba za pomorski projekt EU–Indija je bila podpisana maja 1999 in podaljšana do decembra 2003. Šolanje in usposabljanje se je z nepotrebno zamudo začelo šele na koncu programa. Na sedežu Komisije je bil projekt dodeljen štirim uslužbencem zaporedoma, kar je prispevalo k zastojem pri izvajanju. |
| --- | --- | --- |

43.

Do znatnih zamud je prišlo tudi pri izvajanju desetih od 14 dvostranskih projektov, ki so bili predmet revizije. Za to je obstajalo več razlogov: nepotrebna zapletenost projektov, pomanjkanje izkušenj organizacij za upravljanje projektov, pogoste menjave uslužbencev na Komisiji, težave s pogodbenimi dogovori in počasni postopki.

Okvir 3 – Zamude med izvedbo





  1.

Pogodba za pomorski projekt EU–Indija je bila podpisana maja 1999 in podaljšana do decembra 2003. Šolanje in usposabljanje se je z nepotrebno zamudo začelo šele na koncu programa. Na sedežu Komisije je bil projekt dodeljen štirim uslužbencem zaporedoma, kar je prispevalo k zastojem pri izvajanju.

| 2. | Projekt o pravicah iz ustvarjalnosti na Kitajskem se je izvajal z znatnimi zamudami. Projekt je bil podaljšan do decembra 2005, vendar je bila pogodba organizacije za upravljanje projektov podaljšana le do decembra 2003, zaradi česar je prišlo do koordinacijskih težav med različnimi agencijami upravičenkami. |
| --- | --- |

2.

Projekt o pravicah iz ustvarjalnosti na Kitajskem se je izvajal z znatnimi zamudami. Projekt je bil podaljšan do decembra 2005, vendar je bila pogodba organizacije za upravljanje projektov podaljšana le do decembra 2003, zaradi česar je prišlo do koordinacijskih težav med različnimi agencijami upravičenkami.

| 3. | Projekt EU in Indije o pravicah iz ustvarjalnosti sploh ni bil izveden. Težave so bile posledica pomanjkanja usklajenih nadaljnjih ukrepov Komisije, ki so ga povzročile menjave uslužbencev in neizkušenost evropske organizacije za upravljanje projektov. |
| --- | --- |

3.

Projekt EU in Indije o pravicah iz ustvarjalnosti sploh ni bil izveden. Težave so bile posledica pomanjkanja usklajenih nadaljnjih ukrepov Komisije, ki so ga povzročile menjave uslužbencev in neizkušenost evropske organizacije za upravljanje projektov.

... zmanjševanje vpliva in rezultatov

| 44. | Za ocenjevanje napredka in uspešnosti projekta je treba od vsega začetka določiti ustrezne cilje. Sodišče je ugotovilo, da cilji, kakršen je število ljudi, ki jih je treba usposobiti do določene ravni, v praksi niso bili vedno jasno zastavljeni, zaradi česar ni bilo objektivne podlage, na kateri bi lahko presojali rezultate ali uspešnost. Pri presojanju projektov glede na dejanska ali privzeta merila je Sodišče ugotovilo, da so bili nekateri projekti očitno neuspešni, medtem ko so bili drugi uspešni.

  Okvir 4 – Cilji projekta niso doseženi





  1. | Učinkovitost programa MUTRAP so zmanjšale težave z natečajnim postopkom in nenačrtovan premor pred začetkom naslednje faze projekta. |
| --- | --- | --- |

44.

Za ocenjevanje napredka in uspešnosti projekta je treba od vsega začetka določiti ustrezne cilje. Sodišče je ugotovilo, da cilji, kakršen je število ljudi, ki jih je treba usposobiti do določene ravni, v praksi niso bili vedno jasno zastavljeni, zaradi česar ni bilo objektivne podlage, na kateri bi lahko presojali rezultate ali uspešnost. Pri presojanju projektov glede na dejanska ali privzeta merila je Sodišče ugotovilo, da so bili nekateri projekti očitno neuspešni, medtem ko so bili drugi uspešni.

Okvir 4 – Cilji projekta niso doseženi





  1.

Učinkovitost programa MUTRAP so zmanjšale težave z natečajnim postopkom in nenačrtovan premor pred začetkom naslednje faze projekta.

| 2. | Zaradi neučinkovite izvajalske agencije je audiovizualni projekt v Vietnamu prinesel zelo malo oprijemljivih rezultatov: prirejena je bila samo ena delavnica, tako v Evropi kot v Vietnamu pa je bilo izvedenih zelo malo promocijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Zaradi neučinkovite izvajalske agencije je audiovizualni projekt v Vietnamu prinesel zelo malo oprijemljivih rezultatov: prirejena je bila samo ena delavnica, tako v Evropi kot v Vietnamu pa je bilo izvedenih zelo malo promocijskih dejavnosti.

| 3. | Rezultati programa finančnih storitev na Kitajskem so bili nezadovoljivi in neustrezni, za kar so bile deloma krive nejasnosti v sporazumu o financiranju. |
| --- | --- |

3.

Rezultati programa finančnih storitev na Kitajskem so bili nezadovoljivi in neustrezni, za kar so bile deloma krive nejasnosti v sporazumu o financiranju.

Okvir 5 – Uspešni projekti





  1.

| 1. | Projekt za civilno letalstvo v Indiji je potekal dovolj uspešno, da bi bili cilji lahko doseženi. Po predlogu za financiranje naj bi usposobili približno 900 oseb. V času revizije se je usposabljanja udeležilo 2 315 inženirjev, menedžerjev, izvedencev, tehnikov in pilotov: 97 % udeležencev je dejavnosti usposabljanja ocenilo kot dobre ali zelo dobre. |
| --- | --- |

Projekt za civilno letalstvo v Indiji je potekal dovolj uspešno, da bi bili cilji lahko doseženi. Po predlogu za financiranje naj bi usposobili približno 900 oseb. V času revizije se je usposabljanja udeležilo 2 315 inženirjev, menedžerjev, izvedencev, tehnikov in pilotov: 97 % udeležencev je dejavnosti usposabljanja ocenilo kot dobre ali zelo dobre.

| 2. | Evropski poslovno informacijski center je imel v Vietnamu pozitiven učinek. Čeprav v predlogu za financiranje in sporazumu o financiranju cilji niso bili določeni, je projekt zajel 1 007 poizvedb, 107 prireditev/seminarjev, 5 599 prijavljenih udeležencev in 315 poročil za sredstva javnega obveščanja. 82 % udeležencev je bilo zadovoljnih s seminarji, 75 % pa jih je bilo zadovoljnih z informacijskimi storitvami. |
| --- | --- |

2.

Evropski poslovno informacijski center je imel v Vietnamu pozitiven učinek. Čeprav v predlogu za financiranje in sporazumu o financiranju cilji niso bili določeni, je projekt zajel 1 007 poizvedb, 107 prireditev/seminarjev, 5 599 prijavljenih udeležencev in 315 poročil za sredstva javnega obveščanja. 82 % udeležencev je bilo zadovoljnih s seminarji, 75 % pa jih je bilo zadovoljnih z informacijskimi storitvami.

Nadzor ni bil vedno učinkovit

| 45. | Učinkovit nadzor zajema spremljanje napredka, odkrivanje problemov in pravočasno odpravljanje pomanjkljivosti. Biti mora ustrezno dokumentiran, da so zabeleženi opravljeno delo in vsi naknadni ukrepi. Sodišče je pri vseh izbranih projektih ocenilo kakovost nadzora Komisije. Sporazumi o financiranju določajo, da organizacija za upravljanje projektov Komisiji redno oddaja poročila o napredku izvajanja projekta. Pri večini projektov so bili vzpostavljeni sistemi ocenjevanja in nadzorovanja napredka, na osnovi katerih se pripravijo poročila o napredku, ki jih nato pregleda in oceni Komisija. |
| --- | --- |

45.

Učinkovit nadzor zajema spremljanje napredka, odkrivanje problemov in pravočasno odpravljanje pomanjkljivosti. Biti mora ustrezno dokumentiran, da so zabeleženi opravljeno delo in vsi naknadni ukrepi. Sodišče je pri vseh izbranih projektih ocenilo kakovost nadzora Komisije. Sporazumi o financiranju določajo, da organizacija za upravljanje projektov Komisiji redno oddaja poročila o napredku izvajanja projekta. Pri večini projektov so bili vzpostavljeni sistemi ocenjevanja in nadzorovanja napredka, na osnovi katerih se pripravijo poročila o napredku, ki jih nato pregleda in oceni Komisija.

| 46. | Nadzor Komisije ni bil vedno dosleden ali povsem uspešen. V nekaterih primerih ni bil zadovoljiv, zaradi česar problemi niso bili odkriti, v drugih primerih pa je prišlo do prevelikega vmešavanja v vsakodnevno vodenje projekta. To ovira izvedbo, povzroča tveganje, da problemi na višji ravni ne bodo odkriti, in pomeni neučinkovito porabo omejenih sredstev Komisije. Celo če se nadzor izvaja, o dogajanju ni vedno pisnih dokazov.

  Okvir 6 – Nedosleden nadzor





  1. | Glede Evropskega poslovno informacijskega centra v Indiji iz dokumentacije Komisije ni bilo razvidno, kakšen nadzor je izvajala. Za Evropski poslovno informacijski center v Vietnamu ni bilo jasnih dokazov o nadzoru Komisije, z izjemo enega samega obiska iz centralnih služb Komisije, ki je vključeval Filipine, Tajsko, Vietnam in Kambodžo. |
| --- | --- | --- |

46.

Nadzor Komisije ni bil vedno dosleden ali povsem uspešen. V nekaterih primerih ni bil zadovoljiv, zaradi česar problemi niso bili odkriti, v drugih primerih pa je prišlo do prevelikega vmešavanja v vsakodnevno vodenje projekta. To ovira izvedbo, povzroča tveganje, da problemi na višji ravni ne bodo odkriti, in pomeni neučinkovito porabo omejenih sredstev Komisije. Celo če se nadzor izvaja, o dogajanju ni vedno pisnih dokazov.

Okvir 6 – Nedosleden nadzor





  1.

Glede Evropskega poslovno informacijskega centra v Indiji iz dokumentacije Komisije ni bilo razvidno, kakšen nadzor je izvajala. Za Evropski poslovno informacijski center v Vietnamu ni bilo jasnih dokazov o nadzoru Komisije, z izjemo enega samega obiska iz centralnih služb Komisije, ki je vključeval Filipine, Tajsko, Vietnam in Kambodžo.

| 2. | Nadzor Small Project Facility (programa za male projekte), ki ga je delegacija izvajala v Indiji, ni bil zadovoljiv in sistematičen: pri projektih ni bilo treba oddajati poročil o napredku, kar je zmanjšalo učinkovitost osnove za nadzor. |
| --- | --- |

2.

Nadzor Small Project Facility (programa za male projekte), ki ga je delegacija izvajala v Indiji, ni bil zadovoljiv in sistematičen: pri projektih ni bilo treba oddajati poročil o napredku, kar je zmanjšalo učinkovitost osnove za nadzor.

| 3. | Pri projektu finančnih storitev na Kitajskem so imeli dokazila o rednem nadzoru, ki ga je izvajala delegacija. Vendar je delegacija prekoračila svojo nadzorno vlogo, ko je sodelovala pri vodenju projekta. |
| --- | --- |

3.

Pri projektu finančnih storitev na Kitajskem so imeli dokazila o rednem nadzoru, ki ga je izvajala delegacija. Vendar je delegacija prekoračila svojo nadzorno vlogo, ko je sodelovala pri vodenju projekta.

Dvom o trajnosti

| 47. | Vsi projekti, ki jih financira EU, naj bi bili trajni: dejavnost se šteje za trajno, če ciljni skupini prinaša koristi še daljše časovno obdobje zatem, ko se je glavna pomoč iztekla. To je mogoče doseči tako, da projekt dobi lastne vire financiranja ali če se vlada države upravičenke obveže, da bo prevzela obveznosti. Sodišče je preučilo, ali je bil za projekte pripravljen načrt trajnosti in ali je bilo vprašanje trajnosti dovolj upoštevano za celotno obdobje projekta. V praksi je trajnost pogosto odvisna od tega, ali je bil v celotnem obdobju projekta dosežen dovolj velik napredek: za doseganje ciljev je treba nameniti dovolj časa, saj nedokončan projekt običajno ni trajen. Pri šestih od štirinajstih revidiranih projektov se je pojavil dvom o njihovih možnostih za trajnost.

  Okvir 7 – Trajnost





  1. | Za projekt ECERP osem mesecev pred zaključkom projekta še ni bil pripravljen načrt trajnosti. Ni bilo jasno, kako se bodo dejavnosti nadaljevale, ko se bo finančna podpora s strani EU iztekla. |
| --- | --- | --- |

47.

Vsi projekti, ki jih financira EU, naj bi bili trajni: dejavnost se šteje za trajno, če ciljni skupini prinaša koristi še daljše časovno obdobje zatem, ko se je glavna pomoč iztekla. To je mogoče doseči tako, da projekt dobi lastne vire financiranja ali če se vlada države upravičenke obveže, da bo prevzela obveznosti. Sodišče je preučilo, ali je bil za projekte pripravljen načrt trajnosti in ali je bilo vprašanje trajnosti dovolj upoštevano za celotno obdobje projekta. V praksi je trajnost pogosto odvisna od tega, ali je bil v celotnem obdobju projekta dosežen dovolj velik napredek: za doseganje ciljev je treba nameniti dovolj časa, saj nedokončan projekt običajno ni trajen. Pri šestih od štirinajstih revidiranih projektov se je pojavil dvom o njihovih možnostih za trajnost.

Okvir 7 – Trajnost





  1.

Za projekt ECERP osem mesecev pred zaključkom projekta še ni bil pripravljen načrt trajnosti. Ni bilo jasno, kako se bodo dejavnosti nadaljevale, ko se bo finančna podpora s strani EU iztekla.

| 2. | Za projekt finančnih storitev ni bil pripravljen načrt trajnosti in nekatere dejavnosti, ki so bile izvajane kot prednostne, so bile kratkoročne narave, z rešitvami, namenjenimi reševanju tekočih problemov, ne pa uvajanju dolgotrajnih struktur. |
| --- | --- |

2.

Za projekt finančnih storitev ni bil pripravljen načrt trajnosti in nekatere dejavnosti, ki so bile izvajane kot prednostne, so bile kratkoročne narave, z rešitvami, namenjenimi reševanju tekočih problemov, ne pa uvajanju dolgotrajnih struktur.

Neustreznost ocenjevanj

| 48. | Ocenjevanje je osnoven dejavnik pristopa Komisije k dobremu finančnemu poslovodenju in vključuje „presojo intervencij glede na njihove rezultate, učinke in potrebe, ki jih skušajo zadovoljiti“ (16). Njegov namen je oceniti cilje in pojasniti z njimi povezane vzročne mehanizme. Problemi ali pomanjkljivosti, ki so vidni tako pri upravljanju kot pri rezultatih, morajo biti osnova, na temelju katere Komisija pripravi ukrepe za odpravo pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

48.

Ocenjevanje je osnoven dejavnik pristopa Komisije k dobremu finančnemu poslovodenju in vključuje „presojo intervencij glede na njihove rezultate, učinke in potrebe, ki jih skušajo zadovoljiti“ (16). Njegov namen je oceniti cilje in pojasniti z njimi povezane vzročne mehanizme. Problemi ali pomanjkljivosti, ki so vidni tako pri upravljanju kot pri rezultatih, morajo biti osnova, na temelju katere Komisija pripravi ukrepe za odpravo pomanjkljivosti.

| 49. | V sporazumih o financiranju za revidirane dvostranske projekte niso bile sistematično predvidene neodvisne ocene in ni bilo dokazil o merilih, na podlagi katerih se odloča, kateri projekti bodo predmet ocenjevanja. Tudi ko so bile ocene predvidene, niso bile vedno izvedene pravočasno, s čimer se je njihova učinkovitost zmanjšala ali celo izničila.

  Okvir 8 – Pomanjkljivosti pri ocenjevanju projektov





  1. | V sporazumih o financiranju niso bile predvidene neodvisne ocene treh programov o pravicah iz ustvarjalnosti. |
| --- | --- | --- |

49.

V sporazumih o financiranju za revidirane dvostranske projekte niso bile sistematično predvidene neodvisne ocene in ni bilo dokazil o merilih, na podlagi katerih se odloča, kateri projekti bodo predmet ocenjevanja. Tudi ko so bile ocene predvidene, niso bile vedno izvedene pravočasno, s čimer se je njihova učinkovitost zmanjšala ali celo izničila.

Okvir 8 – Pomanjkljivosti pri ocenjevanju projektov





  1.

V sporazumih o financiranju niso bile predvidene neodvisne ocene treh programov o pravicah iz ustvarjalnosti.

| 2. | Za Indijo je prvotni petletni sporazum za projekt za civilno letalstvo določal, da je treba po 2 letih izvajanja izvesti vmesno ocenjevanje. Pozneje je bil projekt razcepljen v dve pogodbi z 12-mesečno začetno fazo, ki ji sledi 3-letna izvedbena faza. V novem sporazumu o izvedbeni fazi je bila ohranjena klavzula, po kateri je treba za projekt po dveh letih izvajanja opraviti vmesno ocenjevanje. Toda medtem ko je izvedba vmesnega ocenjevanja po 2 letih primerna za 5-letni projekt, je za 3-letnega prepozna, saj tako ostane premalo časa za izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

2.

Za Indijo je prvotni petletni sporazum za projekt za civilno letalstvo določal, da je treba po 2 letih izvajanja izvesti vmesno ocenjevanje. Pozneje je bil projekt razcepljen v dve pogodbi z 12-mesečno začetno fazo, ki ji sledi 3-letna izvedbena faza. V novem sporazumu o izvedbeni fazi je bila ohranjena klavzula, po kateri je treba za projekt po dveh letih izvajanja opraviti vmesno ocenjevanje. Toda medtem ko je izvedba vmesnega ocenjevanja po 2 letih primerna za 5-letni projekt, je za 3-letnega prepozna, saj tako ostane premalo časa za izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti.

Vseazijski projekti

| 50. | Vseazijski programi (glej odstavke 5, 7–9) so razdeljeni v veliko število instrumentov ali sestavnih delov, znotraj katerih se izvaja veliko število projektov z manjšo finančno vrednostjo. Značilen projekt je vreden 100 000–200 000 EUR in vključuje sofinanciranje azijskih ali evropskih partnerjev, ki zagotovijo 50 % sredstev. Projekti so odvisni od povpraševanja, pri čemer prosilci prošnje za financiranje vlagajo v obliki predlogov. Zaradi tega so bili financirani zelo raznoliki projekti. Za celoten seznam glej tabelo 7.

  Okvir 9 – Primeri vseazijskih projektov





  1. | Projekt programa Asia IT & C, katerega cilj je bil učinkovito razpršiti izpopolnjeno in prilagojeno opremo za elektronsko poslovanje, ki lahko spodbuja stike med indijskimi in evropskimi izvajalci dejavnosti v tekstilnem sektorju. |
| --- | --- | --- |

50.

Vseazijski programi (glej odstavke 5, 7–9) so razdeljeni v veliko število instrumentov ali sestavnih delov, znotraj katerih se izvaja veliko število projektov z manjšo finančno vrednostjo. Značilen projekt je vreden 100 000–200 000 EUR in vključuje sofinanciranje azijskih ali evropskih partnerjev, ki zagotovijo 50 % sredstev. Projekti so odvisni od povpraševanja, pri čemer prosilci prošnje za financiranje vlagajo v obliki predlogov. Zaradi tega so bili financirani zelo raznoliki projekti. Za celoten seznam glej tabelo 7.

Okvir 9 – Primeri vseazijskih projektov





  1.

Projekt programa Asia IT & C, katerega cilj je bil učinkovito razpršiti izpopolnjeno in prilagojeno opremo za elektronsko poslovanje, ki lahko spodbuja stike med indijskimi in evropskimi izvajalci dejavnosti v tekstilnem sektorju.

| 2. | Projekt programa Asia Invest, katerega cilj je bil spodbuditi trajnostno rast vietnamske čevljarske industrije z uvajanjem in prenosom tehnik za razvoj izdelkov, izgradnjo upravljalskih zmogljivosti in spodbujanjem nastanka spremljevalne industrije. |
| --- | --- |

2.

Projekt programa Asia Invest, katerega cilj je bil spodbuditi trajnostno rast vietnamske čevljarske industrije z uvajanjem in prenosom tehnik za razvoj izdelkov, izgradnjo upravljalskih zmogljivosti in spodbujanjem nastanka spremljevalne industrije.

| 3. | Eden od projektov programa Asia Invest je svetovalcem za izvoz britanskih organizacij omogočil izobraževanje o izvažanju na Kitajsko in vlaganjih na Kitajskem. |
| --- | --- |

3.

Eden od projektov programa Asia Invest je svetovalcem za izvoz britanskih organizacij omogočil izobraževanje o izvažanju na Kitajsko in vlaganjih na Kitajskem.

| 4. | Projekt programa Asia IT & C, katerega cilj je bil lajšanje revščine in izboljševanje priložnosti za kitajski sektor informacijske tehnologije in komunikacij z uporabo interneta kot izhodišča za informacijske storitve, da bi izboljšali komuniciranje in izmenjavo informacij med kitajskimi mikrofinančnimi akterji in oblikovalci politik ter med domačimi udeleženci in tujimi organizacijami. |
| --- | --- |

4.

Projekt programa Asia IT & C, katerega cilj je bil lajšanje revščine in izboljševanje priložnosti za kitajski sektor informacijske tehnologije in komunikacij z uporabo interneta kot izhodišča za informacijske storitve, da bi izboljšali komuniciranje in izmenjavo informacij med kitajskimi mikrofinančnimi akterji in oblikovalci politik ter med domačimi udeleženci in tujimi organizacijami.

| 5. | Projekt programa Asia Invest, katerega cilj so krepitev zmogljivosti, podajanje znanja in izkušenj o vidikih sistemov okoljskega ravnanja pri hotelski industriji v Vietnamu. |
| --- | --- |

5.

Projekt programa Asia Invest, katerega cilj so krepitev zmogljivosti, podajanje znanja in izkušenj o vidikih sistemov okoljskega ravnanja pri hotelski industriji v Vietnamu.

Težaven in zapleten prijavni postopek

| 51. | Prijavni postopki bi morali zagotavljati zadostno osnovo za izbiro najučinkovitejših projektov in varovanje finančnih interesov Skupnosti, pri čemer potencialnih kandidatov od prijave ne bi smeli odvračati s pretirano zapletenimi postopki in nepotrebnimi zahtevami. Za programa Asia Invest in Asia IT & C je dvakrat letno objavljen razpis, na katerega kandidati oddajo predloge projektov, ki jih nato oceni Komisija. Prijavni postopek je uradno določen: izpolniti je treba standardiziran prijavni obrazec, ki zajema tudi podrobni proračun in partnerski sporazum, s katerim partnerji privolijo v načela dobre prakse partnerstva. |
| --- | --- |

51.

Prijavni postopki bi morali zagotavljati zadostno osnovo za izbiro najučinkovitejših projektov in varovanje finančnih interesov Skupnosti, pri čemer potencialnih kandidatov od prijave ne bi smeli odvračati s pretirano zapletenimi postopki in nepotrebnimi zahtevami. Za programa Asia Invest in Asia IT & C je dvakrat letno objavljen razpis, na katerega kandidati oddajo predloge projektov, ki jih nato oceni Komisija. Prijavni postopek je uradno določen: izpolniti je treba standardiziran prijavni obrazec, ki zajema tudi podrobni proračun in partnerski sporazum, s katerim partnerji privolijo v načela dobre prakse partnerstva.

| 52. | Komisija kandidatom zagotovi jasne in podrobne smernice, vključno z osmimi obrazložitvenimi prilogami. Toda razumljivo je, da bo izpolnjevanje zahtev prijavnega postopka za neizkušene kandidate težavno. Čeprav je večina partnerjev menila, da so jim dokumenti s smernicami v pomoč ter da so podrobni in logični, je imelo deset od devetintridesetih projektov težave z razumevanjem in izpolnjevanjem. Kandidati porabijo veliko časa – in zato denarja – za pripravo, zbiranje in združevanje zahtevanih informacij, še zlasti kadar jih je treba prevesti. |
| --- | --- |

52.

Komisija kandidatom zagotovi jasne in podrobne smernice, vključno z osmimi obrazložitvenimi prilogami. Toda razumljivo je, da bo izpolnjevanje zahtev prijavnega postopka za neizkušene kandidate težavno. Čeprav je večina partnerjev menila, da so jim dokumenti s smernicami v pomoč ter da so podrobni in logični, je imelo deset od devetintridesetih projektov težave z razumevanjem in izpolnjevanjem. Kandidati porabijo veliko časa – in zato denarja – za pripravo, zbiranje in združevanje zahtevanih informacij, še zlasti kadar jih je treba prevesti.

| 53. | Azijski partnerji so imeli težave tudi s predložitvijo svojih statutov in/ali poslovnikov, kot je zahtevano v prijavnem postopku, še posebno, ker v nekaterih azijskih državah takšni dokumenti v tej obliki ne obstajajo. Težavo je predstavljalo tudi dejstvo, da morajo biti sporazumi o partnerstvu med strankami ob prijavi k projektu že sklenjeni. Azijski partnerji so izrazili zadržanost do sklepanja takšnih sporazumov še preden vedo, ali bo njihova prijava uspešna. |
| --- | --- |

53.

Azijski partnerji so imeli težave tudi s predložitvijo svojih statutov in/ali poslovnikov, kot je zahtevano v prijavnem postopku, še posebno, ker v nekaterih azijskih državah takšni dokumenti v tej obliki ne obstajajo. Težavo je predstavljalo tudi dejstvo, da morajo biti sporazumi o partnerstvu med strankami ob prijavi k projektu že sklenjeni. Azijski partnerji so izrazili zadržanost do sklepanja takšnih sporazumov še preden vedo, ali bo njihova prijava uspešna.

| 54. | Čeprav je program namenjen zasebnemu sektorju, ki deluje v tržno pogojenem poslovnem okolju, je pomoč mogoče izplačati le „nepridobitnim poslovnim posrednikom, ki pospešujejo trgovino in naložbe med EU in Azijo“, tj. javnim in nepridobitnim organizacijam ali lokalnim upravam. V praksi pri projektih pogosto sodelujejo trgovinska združenja ali organizacije, ki so nominalno nepridobitni, vendar jih v prid poslovnih ciljev financirajo podjetja zasebnega sektorja. Zaradi teh omejitev pri financiranju obstaja tveganje, da bodo izključeni potencialno dragoceni projekti, v katerih na primer sodelujejo neposredni poslovni partnerji, ki zaradi poslovne tajnosti nočejo uporabiti posrednikov ali trgovinskih združenj.

  Okvir 10 – Prijavni postopek





  1. | Svoje izkušnje je opisala višja izobraževalna ustanova v Vietnamu, ki je bila najpomembnejši kandidat pri projektu programa Asia IT & C in ki je morala oceniti obstoječe evropske univerzitetne e-tečaje s področja informacijske tehnologije in komunikacij v okviru usposabljanja lokalnih strokovnjakov. Prijavni postopek je zahteval veliko časa, saj je priprava predloga trajala tri mesece. Njihov direktor je odšel v Evropo, da bi vprašal, kako naj pripravijo predlog. Težave so nastale tudi zato, ker so proračun pripravili s pomočjo starega vzorca Komisije, zato je bil zavrnjen in ga je bilo treba znova pripraviti. Dokumenti s smernicami so se jim zdeli težko razumljivi, zato so za pomoč morali prositi uspešnega azijskega kandidata. |
| --- | --- | --- |

54.

Čeprav je program namenjen zasebnemu sektorju, ki deluje v tržno pogojenem poslovnem okolju, je pomoč mogoče izplačati le „nepridobitnim poslovnim posrednikom, ki pospešujejo trgovino in naložbe med EU in Azijo“, tj. javnim in nepridobitnim organizacijam ali lokalnim upravam. V praksi pri projektih pogosto sodelujejo trgovinska združenja ali organizacije, ki so nominalno nepridobitni, vendar jih v prid poslovnih ciljev financirajo podjetja zasebnega sektorja. Zaradi teh omejitev pri financiranju obstaja tveganje, da bodo izključeni potencialno dragoceni projekti, v katerih na primer sodelujejo neposredni poslovni partnerji, ki zaradi poslovne tajnosti nočejo uporabiti posrednikov ali trgovinskih združenj.

Okvir 10 – Prijavni postopek





  1.

Svoje izkušnje je opisala višja izobraževalna ustanova v Vietnamu, ki je bila najpomembnejši kandidat pri projektu programa Asia IT & C in ki je morala oceniti obstoječe evropske univerzitetne e-tečaje s področja informacijske tehnologije in komunikacij v okviru usposabljanja lokalnih strokovnjakov. Prijavni postopek je zahteval veliko časa, saj je priprava predloga trajala tri mesece. Njihov direktor je odšel v Evropo, da bi vprašal, kako naj pripravijo predlog. Težave so nastale tudi zato, ker so proračun pripravili s pomočjo starega vzorca Komisije, zato je bil zavrnjen in ga je bilo treba znova pripraviti. Dokumenti s smernicami so se jim zdeli težko razumljivi, zato so za pomoč morali prositi uspešnega azijskega kandidata.

| 2. | Po mnenju druge višje izobraževalne ustanove v Vietnamu, ki je želela sodelovati v treh projektih programa Asia Invest, povezanih s poslovno upravno administracijo, je bilo administrativno breme prijavnega postopka preveliko, razočarani pa so bili tudi, ker prijav ni bilo mogoče predstaviti na internetu. Ta upravičenka je pripravila tri prošnje, pri čemer je morala za vsako posebej predložiti enako dokumentacijo. Imeli so tudi težave s predložitvijo svojega statuta. |
| --- | --- |

2.

Po mnenju druge višje izobraževalne ustanove v Vietnamu, ki je želela sodelovati v treh projektih programa Asia Invest, povezanih s poslovno upravno administracijo, je bilo administrativno breme prijavnega postopka preveliko, razočarani pa so bili tudi, ker prijav ni bilo mogoče predstaviti na internetu. Ta upravičenka je pripravila tri prošnje, pri čemer je morala za vsako posebej predložiti enako dokumentacijo. Imeli so tudi težave s predložitvijo svojega statuta.

| 3. | Kitajsko industrijsko združenje, čigar projekt je bil namenjen usposabljanju podjetij za ravnanje z odpadnimi vodami, je menilo, da prijavni postopek zahteva preveč dela. Poglavitna težava je bila v tem, da bi morali oddati preveč podroben načrt dejavnosti, saj je za kandidata na primer težko za več kot mesec dni vnaprej vedeti, kdo bo imel govor. Nekatere dokumente je bilo treba iz kitajskega prevesti v angleški jezik, kar je zahtevalo zelo veliko časa in denarja. |
| --- | --- |

3.

Kitajsko industrijsko združenje, čigar projekt je bil namenjen usposabljanju podjetij za ravnanje z odpadnimi vodami, je menilo, da prijavni postopek zahteva preveč dela. Poglavitna težava je bila v tem, da bi morali oddati preveč podroben načrt dejavnosti, saj je za kandidata na primer težko za več kot mesec dni vnaprej vedeti, kdo bo imel govor. Nekatere dokumente je bilo treba iz kitajskega prevesti v angleški jezik, kar je zahtevalo zelo veliko časa in denarja.

| 55. | Vloga delegacij pri pomoči potencialnim kandidatom pri pripravi predloga ni jasno opredeljena. Pravilno usmerjena pomoč bi pripomogla k večjemu številu prijav, pospešila prijavni postopek, izboljšala kakovost vlog in pomagala čim bolj izkoristiti potencial projektov. Vendar pomoč ne bi smela ogroziti nepristranskosti delegacije pri ocenjevanju in odobritvi predlogov, prav tako pa ne dajati vtisa, da pomoč delegacije daje pravico do odobritve. |
| --- | --- |

55.

Vloga delegacij pri pomoči potencialnim kandidatom pri pripravi predloga ni jasno opredeljena. Pravilno usmerjena pomoč bi pripomogla k večjemu številu prijav, pospešila prijavni postopek, izboljšala kakovost vlog in pomagala čim bolj izkoristiti potencial projektov. Vendar pomoč ne bi smela ogroziti nepristranskosti delegacije pri ocenjevanju in odobritvi predlogov, prav tako pa ne dajati vtisa, da pomoč delegacije daje pravico do odobritve.

| 56. | V praksi pomoči ne nudijo vse delegacije, čeprav je njihova vloga pri ocenjevanju in odobritvi projektov omejena na komentar o projektu, ki ga podajo komisiji za ocenjevanje pri centralnih službah Komisije v Bruslju. Zato potencialni in dejanski upravičenci programov EU pri zapletenem postopku niso deležni dragocene pomoči, zaradi česar se dodatno povečajo zamude in pomanjkljivosti v prošnjah, nekatere kandidate pa to verjetno odvrne. |
| --- | --- |

56.

V praksi pomoči ne nudijo vse delegacije, čeprav je njihova vloga pri ocenjevanju in odobritvi projektov omejena na komentar o projektu, ki ga podajo komisiji za ocenjevanje pri centralnih službah Komisije v Bruslju. Zato potencialni in dejanski upravičenci programov EU pri zapletenem postopku niso deležni dragocene pomoči, zaradi česar se dodatno povečajo zamude in pomanjkljivosti v prošnjah, nekatere kandidate pa to verjetno odvrne.

Projekti so dali pozitivne rezultate ...

| 57. | Osem od revidiranih projektov je bilo še v začetni fazi, zato ni bilo mogoče oceniti rezultatov, sicer pa so se pri osemindvajsetih projektih pokazali znaten napredek in koristni rezultati. Pri revidiranih projektih ni prišlo do večjih zamud, dobro pa so prebrodili zunanje probleme, kakršna sta SARS in politična negotovost. Glede na nizko denarno vrednost posameznih projektov sta programa Asia Invest in Asia IT & C dosegla znatno število upravičencev.

  Okvir 11 – Uspešni projektiV projektu, vrednem 100 000 EUR, katerega cilj je bil okrepiti zmogljivosti inženirskih svetovalnih uslug v Vietnamu, da bi bilo mogoče osvojiti in izvajati učinkovitejše projektne priprave in nadzor dela na kraju samem, se je v treh ločenih modulih usposabljanja, ki so trajali približno po dva tedna, izšolalo 600 oseb. |
| --- | --- |

57.

Osem od revidiranih projektov je bilo še v začetni fazi, zato ni bilo mogoče oceniti rezultatov, sicer pa so se pri osemindvajsetih projektih pokazali znaten napredek in koristni rezultati. Pri revidiranih projektih ni prišlo do večjih zamud, dobro pa so prebrodili zunanje probleme, kakršna sta SARS in politična negotovost. Glede na nizko denarno vrednost posameznih projektov sta programa Asia Invest in Asia IT & C dosegla znatno število upravičencev.

Okvir 11 – Uspešni projektiV projektu, vrednem 100 000 EUR, katerega cilj je bil okrepiti zmogljivosti inženirskih svetovalnih uslug v Vietnamu, da bi bilo mogoče osvojiti in izvajati učinkovitejše projektne priprave in nadzor dela na kraju samem, se je v treh ločenih modulih usposabljanja, ki so trajali približno po dva tedna, izšolalo 600 oseb.

... in so bili dobro nadzorovani ...

| 58. | Redni sistemi nadzora, vzpostavljeni za programa Asia Invest in Asia IT & C so se zelo dobro obnesli. Partnerji vsako četrtletje oddajo poročila, ki jih preučita s strani Komisije sestavljeni ekipi, nato pa o njih pripravita kratke pisne komentarje. Obe ekipi pošljeta opomin, če poročila zamujajo. Večina upravičencev je bila zelo zadovoljna z rednim nadzorom s strani ekip v Bruslju in/ali v Bangkoku. Upravičencem je še posebno ugajal način nadzora programa Asia IT & C, saj so od ekipe vedno prejeli tako pozitivne kot negativne povratne informacije o vseh poročilih o napredku, medtem ko je program Asia Invest v stik s partnerji pogosto stopil le v primeru težav. |
| --- | --- |

58.

Redni sistemi nadzora, vzpostavljeni za programa Asia Invest in Asia IT & C so se zelo dobro obnesli. Partnerji vsako četrtletje oddajo poročila, ki jih preučita s strani Komisije sestavljeni ekipi, nato pa o njih pripravita kratke pisne komentarje. Obe ekipi pošljeta opomin, če poročila zamujajo. Večina upravičencev je bila zelo zadovoljna z rednim nadzorom s strani ekip v Bruslju in/ali v Bangkoku. Upravičencem je še posebno ugajal način nadzora programa Asia IT & C, saj so od ekipe vedno prejeli tako pozitivne kot negativne povratne informacije o vseh poročilih o napredku, medtem ko je program Asia Invest v stik s partnerji pogosto stopil le v primeru težav.

... toda trajnost je še vedno vprašljiva

| 59. | Kandidati naj bi v okviru prijavnega postopka navedli informacije o svojih načrtih za trajnost. Večina v Evropi revidiranih projektov je imela trajnostni načrt, ki je bil del načrta projekta, vendar vseeno ni bilo vedno jasno, ali je trajnost zagotovljena. V nekaterih primerih so bili projekti načrtovani v pričakovanju še ene faze, ki bi jo financirala EU, kar samo po sebi pomeni, da projekt ni trajen.

  Okvir 12 – Trajnost





  1. | Trajnostni načrt pri postopku načrtovanja ni bil pripravljen za vse projekte v Indiji, če pa je bil, je bil pogosto slab. |
| --- | --- | --- |

59.

Kandidati naj bi v okviru prijavnega postopka navedli informacije o svojih načrtih za trajnost. Večina v Evropi revidiranih projektov je imela trajnostni načrt, ki je bil del načrta projekta, vendar vseeno ni bilo vedno jasno, ali je trajnost zagotovljena. V nekaterih primerih so bili projekti načrtovani v pričakovanju še ene faze, ki bi jo financirala EU, kar samo po sebi pomeni, da projekt ni trajen.

Okvir 12 – Trajnost





  1.

Trajnostni načrt pri postopku načrtovanja ni bil pripravljen za vse projekte v Indiji, če pa je bil, je bil pogosto slab.

| 2. | Pri načrtovanju projekta za večino projektov v Vietnamu ni bil pripravljen trajnostni načrt, čeprav jih je precej načrt pripravljalo v času revizije. V večini primerov se za obe državi zdi, da je trajnost projektov odvisna od nadaljnje finančne pomoči Komisije. V nekaterih primerih se je celo zdelo, da so dejavnosti za doseganje trajnosti v največji meri posvečene oddajanju novih predlogov Komisiji. |
| --- | --- |

2.

Pri načrtovanju projekta za večino projektov v Vietnamu ni bil pripravljen trajnostni načrt, čeprav jih je precej načrt pripravljalo v času revizije. V večini primerov se za obe državi zdi, da je trajnost projektov odvisna od nadaljnje finančne pomoči Komisije. V nekaterih primerih se je celo zdelo, da so dejavnosti za doseganje trajnosti v največji meri posvečene oddajanju novih predlogov Komisiji.

| 3. | Predvidena trajnost za večino vseazijskih projektov na Kitajskem se je zdela dokaj dobra. Trajnostni načrti niso bili pripravljeni za vse projekte, toda načrti so bili v postopku priprave ali pa so obstajali dokazi o izvajanju nadaljnjih ukrepov. Le v enem primeru je projekt od EU pričakoval nadaljnje financiranje drugih projektov. |
| --- | --- |

3.

Predvidena trajnost za večino vseazijskih projektov na Kitajskem se je zdela dokaj dobra. Trajnostni načrti niso bili pripravljeni za vse projekte, toda načrti so bili v postopku priprave ali pa so obstajali dokazi o izvajanju nadaljnjih ukrepov. Le v enem primeru je projekt od EU pričakoval nadaljnje financiranje drugih projektov.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki in priporočila glede strategije

| 60. | Gospodarsko sodelovanje je posebno področje razvojnih programov ES. Strategija za gospodarsko sodelovanje je opredeljena v številnih različnih virih, vendar ni preveč dosledna. Namen strategije je pomagati pri razvoju gospodarstev azijskih držav, hkrati pa povečati vpliv EU in trgovino. Namenjena je tako najmanj razvitim azijskim državam kot tamkajšnjim državam z razvitejšimi gospodarstvi (glej odstavke 16–27). |
| --- | --- |

60.

Gospodarsko sodelovanje je posebno področje razvojnih programov ES. Strategija za gospodarsko sodelovanje je opredeljena v številnih različnih virih, vendar ni preveč dosledna. Namen strategije je pomagati pri razvoju gospodarstev azijskih držav, hkrati pa povečati vpliv EU in trgovino. Namenjena je tako najmanj razvitim azijskim državam kot tamkajšnjim državam z razvitejšimi gospodarstvi (glej odstavke 16–27).

| 61. | Sodišče Komisiji priporoča, da v kontekstu splošnega razvojnega sodelovanja opredeli dosledno strategijo za gospodarsko sodelovanje, ki bo upoštevala zelo specifično naravo pomoči in njen cilj, pri čemer naj jasno razmeji cilje, ki se jih dosega s pogajanji in politično dejavnostjo, ter cilje, pri katerih so primerni odhodki za projekte in programe. |
| --- | --- |

61.

Sodišče Komisiji priporoča, da v kontekstu splošnega razvojnega sodelovanja opredeli dosledno strategijo za gospodarsko sodelovanje, ki bo upoštevala zelo specifično naravo pomoči in njen cilj, pri čemer naj jasno razmeji cilje, ki se jih dosega s pogajanji in politično dejavnostjo, ter cilje, pri katerih so primerni odhodki za projekte in programe.

| 62. | Komisija se zaveda potrebe po upoštevanju specifičnih potreb posameznih držav glede gospodarskega sodelovanja, vendar se v strateških dokumentih držav to ne odraža dovolj. V načrtu dejavnosti v okviru upravljanja na podlagi dejavnosti – ki je zdaj v središču pristopa Komisije k dobremu finančnemu poslovodenju – ni doslednega ali logičnega toka od splošnih ciljev k prednostnim nalogam in nato k podrobno razdelanim ciljem. Kazalniki rezultata in vpliva – ki bi morali tvoriti osnovo za nadziranje in ocenjevanje napredka in učinka – se osredotočajo na politično raven procesa, ne pa na vpliv in rezultate same pomoči (glej odstavke 21–33). |
| --- | --- |

62.

Komisija se zaveda potrebe po upoštevanju specifičnih potreb posameznih držav glede gospodarskega sodelovanja, vendar se v strateških dokumentih držav to ne odraža dovolj. V načrtu dejavnosti v okviru upravljanja na podlagi dejavnosti – ki je zdaj v središču pristopa Komisije k dobremu finančnemu poslovodenju – ni doslednega ali logičnega toka od splošnih ciljev k prednostnim nalogam in nato k podrobno razdelanim ciljem. Kazalniki rezultata in vpliva – ki bi morali tvoriti osnovo za nadziranje in ocenjevanje napredka in učinka – se osredotočajo na politično raven procesa, ne pa na vpliv in rezultate same pomoči (glej odstavke 21–33).

| 63. | Sodišče Komisiji priporoča, da v strateških dokumentih držav zagotovi zadostno obdelavo gospodarskega sodelovanja, pri tem pa naj upošteva povezavo s splošnimi razvojnimi potrebami. Pristop naj bo prilagojen tako, da bo prikazal pravo mešanico pomoči za specifične okoliščine. Zlasti si je treba prizadevati, da je načrt dejavnosti logičen in dosleden. Vzpostaviti je treba kazalnike, ki so objektivni, uporabni in celoviti ter odražajo vpliv pomoči. |
| --- | --- |

63.

Sodišče Komisiji priporoča, da v strateških dokumentih držav zagotovi zadostno obdelavo gospodarskega sodelovanja, pri tem pa naj upošteva povezavo s splošnimi razvojnimi potrebami. Pristop naj bo prilagojen tako, da bo prikazal pravo mešanico pomoči za specifične okoliščine. Zlasti si je treba prizadevati, da je načrt dejavnosti logičen in dosleden. Vzpostaviti je treba kazalnike, ki so objektivni, uporabni in celoviti ter odražajo vpliv pomoči.

| 64. | Rezultat pomanjkanja posebnih operativnih strategij za gospodarsko sodelovanje je raznolik razpon projektov in programov, razpršenih po celotni regiji – regiji, v kateri prevladujeta nacionalna in globalna trgovina. Pomanjkanje osredotočenosti pomeni, da je težko izmeriti učinek gospodarskega sodelovanja in vzpostaviti povezavo z najpomembnejšo prednostno nalogo krepitve vzajemne trgovine in naložb, zato je le na omejeni osnovi mogoče zagotoviti, da so bili odhodki EU učinkoviti ali smotrno porabljeni (glej odstavka 34–35). |
| --- | --- |

64.

Rezultat pomanjkanja posebnih operativnih strategij za gospodarsko sodelovanje je raznolik razpon projektov in programov, razpršenih po celotni regiji – regiji, v kateri prevladujeta nacionalna in globalna trgovina. Pomanjkanje osredotočenosti pomeni, da je težko izmeriti učinek gospodarskega sodelovanja in vzpostaviti povezavo z najpomembnejšo prednostno nalogo krepitve vzajemne trgovine in naložb, zato je le na omejeni osnovi mogoče zagotoviti, da so bili odhodki EU učinkoviti ali smotrno porabljeni (glej odstavka 34–35).

| 65. | Sodišče Komisiji priporoča, da zagotovi, da bo pomoč usmerjena k jasno opredeljenim in merljivim ciljem, kar je osnova za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja proračuna EU in za poročanje o njem. |
| --- | --- |

65.

Sodišče Komisiji priporoča, da zagotovi, da bo pomoč usmerjena k jasno opredeljenim in merljivim ciljem, kar je osnova za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja proračuna EU in za poročanje o njem.

Zaključki in priporočila glede izvajanja

| 66. | Revizija Sodišča je razkrila pomanjkljivosti v Komisijinem upravljanju izvajanja gospodarskega sodelovanja z Azijo, med katerimi so nekatere ogrozile učinkovitost pomoči. |
| --- | --- |

66.

Revizija Sodišča je razkrila pomanjkljivosti v Komisijinem upravljanju izvajanja gospodarskega sodelovanja z Azijo, med katerimi so nekatere ogrozile učinkovitost pomoči.

| 67. | Pri dvostranskih projektih je iz različnih razlogov prišlo do nesprejemljivo dolgih zamud med identifikacijsko fazo in začetkom izvajanja. V več primerih so se zamude nadaljevale tudi med izvedbeno fazo, kar je zmanjšalo vpliv in rezultat projektov. Raven nadzora ni bila vedno zadovoljiva, zunanje ocenjevanje ni bilo vedno izvedeno pravočasno, možnosti za trajnost pa so bile negotove pri skoraj polovici revidiranih projektov (glej odstavke 38–49). |
| --- | --- |

67.

Pri dvostranskih projektih je iz različnih razlogov prišlo do nesprejemljivo dolgih zamud med identifikacijsko fazo in začetkom izvajanja. V več primerih so se zamude nadaljevale tudi med izvedbeno fazo, kar je zmanjšalo vpliv in rezultat projektov. Raven nadzora ni bila vedno zadovoljiva, zunanje ocenjevanje ni bilo vedno izvedeno pravočasno, možnosti za trajnost pa so bile negotove pri skoraj polovici revidiranih projektov (glej odstavke 38–49).

| 68. | Sodišče Komisiji priporoča, da opredeli, kakšne vrste ukrepov za odpravljanje pomanjkljivosti so potrebne, da bi se rešili problemi pri dvostranskih projektih in da se v prihodnosti pri načrtovanju in izvajanju projektov preprečijo podobne težave. Med specifičnimi področji, ki jim je treba posvetiti pozornost, je zagotavljanje, da so cilji različnih programov in projektov jasni in realno izvedljivi v okviru načrtovanega časovnega okvira, ter da se tam, kjer je primerno, pravočasno izvajajo ocenjevanja, ki sledijo jasni strategiji. |
| --- | --- |

68.

Sodišče Komisiji priporoča, da opredeli, kakšne vrste ukrepov za odpravljanje pomanjkljivosti so potrebne, da bi se rešili problemi pri dvostranskih projektih in da se v prihodnosti pri načrtovanju in izvajanju projektov preprečijo podobne težave. Med specifičnimi področji, ki jim je treba posvetiti pozornost, je zagotavljanje, da so cilji različnih programov in projektov jasni in realno izvedljivi v okviru načrtovanega časovnega okvira, ter da se tam, kjer je primerno, pravočasno izvajajo ocenjevanja, ki sledijo jasni strategiji.

| 69. | Pri projektih, revidiranih v okviru vseazijskih programov, je bilo ugotovljeno, da se je nekaterim vlagateljem prijavni postopek za manjše projekte zdel zahteven in zapleten, delegacije pa zaradi premalo jasne opredelitve nalog potencialnim kandidatom pri pripravljanju vloge niso nudile dragocene pomoči. Medtem ko so revidirani projekti dosegli koristne rezultate, je malo verjetno, da bodo trajni, saj jih večina potrebuje nadaljnjo finančno podporo. Nadzorni sistemi Komisije so bili zelo učinkoviti (glej odstavke 50–59). |
| --- | --- |

69.

Pri projektih, revidiranih v okviru vseazijskih programov, je bilo ugotovljeno, da se je nekaterim vlagateljem prijavni postopek za manjše projekte zdel zahteven in zapleten, delegacije pa zaradi premalo jasne opredelitve nalog potencialnim kandidatom pri pripravljanju vloge niso nudile dragocene pomoči. Medtem ko so revidirani projekti dosegli koristne rezultate, je malo verjetno, da bodo trajni, saj jih večina potrebuje nadaljnjo finančno podporo. Nadzorni sistemi Komisije so bili zelo učinkoviti (glej odstavke 50–59).

| 70. | Sodišče Komisiji priporoča, da znova preuči svoje prijavne postopke z ozirom na to, kako bi potrebo po varovanju finančnih interesov EU uskladili s hkratnim spodbujanjem čim širšega razpona potencialnih upravičencev in projektov. Pri tem naj znova preuči potrebo, da kandidati pripravijo logičen okvir. Zagotovi naj tudi, da so zahtevani dokumenti in informacije na razpolago. V ta namen bi bil koristen vzorec izpolnjene prijave, po možnosti prilagojen pravnemu in organizacijskemu okviru posameznih držav. Komisija bi morala preudariti o ustanovitvi centralnega arhivskega urada za dokumente, priložene prijavam, tako da jih istemu upravičencu za nadaljnje vloge ne bi bilo treba znova zagotoviti. |
| --- | --- |

70.

Sodišče Komisiji priporoča, da znova preuči svoje prijavne postopke z ozirom na to, kako bi potrebo po varovanju finančnih interesov EU uskladili s hkratnim spodbujanjem čim širšega razpona potencialnih upravičencev in projektov. Pri tem naj znova preuči potrebo, da kandidati pripravijo logičen okvir. Zagotovi naj tudi, da so zahtevani dokumenti in informacije na razpolago. V ta namen bi bil koristen vzorec izpolnjene prijave, po možnosti prilagojen pravnemu in organizacijskemu okviru posameznih držav. Komisija bi morala preudariti o ustanovitvi centralnega arhivskega urada za dokumente, priložene prijavam, tako da jih istemu upravičencu za nadaljnje vloge ne bi bilo treba znova zagotoviti.

| 71. | Sodišče priporoča, da se okrepi in jasno opredeli vloga delegacij glede pomoči potencialnim upravičencem pri opredeljevanju projektov in pripravi prošenj. S tem bi skušali vzbuditi čim večje zanimanje za programe, da bi tako pritegnili čim večje število potencialnih upravičencev in predlogov ter pomagali zagotoviti, da so prijave popolne in hitro pripravljene, kar bi pripomoglo k izbiri najbolj učinkovitih in primernih projektov. |
| --- | --- |

71.

Sodišče priporoča, da se okrepi in jasno opredeli vloga delegacij glede pomoči potencialnim upravičencem pri opredeljevanju projektov in pripravi prošenj. S tem bi skušali vzbuditi čim večje zanimanje za programe, da bi tako pritegnili čim večje število potencialnih upravičencev in predlogov ter pomagali zagotoviti, da so prijave popolne in hitro pripravljene, kar bi pripomoglo k izbiri najbolj učinkovitih in primernih projektov.

| 72. | Sodišče priporoča, da bi lahko sistem rednega nadziranja vseazijskih projektov, vključno s standardno obliko poročanja, delegacijam predstavljal koristen vzorec za nadziranje dvostranskih in vseazijskih projektov. |
| --- | --- |

72.

Sodišče priporoča, da bi lahko sistem rednega nadziranja vseazijskih projektov, vključno s standardno obliko poročanja, delegacijam predstavljal koristen vzorec za nadziranje dvostranskih in vseazijskih projektov.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 14. julija 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Vir: Evropska komisija, Strateški dokument in indikativni program za večdržavne programe v Aziji 2005–2006, stran 11 (avgust 2004).

1

Vir

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (UL L 52, 27.2.1992, str. 1).

2

(3)  Odkar je Komisija uvedla upravljanje po dejavnostih (Activity Based Management), so odnosi z Azijo uvrščeni pod dejavnost 19 10, ki je razdeljena na: 19 10 01 – Finančno in tehnično sodelovanje z azijskimi državami v razvoju; 19 10 02 – Politično, gospodarsko in kulturno sodelovanje z azijskimi državami v razvoju; 19 10 03 – Pomoč razseljenim osebam v azijskih državah; 19 10 04 – Ukrepi za sanacijo in obnovo v azijskih državah v razvoju; 19 10 06 – Pomoč pri sanaciji in obnovi Afganistana.

3

(4)  Združenje držav jugovzhodne Azije. Članic je 10 in sicer Indonezija, Malezija, Filipini, Singapur, Tajska, Brunej, Vietnam, Laos, Burma/Mjanmar in Kambodža.

4

(5)  Ocena na podlagi podatkov, zbranih iz raznih virov, vključno s spletnimi stranmi delegacij, strateškimi dokumenti držav itd. Informacijski sistemi Komisije (CRIS) niso vsebovali teh informacij.

5

(6)  Drugi programi so program Asia Urbs, ki pospešuje vzpostavljanje mrež in sodelovanje lokalnih oblasti med EU in Azijo; program Asia Link, ki pospešuje vzpostavljanje mrež in izmenjave med univerzami na obeh območjih, in program Asia ProEco, ki pospešuje partnerstva na področju okolja.

6

Asia Urbs

Asia Link

Asia ProEco

(7)  Ti programi so sofinancirani, zato je njihova dejanska vrednost višja.

7

(8)  Kot je opredeljeno v predlogu za financiranje, potrjenem 18. junija 1998.

8

(9)  Ugotovljeno samo med predhodno študijo.

9

Vir: Računsko sodišče.

Vir:

(10)  Asia Invest: projekti komponent Asia Interprise niso bili upoštevani.

10

Vir: Računsko sodišče.

Vir:

(11)  COM(94) 314 konč. z dne 13. julija 1994.

11

(12)  COM(2001) 469 konč. z dne 4. septembra2001.

12

(13)  Delovni dokument Komisije iz maja 2004, ki spremlja predhodni predlog splošnega proračuna Evropske komisije za proračunsko leto 2005.

13

(14)  Končan s „Krepitev večstranskega pristopa k varnostnim vprašanjem v zvezi z Azijo, globalni gospodarski regulaciji (tj. STO in globalna finančna regulacija) in vključitvi kulturne razsežnosti“.

14

(15)  Teoretično se prednostna intervencijska področja opredelijo s pomočjo postopka strateških dokumentov držav v sodelovanju z državo partnerico. Ko je področje opredeljeno, Komisija najame izvajalce, ki izdelajo študijo izvedljivosti, zaradi česar bo izdelan finančni predlog, ki bo vseboval predlog projekta in načrt izvedbe. Projekte z vrednostjo nad 1 milijon EUR odobri odbor ALA, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic.

15

(16)  Sporočilo Komisije o ocenjevanjih (SEC(2000) 1051).

16

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| IV. | Z letom 2000 je Komisija začela reformo upravljanja zunanje pomoči. To vključuje uvedbo strateških dokumentov držav, regionalnih strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov.
  (Prva in druga alinea) – Prednostne naloge odhodkov so bile vedno predmet vzajemnega dogovora z azijskimi vladami ter so v največji možni meri odražale prednostne naloge in cilje civilne družbe. Z uvedbo strateških dokumentov držav in regionalnih strateških dokumentov skupaj z okvirnimi programi si Komisija prizadeva doseči boljšo osredotočenost odhodkov za razvoj, vključno tistih za gospodarsko sodelovanje.
  (Tretja alinea) – Komisija priznava, da je težko izmeriti celotni učinek pomoči. To velja zlasti za projekte, kjer je šlo za tehnično pomoč. Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov. To se potem preveri z neodvisnim spremljanjem in vmesnimi ter končnimi ocenjevanji. |
| --- | --- |

IV.

Z letom 2000 je Komisija začela reformo upravljanja zunanje pomoči. To vključuje uvedbo strateških dokumentov držav, regionalnih strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov.

(Prva in druga alinea) – Prednostne naloge odhodkov so bile vedno predmet vzajemnega dogovora z azijskimi vladami ter so v največji možni meri odražale prednostne naloge in cilje civilne družbe. Z uvedbo strateških dokumentov držav in regionalnih strateških dokumentov skupaj z okvirnimi programi si Komisija prizadeva doseči boljšo osredotočenost odhodkov za razvoj, vključno tistih za gospodarsko sodelovanje.

(Tretja alinea) – Komisija priznava, da je težko izmeriti celotni učinek pomoči. To velja zlasti za projekte, kjer je šlo za tehnično pomoč. Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov. To se potem preveri z neodvisnim spremljanjem in vmesnimi ter končnimi ocenjevanji.

| V. | (Prva alinea) – Do zamud med identifikacijsko fazo in začetkom projekta ter med izvajanjem projektov je prihajalo pri dvostranskih projektih, ki so bili načrtovani pred reformo zunanje pomoči ES. Zaradi te reforme, ustanovitve EuropeAida (januarja 2001) in prenosa pristojnosti upravljanja zunanje pomoči na delegacije Komisije ter skupaj z novo finančno uredbo (januar 2003) bodo zamude pri projektih omejene in obvladane.
  V okviru trenutnega načrtovanja projektov je obvezen načrt spremljanja, revizije in ocenjevanja. Vzporedno so od leta 2000 spremljanje sistematično izvajali neodvisni strokovnjaki. V okviru tega spremljanja so se projekti gospodarskega sodelovanja v Aziji izkazali za učinkovite v smislu zagotavljanja trajnosti.
  (Druga alinea) – Postopki prijave, ki izhajajo iz finančnih uredb, so zasnovani tako, da zagotavljajo najvišjo raven preglednosti in poštenosti. Kandidatom je nudena pomoč v obliki javnih posvetovanj/informacijskih dnevov, redneja posodabljanja spletnih strani, vključno z najpogosteje zastavljenimi vprašanji (Frequently Asked Questions – FAQ). Posledično so vseazijski projekti dobro vodeni in ni prihajalo do velikih zamud. V okviru neodvisnega spremljanja so se tudi vseazijski projekti izkazali za učinkovite v smislu zagotavljanja trajnosti. |
| --- | --- |

V.

(Prva alinea) – Do zamud med identifikacijsko fazo in začetkom projekta ter med izvajanjem projektov je prihajalo pri dvostranskih projektih, ki so bili načrtovani pred reformo zunanje pomoči ES. Zaradi te reforme, ustanovitve EuropeAida (januarja 2001) in prenosa pristojnosti upravljanja zunanje pomoči na delegacije Komisije ter skupaj z novo finančno uredbo (januar 2003) bodo zamude pri projektih omejene in obvladane.

V okviru trenutnega načrtovanja projektov je obvezen načrt spremljanja, revizije in ocenjevanja. Vzporedno so od leta 2000 spremljanje sistematično izvajali neodvisni strokovnjaki. V okviru tega spremljanja so se projekti gospodarskega sodelovanja v Aziji izkazali za učinkovite v smislu zagotavljanja trajnosti.

(Druga alinea) – Postopki prijave, ki izhajajo iz finančnih uredb, so zasnovani tako, da zagotavljajo najvišjo raven preglednosti in poštenosti. Kandidatom je nudena pomoč v obliki javnih posvetovanj/informacijskih dnevov, redneja posodabljanja spletnih strani, vključno z najpogosteje zastavljenimi vprašanji (Frequently Asked Questions – FAQ). Posledično so vseazijski projekti dobro vodeni in ni prihajalo do velikih zamud. V okviru neodvisnega spremljanja so se tudi vseazijski projekti izkazali za učinkovite v smislu zagotavljanja trajnosti.

| VI. | (Prva alinea) – Komisija meni, da je gospodarsko sodelovanje eden izmed nedeljivih sestavnih delov njene razvojne pomoči in se obvezuje, da mu bo namenjala posebno pozornost pri oblikovanju strateških dokumentov držav/nacionalnih okvirnih programov. Komisija si bo prizadevala izboljšati usklajenost znotraj načrta dejavnosti ter razviti ustrezne kazalnike.
  (Druga alinea) – Reforma zunanje pomoči ES, zlasti prenos pristojnosti na delegacije, ki je potekala v obdobju 2002–2005, je izboljšala in bo še popravila izvajanje in spremljanje dvostranskih projektov na kraju samem. Zahteva za izvedbo ocenjevanja je sedaj sistematično vključena v finančne sporazume vseh projektov.
  Obvezna uporaba logičnega okvira je izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov. To bo še bolj povečalo trajnost.
  (Tretja alinea) – Trenutna revizija priročnika AIDCO za pogodbene postopke bo poenostavila prijavni postopek za pomoč do ravni, ki jo dovoljuje finančna uredba, ter razjasnila vlogo delegacij pri ocenjevanju.
  (Četrta alinea) – Sistem spremljanja rezultatov projektov in programov (Results Orientated Monitoring – ROM), ki deluje od leta 2002, zagotavlja standardne podatke v zvezi s spremljanjem projektov in programov. |
| --- | --- |

VI.

(Prva alinea) – Komisija meni, da je gospodarsko sodelovanje eden izmed nedeljivih sestavnih delov njene razvojne pomoči in se obvezuje, da mu bo namenjala posebno pozornost pri oblikovanju strateških dokumentov držav/nacionalnih okvirnih programov. Komisija si bo prizadevala izboljšati usklajenost znotraj načrta dejavnosti ter razviti ustrezne kazalnike.

(Druga alinea) – Reforma zunanje pomoči ES, zlasti prenos pristojnosti na delegacije, ki je potekala v obdobju 2002–2005, je izboljšala in bo še popravila izvajanje in spremljanje dvostranskih projektov na kraju samem. Zahteva za izvedbo ocenjevanja je sedaj sistematično vključena v finančne sporazume vseh projektov.

Obvezna uporaba logičnega okvira je izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov. To bo še bolj povečalo trajnost.

(Tretja alinea) – Trenutna revizija priročnika AIDCO za pogodbene postopke bo poenostavila prijavni postopek za pomoč do ravni, ki jo dovoljuje finančna uredba, ter razjasnila vlogo delegacij pri ocenjevanju.

(Četrta alinea) – Sistem spremljanja rezultatov projektov in programov (Results Orientated Monitoring – ROM), ki deluje od leta 2002, zagotavlja standardne podatke v zvezi s spremljanjem projektov in programov.

UGOTOVITVE

| 20. | Komisija soglaša s trditvijo Sodišča o potencialnem tveganju nenamenske pomoči na vseh področjih sodelovanja. Z reformo zunanje pomoči v letu 2000 in uvedbo strateških dokumentov držav/regionalnih strateških dokumentov v povezavi s strateškimi dokumenti o Aziji je Komisija ponovno potrdila, da kratkoročni in dolgoročni strateški cilji sodelovanja ES v Aziji ostajajo v žarišču in tako zmanjšujejo navedena tveganja. |
| --- | --- |

20.

Komisija soglaša s trditvijo Sodišča o potencialnem tveganju nenamenske pomoči na vseh področjih sodelovanja. Z reformo zunanje pomoči v letu 2000 in uvedbo strateških dokumentov držav/regionalnih strateških dokumentov v povezavi s strateškimi dokumenti o Aziji je Komisija ponovno potrdila, da kratkoročni in dolgoročni strateški cilji sodelovanja ES v Aziji ostajajo v žarišču in tako zmanjšujejo navedena tveganja.

| 22. | Koncept skupnega interesa se ne more razlagati kot varovanje interesov EU. Sporočilo ne govori o pristranskosti takšne pomoči, ki bi koristila enemu ali drugemu partnerju. |
| --- | --- |

22.

Koncept skupnega interesa se ne more razlagati kot varovanje interesov EU. Sporočilo ne govori o pristranskosti takšne pomoči, ki bi koristila enemu ali drugemu partnerju.

| 23. | Namen gospodarskega sodelovanja je spodbujanje medsebojnega trgovanja in naložb ter vzpostavitev primernega okolja, v katerem lahko uspeva zasebni sektor. Namen teh in drugih dejavnosti je podpiranje razvojnih ciljev in vključevanje azijskih držav v svetovno gospodarstvo. Zato gospodarsko sodelovanje podpira in spodbuja razvojne cilje Komisije v Aziji. |
| --- | --- |

23.

Namen gospodarskega sodelovanja je spodbujanje medsebojnega trgovanja in naložb ter vzpostavitev primernega okolja, v katerem lahko uspeva zasebni sektor. Namen teh in drugih dejavnosti je podpiranje razvojnih ciljev in vključevanje azijskih držav v svetovno gospodarstvo. Zato gospodarsko sodelovanje podpira in spodbuja razvojne cilje Komisije v Aziji.

| 24. | Glej odgovor na odstavek 22. |
| --- | --- |

24.

Glej odgovor na odstavek 22.

| 25. | Komisija se strinja s Sodiščem, da bi se opredelitev in spremljanje kazalnikov lahko izboljšala, in Komisija se je tega lotila pri oblikovanju strateških dokumentov držav/regionalnih strateških dokumentov in pri povezanih okvirnih programov za 2005–2006.
  Trenutne programske smernice določajo, da mora biti pomoč usmerjena na omejeno število ukrepov. Opirajoč se na svoje izkušnje je ES od leta 2004 začela zmanjševati obseg vseazijskih programih in jih skrčila s pet na tri. |
| --- | --- |

25.

Komisija se strinja s Sodiščem, da bi se opredelitev in spremljanje kazalnikov lahko izboljšala, in Komisija se je tega lotila pri oblikovanju strateških dokumentov držav/regionalnih strateških dokumentov in pri povezanih okvirnih programov za 2005–2006.

Trenutne programske smernice določajo, da mora biti pomoč usmerjena na omejeno število ukrepov. Opirajoč se na svoje izkušnje je ES od leta 2004 začela zmanjševati obseg vseazijskih programih in jih skrčila s pet na tri.

| 26. | Komisija meni, da strateški dokumenti držav v Aziji ne razlikujejo in ne bi smeli razlikovati med gospodarskim sodelovanjem in strategijama finančnega in tehničnega sodelovanja, ker gre pri vseh za instrumente, ki se medsebojno krepijo, za uresničitev strategije ES v Aziji. Poleg tega v nacionalnih načrtih držav upravičenk v Aziji ni več delitve med gospodarskimi ukrepi za revne in ukrepi za zmanjšanje revščine. Nedavno predlagani instrumenti zunanjih ukrepov sledijo tem smernicam in ne razlikujejo več med finančnim in tehničnim sodelovanjem ter gospodarskim sodelovanjem. |
| --- | --- |

26.

Komisija meni, da strateški dokumenti držav v Aziji ne razlikujejo in ne bi smeli razlikovati med gospodarskim sodelovanjem in strategijama finančnega in tehničnega sodelovanja, ker gre pri vseh za instrumente, ki se medsebojno krepijo, za uresničitev strategije ES v Aziji. Poleg tega v nacionalnih načrtih držav upravičenk v Aziji ni več delitve med gospodarskimi ukrepi za revne in ukrepi za zmanjšanje revščine. Nedavno predlagani instrumenti zunanjih ukrepov sledijo tem smernicam in ne razlikujejo več med finančnim in tehničnim sodelovanjem ter gospodarskim sodelovanjem.

| 27. | Kar zadeva pripombe sodišča v zvezi z regionalno razsežnostjo Komisija meni, da je treba vseazijske programe obravnavati na sami programski ravni. Spodbuja se prijave, ki vključujejo več kot eno azijsko državo, za vzpostavitev čezmejnega azijskega poslovnega sodelovanja. |
| --- | --- |

27.

Kar zadeva pripombe sodišča v zvezi z regionalno razsežnostjo Komisija meni, da je treba vseazijske programe obravnavati na sami programski ravni. Spodbuja se prijave, ki vključujejo več kot eno azijsko državo, za vzpostavitev čezmejnega azijskega poslovnega sodelovanja.

| 29. | Z novim pristopom upravljanja po dejavnostih/oblikovanju proračuna po dejavnostih si Komisija prizadeva izboljšati naravo proračunske razprave z določitvijo splošnih političnih prednostnih nalog, ocenjevanjem vpliva, ki ga imajo te prednostne naloge na trenutne dejavnosti in zastavljene cilje, ter posledično z dodeljevanjem sredstev. Na politike usmerjena razprava, ki jo je proračunski organ pozdravil, bi morala omogočiti, da se razprava bolj osredotoči na raven dejavnosti in manj na posamezne proračunske vrstice. |
| --- | --- |

29.

Z novim pristopom upravljanja po dejavnostih/oblikovanju proračuna po dejavnostih si Komisija prizadeva izboljšati naravo proračunske razprave z določitvijo splošnih političnih prednostnih nalog, ocenjevanjem vpliva, ki ga imajo te prednostne naloge na trenutne dejavnosti in zastavljene cilje, ter posledično z dodeljevanjem sredstev. Na politike usmerjena razprava, ki jo je proračunski organ pozdravil, bi morala omogočiti, da se razprava bolj osredotoči na raven dejavnosti in manj na posamezne proračunske vrstice.

| 31. | Komisija priznava, da je opis ciljev splošen in da bi ga bilo mogoče bolj podrobno opredeliti. To se bo upoštevalo pri delu za izboljšanje načrta dejavnosti. |
| --- | --- |

31.

Komisija priznava, da je opis ciljev splošen in da bi ga bilo mogoče bolj podrobno opredeliti. To se bo upoštevalo pri delu za izboljšanje načrta dejavnosti.

| 32. | Komisija se strinja s stališčem Sodišča v zvezi s kazalniki vpliva in meni, da je potreben stvaren pristop k merjenju vplivov, ki upošteva omejen obseg ukrepov EU in obstoj podobnih programov, ki so jih pripravile države članice. Ukrepi ES lahko samo prispevajo k razmahu trgovine in naložb, ne da bi bili pri tem edini usmerjevalci. Komisija si bo prizadevala razvijati in izboljšati ustrezne kazalnike vpliva. |
| --- | --- |

32.

Komisija se strinja s stališčem Sodišča v zvezi s kazalniki vpliva in meni, da je potreben stvaren pristop k merjenju vplivov, ki upošteva omejen obseg ukrepov EU in obstoj podobnih programov, ki so jih pripravile države članice. Ukrepi ES lahko samo prispevajo k razmahu trgovine in naložb, ne da bi bili pri tem edini usmerjevalci. Komisija si bo prizadevala razvijati in izboljšati ustrezne kazalnike vpliva.

| 33. | Načrt dejavnosti predstavi podatke o preteklih rezultatih v okviru vsakega ključnega cilja in prikaže, kako so ti rezultati prispevali k dosegi cilja. Komisija si prizadeva za kazalnike, ki bi bili bolj usmerjeni k rezultatom. |
| --- | --- |

33.

Načrt dejavnosti predstavi podatke o preteklih rezultatih v okviru vsakega ključnega cilja in prikaže, kako so ti rezultati prispevali k dosegi cilja. Komisija si prizadeva za kazalnike, ki bi bili bolj usmerjeni k rezultatom.

| 34.–35. | Do leta 2001 so bili cilji politik neposredno uresničeni v projektih in programih. Od leta 2002 so nacionalni okvirni programi instrument za boljše ciljno usmerjanje, zlasti za gospodarsko sodelovanje, in so omogočili zmanjšanje števila sektorjev za ukrepanje ter razjasnitev ciljev in namenov, zastavljenih v vsakem sektorju. Komisija priznava, da je težko izmeriti celotni učinek pomoči. To velja zlasti za projekte, kjer je šlo za tehnično pomoč.
  Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov. To se potem preveri z neodvisnimi vmesnimi ter končnimi ocenjevanji. |
| --- | --- |

34.–35.

Do leta 2001 so bili cilji politik neposredno uresničeni v projektih in programih. Od leta 2002 so nacionalni okvirni programi instrument za boljše ciljno usmerjanje, zlasti za gospodarsko sodelovanje, in so omogočili zmanjšanje števila sektorjev za ukrepanje ter razjasnitev ciljev in namenov, zastavljenih v vsakem sektorju. Komisija priznava, da je težko izmeriti celotni učinek pomoči. To velja zlasti za projekte, kjer je šlo za tehnično pomoč.

Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov. To se potem preveri z neodvisnimi vmesnimi ter končnimi ocenjevanji.

| 39. | Dvostranski projekti gospodarskega sodelovanja so povezani s prednostnimi nalogami gospodarskega sodelovanja, ki so določene v skladu z obstoječimi prednostnimi nalogami posameznih držav, navedenih v njihovih regionalnih strateških dokumentih in nacionalnih razvojnih načrtih. Kjer je mogoče, Komisija sodeluje z drugimi donatorji, da bi ustvarila multiplikacijski učinek, ki bi omejenim sredstvom Skupnosti omogočil doseči največji učinek.
  Pri mnogih dvostranskih projektih gospodarskega sodelovanja se učinek pokaže samo čez daljše obdobje. Učinek vseh prihodnjih projektov se bo bolj sistematično meril preko izboljšanih postopkov spremljanja in ocenjevanja, ki so trenutno v uporabi. |
| --- | --- |

39.

Dvostranski projekti gospodarskega sodelovanja so povezani s prednostnimi nalogami gospodarskega sodelovanja, ki so določene v skladu z obstoječimi prednostnimi nalogami posameznih držav, navedenih v njihovih regionalnih strateških dokumentih in nacionalnih razvojnih načrtih. Kjer je mogoče, Komisija sodeluje z drugimi donatorji, da bi ustvarila multiplikacijski učinek, ki bi omejenim sredstvom Skupnosti omogočil doseči največji učinek.

Pri mnogih dvostranskih projektih gospodarskega sodelovanja se učinek pokaže samo čez daljše obdobje. Učinek vseh prihodnjih projektov se bo bolj sistematično meril preko izboljšanih postopkov spremljanja in ocenjevanja, ki so trenutno v uporabi.

| 40.–41. | Obstaja ravnotežje med hitrostjo priprave projekta in kakovostnim razvojem projekta, ki vključuje: (a) identifikacijsko fazo za oceno zadevnega sektorja, opredelitev ter obravnavo rešitev ključnih problemov in potencialnih upravičencev ter možnih načinov izvajanja; (b) fazo ocenjevanja, kjer se določijo podrobnosti projekta s popolnim sodelovanjem in posvetovanjem vseh zainteresiranih strank, upravičencev in donatorjev. V tej fazi je pogosto vključena priprava gospodarske in finančne analize, presoja vplivov na okolje in presoja vplivov na enakost med spoloma. Izvedba projekta se začne z začetno fazo (običajno ta traja šest mesecev), med katero se preveri predlagane dejavnosti v smislu njihove pravočasnosti in razmerja strošek/dobiček. |
| --- | --- |

40.–41.

Obstaja ravnotežje med hitrostjo priprave projekta in kakovostnim razvojem projekta, ki vključuje: (a) identifikacijsko fazo za oceno zadevnega sektorja, opredelitev ter obravnavo rešitev ključnih problemov in potencialnih upravičencev ter možnih načinov izvajanja; (b) fazo ocenjevanja, kjer se določijo podrobnosti projekta s popolnim sodelovanjem in posvetovanjem vseh zainteresiranih strank, upravičencev in donatorjev. V tej fazi je pogosto vključena priprava gospodarske in finančne analize, presoja vplivov na okolje in presoja vplivov na enakost med spoloma. Izvedba projekta se začne z začetno fazo (običajno ta traja šest mesecev), med katero se preveri predlagane dejavnosti v smislu njihove pravočasnosti in razmerja strošek/dobiček.

| 42.–43. | Po reformi zunanje pomoči ES, zlasti prenosu pristojnosti upravljanja na delegacije, se je izvedba projektov in programov izboljšala. Nedvomno je prišlo do obdobja prilagajanja, ki je vključevalo zaposlovanje in obsežno usposabljanje novih uslužbencev v delegacijah.
  Pri težavah v zvezi s strokovnim znanjem in izkušnjami je treba upoštevati vrzel med povpraševanjem in ponudbo visoko usposobljenega lokalnega osebja na področju trgovine. Za izboljšanje razmer je Komisija uvedla ukrepe z boljšim ciljnim usmerjanjem nove okvirne pogodbe o trgovini (decembra 2003), z ustanovitvijo odškodninskega sklada v sodelovanju z Mednarodnim trgovinskim centrom ZN (julija 2004) in z bolj učinkovito uporabo strokovnega znanja in izkušenj ustreznih organizacij ZN. |
| --- | --- |

42.–43.

Po reformi zunanje pomoči ES, zlasti prenosu pristojnosti upravljanja na delegacije, se je izvedba projektov in programov izboljšala. Nedvomno je prišlo do obdobja prilagajanja, ki je vključevalo zaposlovanje in obsežno usposabljanje novih uslužbencev v delegacijah.

Pri težavah v zvezi s strokovnim znanjem in izkušnjami je treba upoštevati vrzel med povpraševanjem in ponudbo visoko usposobljenega lokalnega osebja na področju trgovine. Za izboljšanje razmer je Komisija uvedla ukrepe z boljšim ciljnim usmerjanjem nove okvirne pogodbe o trgovini (decembra 2003), z ustanovitvijo odškodninskega sklada v sodelovanju z Mednarodnim trgovinskim centrom ZN (julija 2004) in z bolj učinkovito uporabo strokovnega znanja in izkušenj ustreznih organizacij ZN.

| 44. | Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov sedaj popolnoma institucionalizirani. To se poudarja z uporabo metode logičnega okvira, ki zagotavlja opredelitev cilja projekta, namen, rezultate, dejavnosti, objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za presojo. |
| --- | --- |

44.

Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov sedaj popolnoma institucionalizirani. To se poudarja z uporabo metode logičnega okvira, ki zagotavlja opredelitev cilja projekta, namen, rezultate, dejavnosti, objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za presojo.

| 46. | Spremljanje projektov je bilo nedavno okrepljeno z bolj osredotočeno uporabo metode logičnega okvira, ki vključuje jasno opredelitev splošnega cilja, namena projekta, rezultatov in dejavnosti ter posebne kazalnike uspešnosti. Poleg tega izboljšanje spremljanja vključuje tudi oblikovanje sistema spremljanja rezultatov projektov in programov (ROM), ki ga vodijo neodvisni svetovalci. |
| --- | --- |

46.

Spremljanje projektov je bilo nedavno okrepljeno z bolj osredotočeno uporabo metode logičnega okvira, ki vključuje jasno opredelitev splošnega cilja, namena projekta, rezultatov in dejavnosti ter posebne kazalnike uspešnosti. Poleg tega izboljšanje spremljanja vključuje tudi oblikovanje sistema spremljanja rezultatov projektov in programov (ROM), ki ga vodijo neodvisni svetovalci.

| 47. | Od leta 2000 spremljanje sistematično izvajajo neodvisni strokovnjaki, katerih naloga je analizirati ustreznost, uspešnost, učinkovitost, vpliv in trajnost izbranih projektov v skladu z letnim delovnim načrtom. V okviru tega spremljanja so se projekti gospodarskega sodelovanja v Aziji izkazali za učinkovite v smislu trajnosti.
  Poleg tega je ES od leta 2002 uvedla sistem ukrepov podpore kakovosti, ki krepi preučevanje načrta projekta in identifikacijo ter opredelitev faz. Po zaslugi tega postopka se trajnostni načrti trenutno podrobno pregledujejo.
  Trajnost se pregleduje kot posebno merilo v vseh fazah procesa podpore kakovosti. |
| --- | --- |

47.

Od leta 2000 spremljanje sistematično izvajajo neodvisni strokovnjaki, katerih naloga je analizirati ustreznost, uspešnost, učinkovitost, vpliv in trajnost izbranih projektov v skladu z letnim delovnim načrtom. V okviru tega spremljanja so se projekti gospodarskega sodelovanja v Aziji izkazali za učinkovite v smislu trajnosti.

Poleg tega je ES od leta 2002 uvedla sistem ukrepov podpore kakovosti, ki krepi preučevanje načrta projekta in identifikacijo ter opredelitev faz. Po zaslugi tega postopka se trajnostni načrti trenutno podrobno pregledujejo.

Trajnost se pregleduje kot posebno merilo v vseh fazah procesa podpore kakovosti.

| 48.–49. | V okviru sistema podpore kakovosti, ki deluje od leta 2002, so postala vmesna ter končna ocenjevanja v načrtu projekta obvezna, poleg postavk proračunskih vrstic, namenjenih za njihovo izvedbo. Vmesno ocenjevanje je posebej predvideno za ugotavljanje slabosti in sprejetje ustreznih korektivnih ukrepov. Prenos upravljanja pomoči in sistematično zunanje spremljanje zagotavljata natančno spremljanje in zgodnje odkrivanje slabosti, kar omogoča pravočasno sprejetje korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

48.–49.

V okviru sistema podpore kakovosti, ki deluje od leta 2002, so postala vmesna ter končna ocenjevanja v načrtu projekta obvezna, poleg postavk proračunskih vrstic, namenjenih za njihovo izvedbo. Vmesno ocenjevanje je posebej predvideno za ugotavljanje slabosti in sprejetje ustreznih korektivnih ukrepov. Prenos upravljanja pomoči in sistematično zunanje spremljanje zagotavljata natančno spremljanje in zgodnje odkrivanje slabosti, kar omogoča pravočasno sprejetje korektivnih ukrepov.

| 52. | V okviru vseazijskih programov in upravljanja zunanje pomoči na splošno se smernice za kandidate nenehno pregledujejo in vlaga se ogromno truda za poenostavitev postopkov prijave. Treba je najti ravnovesje med pomembnostjo postopkov, ki so potrebni za preglednost, in poštenostjo in enostavnostjo, ki ju želijo kandidati. |
| --- | --- |

52.

V okviru vseazijskih programov in upravljanja zunanje pomoči na splošno se smernice za kandidate nenehno pregledujejo in vlaga se ogromno truda za poenostavitev postopkov prijave. Treba je najti ravnovesje med pomembnostjo postopkov, ki so potrebni za preglednost, in poštenostjo in enostavnostjo, ki ju želijo kandidati.

| 53. | Določbe statutov so potrebne za določitev statusa in nacionalnosti kandidatov, da se tako izpolni zahteve iz pravne podlage.
  Partnerji morajo podpisati „partnerski sporazum“, s katerim se partnerji zavežejo, da bodo izpolnjevali svojo vlogo, če bo predlog izbran. |
| --- | --- |

53.

Določbe statutov so potrebne za določitev statusa in nacionalnosti kandidatov, da se tako izpolni zahteve iz pravne podlage.

Partnerji morajo podpisati „partnerski sporazum“, s katerim se partnerji zavežejo, da bodo izpolnjevali svojo vlogo, če bo predlog izbran.

| 54. | Prednost izbire nepridobitnih poslovnih posrednikov kot upravičencev je, da imajo le-ti ustrezne strukture za pomnožitev koristnih učinkov projektov.
  Trenutno se preučuje možnost, da bi se lahko v okviru vseazijskih programov prijavile pridobitne družbe. V tem primeru upravičenci od sofinanciranih projektov ne bi smeli imeti nobenih koristi.
  Uporaba načela nepridobitnosti se pregleduje na način, ki lahko olajša izvedbo tovrstnega projekta gospodarskega sodelovanja, tako kot predlaga Sodišče. |
| --- | --- |

54.

Prednost izbire nepridobitnih poslovnih posrednikov kot upravičencev je, da imajo le-ti ustrezne strukture za pomnožitev koristnih učinkov projektov.

Trenutno se preučuje možnost, da bi se lahko v okviru vseazijskih programov prijavile pridobitne družbe. V tem primeru upravičenci od sofinanciranih projektov ne bi smeli imeti nobenih koristi.

Uporaba načela nepridobitnosti se pregleduje na način, ki lahko olajša izvedbo tovrstnega projekta gospodarskega sodelovanja, tako kot predlaga Sodišče.

| 55. | V zadnjih dveh letih je ES izvedla celo vrsto ukrepov za izboljšanje pomoči potencialnim kandidatom. Ti vključujejo posvetovanja v državah članicah EU in azijskih državah partnericah, redno posodabljanje spletne strani programa oddelkov FAQ in poštne predale, ki jih upravljajo centralne službe in kamor lahko kandidati naslovijo svoje poizvedbe. Na spletni strani so na voljo tudi najboljši praktični primeri, kako pripraviti dober predlog projekta. V zvezi s tem so bile med razvojem procesa prenosa pristojnosti razjasnjene pristojnosti delegacij in sedeža.
  V okviru nove generacije vseazijskih programov je ES uvedla poseben element programa v zvezi z ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti, namenjene krepitvi priprave projekta in usposobljenosti projektnega vodenja upravičencev. |
| --- | --- |

55.

V zadnjih dveh letih je ES izvedla celo vrsto ukrepov za izboljšanje pomoči potencialnim kandidatom. Ti vključujejo posvetovanja v državah članicah EU in azijskih državah partnericah, redno posodabljanje spletne strani programa oddelkov FAQ in poštne predale, ki jih upravljajo centralne službe in kamor lahko kandidati naslovijo svoje poizvedbe. Na spletni strani so na voljo tudi najboljši praktični primeri, kako pripraviti dober predlog projekta. V zvezi s tem so bile med razvojem procesa prenosa pristojnosti razjasnjene pristojnosti delegacij in sedeža.

V okviru nove generacije vseazijskih programov je ES uvedla poseben element programa v zvezi z ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti, namenjene krepitvi priprave projekta in usposobljenosti projektnega vodenja upravičencev.

| 56. | Delegacije ne smejo pomagati kandidatom pri pripravi njihovih predlogov, ne da bi kršile načelo enake obravnave. Zato je pomoč omejena na zgoraj navedene ukrepe.
  Kakor koli že, pomoč, ki jo nudijo delegacije, ne more presegati določb splošnih smernic, ne da bi se spuščale v podrobnosti predloga projekta. |
| --- | --- |

56.

Delegacije ne smejo pomagati kandidatom pri pripravi njihovih predlogov, ne da bi kršile načelo enake obravnave. Zato je pomoč omejena na zgoraj navedene ukrepe.

Kakor koli že, pomoč, ki jo nudijo delegacije, ne more presegati določb splošnih smernic, ne da bi se spuščale v podrobnosti predloga projekta.

| 59. | Vsak predlog projekta, ki je predmet tehničnega in finančnega ocenjevanja, se oceni z vidika trajnosti. Poleg tega zadevna delegacija(-e) Komisije predloži(-jo) pripombe o trajnosti projekta zlasti s finančnega, institucionalnega in političnega vidika. |
| --- | --- |

59.

Vsak predlog projekta, ki je predmet tehničnega in finančnega ocenjevanja, se oceni z vidika trajnosti. Poleg tega zadevna delegacija(-e) Komisije predloži(-jo) pripombe o trajnosti projekta zlasti s finančnega, institucionalnega in političnega vidika.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 60. | Namen gospodarskega sodelovanja, kot ga opisujejo uredbe ALA, je spodbujanje medsebojnega trgovanja in naložb ter vzpostavitev primernega okolja, v katerem lahko uspeva zasebni sektor. Namen teh in drugih dejavnosti je podpiranje razvojnih ciljev in vključevanje azijskih držav v svetovno gospodarstvo. Zato gospodarsko sodelovanje podpira in spodbuja razvojne cilje Komisije v Aziji. Z uvedbo strateških dokumentov držav in regionalnih strateških dokumentov leta 2002 si Komisija prizadeva doseči boljšo usklajenost med strategijo, načrtovanjem in izvajanjem. |
| --- | --- |

60.

Namen gospodarskega sodelovanja, kot ga opisujejo uredbe ALA, je spodbujanje medsebojnega trgovanja in naložb ter vzpostavitev primernega okolja, v katerem lahko uspeva zasebni sektor. Namen teh in drugih dejavnosti je podpiranje razvojnih ciljev in vključevanje azijskih držav v svetovno gospodarstvo. Zato gospodarsko sodelovanje podpira in spodbuja razvojne cilje Komisije v Aziji. Z uvedbo strateških dokumentov držav in regionalnih strateških dokumentov leta 2002 si Komisija prizadeva doseči boljšo usklajenost med strategijo, načrtovanjem in izvajanjem.

| 61. | V skladu s členoma 177 in 181a Pogodbe o Evropski uniji je Komisija trdno prepričana, da mora gospodarsko sodelovanje ostati sestavni del njenih razvojnih ukrepov v okviru enotne razvojne strategije. Komisija kljub temu priznava, da bi morali biti kazalniki gospodarskega sodelovanja bolj prilagojeni posameznim državam. |
| --- | --- |

61.

V skladu s členoma 177 in 181a Pogodbe o Evropski uniji je Komisija trdno prepričana, da mora gospodarsko sodelovanje ostati sestavni del njenih razvojnih ukrepov v okviru enotne razvojne strategije. Komisija kljub temu priznava, da bi morali biti kazalniki gospodarskega sodelovanja bolj prilagojeni posameznim državam.

| 62. | Za uresničitev svoje celostne vizije Komisija razvija posebne strateške dokumente držav in regionalne strateške dokumente in pripravlja nacionalne programe. Ti vključujejo tako finančne kot tehnične in gospodarske ukrepe sodelovanja, ki se medsebojno krepijo in dopolnjujejo.
  Pristop upravljanja po dejavnostih je nov in njegova opredelitev in skladnost se izboljšujeta. Kljub temu se načrti dejavnosti ne smejo obravnavati ločeno, kajti Komisija jih uporablja skupaj z drugimi ustreznimi dokumenti za usmerjanje njenih ukrepov v azijski regiji. |
| --- | --- |

62.

Za uresničitev svoje celostne vizije Komisija razvija posebne strateške dokumente držav in regionalne strateške dokumente in pripravlja nacionalne programe. Ti vključujejo tako finančne kot tehnične in gospodarske ukrepe sodelovanja, ki se medsebojno krepijo in dopolnjujejo.

Pristop upravljanja po dejavnostih je nov in njegova opredelitev in skladnost se izboljšujeta. Kljub temu se načrti dejavnosti ne smejo obravnavati ločeno, kajti Komisija jih uporablja skupaj z drugimi ustreznimi dokumenti za usmerjanje njenih ukrepov v azijski regiji.

| 63. | Komisija meni, da je gospodarsko sodelovanje eden izmed nedeljivih sestavnih delov njene razvojne pomoči in se obvezuje, da mu bo namenjala posebno pozornost pri oblikovanju strateških dokumentov držav/nacionalnih okvirnih programov. Poleg tega si bo Komisija prizadevala izboljšati usklajenost znotraj načrta dejavnosti ter razviti ustrezne kazalnike. |
| --- | --- |

63.

Komisija meni, da je gospodarsko sodelovanje eden izmed nedeljivih sestavnih delov njene razvojne pomoči in se obvezuje, da mu bo namenjala posebno pozornost pri oblikovanju strateških dokumentov držav/nacionalnih okvirnih programov. Poleg tega si bo Komisija prizadevala izboljšati usklajenost znotraj načrta dejavnosti ter razviti ustrezne kazalnike.

| 64. | Do leta 2001 so bili cilji politik neposredno uresničeni v projektih in programih. Prednostne naloge odhodkov so bile vedno predmet vzajemnega dogovora z azijskimi vladami ter so v največji možni meri odražale prednostne naloge in cilje civilne družbe. Od leta 2002 so strateški dokumenti držav in nacionalni okvirni programi instrument za boljše ciljno usmerjanje, zlasti za gospodarsko sodelovanje, in so omogočili zmanjšanje števila sektorjev za ukrepanje ter razjasnitev ciljev in namenov, zastavljenih v vsakem sektorju. |
| --- | --- |

64.

Do leta 2001 so bili cilji politik neposredno uresničeni v projektih in programih. Prednostne naloge odhodkov so bile vedno predmet vzajemnega dogovora z azijskimi vladami ter so v največji možni meri odražale prednostne naloge in cilje civilne družbe. Od leta 2002 so strateški dokumenti držav in nacionalni okvirni programi instrument za boljše ciljno usmerjanje, zlasti za gospodarsko sodelovanje, in so omogočili zmanjšanje števila sektorjev za ukrepanje ter razjasnitev ciljev in namenov, zastavljenih v vsakem sektorju.

| 65. | Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov. |
| --- | --- |

65.

Od reforme zunanje pomoči ES so vsi vidiki upravljanja projektnih ciklov popolnoma institucionalizirani. Uporaba metode logičnega okvira zagotavlja objektivno preverljive kazalnike in vnaprej določena sredstva za oceno učinkovitosti odhodkov.

| 66. | Večina projektov, ki jih je revidiralo Sodišče, je bila načrtovana v obdobju pred reformo zunanje pomoči ES. |
| --- | --- |

66.

Večina projektov, ki jih je revidiralo Sodišče, je bila načrtovana v obdobju pred reformo zunanje pomoči ES.

| 67. | Zaradi reforme zunanje pomoči ES in z začetkom veljavnosti nove finančne uredbe januarja 2003 so bile zamude pri projektih od takrat občutno omejene in obvladane.
  Obvezna uporaba logičnega okvira in vzpostavitev vmesnih ter končnih ocenjevanj za vsak projekt/program sta izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov.
  Po zaslugi procesa podpore kakovosti se trajnostni načrti trenutno podrobno pregledujejo. Poleg tega je trajnost eno izmed meril, ki ga preverja sistem spremljanja rezultatov projektov in programov, in se sistematično pregleduje v okviru neodvisnega spremljanja. |
| --- | --- |

67.

Zaradi reforme zunanje pomoči ES in z začetkom veljavnosti nove finančne uredbe januarja 2003 so bile zamude pri projektih od takrat občutno omejene in obvladane.

Obvezna uporaba logičnega okvira in vzpostavitev vmesnih ter končnih ocenjevanj za vsak projekt/program sta izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov.

Po zaslugi procesa podpore kakovosti se trajnostni načrti trenutno podrobno pregledujejo. Poleg tega je trajnost eno izmed meril, ki ga preverja sistem spremljanja rezultatov projektov in programov, in se sistematično pregleduje v okviru neodvisnega spremljanja.

| 68. | Trenutni načrt projekta že sedaj zahteva jasno opredelitev splošnega cilja, namenov in rezultatov projekta ter dejavnosti. Zahteva za izvedbo neodvisnega zunanjega ocenjevanja je od konca leta 2002 sistematično vključena v vse projekte. |
| --- | --- |

68.

Trenutni načrt projekta že sedaj zahteva jasno opredelitev splošnega cilja, namenov in rezultatov projekta ter dejavnosti. Zahteva za izvedbo neodvisnega zunanjega ocenjevanja je od konca leta 2002 sistematično vključena v vse projekte.

| 69. | Komisija priznava, da so postopki prijave za vseazijske programe zapleteni, čeprav se trudi, da bi bili čim bolj preprosti.
  Trenutni pregled finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil bi moral privesti do večje prožnosti in sorazmernosti pri uporabi pravil v zvezi z manjšimi projekti, se pravi več pravil glede na višja tveganja.
  Trenutna revizija priročnika AIDCO za pogodbene postopke bo poenostavila postopek prijave za pomoč do ravni, ki jo dovoljuje finančna uredba, ter razjasnila vlogo delegacij pri ocenjevanju. |
| --- | --- |

69.

Komisija priznava, da so postopki prijave za vseazijske programe zapleteni, čeprav se trudi, da bi bili čim bolj preprosti.

Trenutni pregled finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil bi moral privesti do večje prožnosti in sorazmernosti pri uporabi pravil v zvezi z manjšimi projekti, se pravi več pravil glede na višja tveganja.

Trenutna revizija priročnika AIDCO za pogodbene postopke bo poenostavila postopek prijave za pomoč do ravni, ki jo dovoljuje finančna uredba, ter razjasnila vlogo delegacij pri ocenjevanju.

| 70. | Obstaja tveganje, da bodo z objavo vzorca prijave na spletni strani kandidati obširno prepisovali z vzorca. Komisija daje na voljo podrobne kontrolne sezname o vseh financiranih projektih na spletni strani programa.
  Obvezna uporaba logičnega okvira je izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov. Deloma so zaradi obstoja logičnih okvirov redni sistemi spremljanja, vzpostavljeni za vseazijske programe, delovali tako dobro. Zato bi Komisija raje obdržala zahtevo, da morajo kandidati pripraviti logični okvir. Komisija bo preučila možnost uporabe centralnega arhivskega urada, kot predlaga Sodišče. |
| --- | --- |

70.

Obstaja tveganje, da bodo z objavo vzorca prijave na spletni strani kandidati obširno prepisovali z vzorca. Komisija daje na voljo podrobne kontrolne sezname o vseh financiranih projektih na spletni strani programa.

Obvezna uporaba logičnega okvira je izboljšala spremljanje in ocenjevanje projektov. Deloma so zaradi obstoja logičnih okvirov redni sistemi spremljanja, vzpostavljeni za vseazijske programe, delovali tako dobro. Zato bi Komisija raje obdržala zahtevo, da morajo kandidati pripraviti logični okvir. Komisija bo preučila možnost uporabe centralnega arhivskega urada, kot predlaga Sodišče.

| 71. | V zadnjih dveh letih je Komisija izvedla celo vrsto ukrepov za izboljšanje pomoči potencialnim kandidatom. V okviru nove generacije vseazijskih programov je Komisija uvedla poseben element programa v zvezi z ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti, namenjene boljši pripravi projekta in izboljšanju usposobljenosti projektnega vodenja upravičencev.
  Delegacije ne morejo pomagati kandidatom pri pripravi njihovih predlogov, ne da bi kršile načelo enake obravnave. Zato je pomoč omejena na določbe splošnih smernic, ne da bi se spuščale v podrobnosti predloga. |
| --- | --- |

71.

V zadnjih dveh letih je Komisija izvedla celo vrsto ukrepov za izboljšanje pomoči potencialnim kandidatom. V okviru nove generacije vseazijskih programov je Komisija uvedla poseben element programa v zvezi z ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti, namenjene boljši pripravi projekta in izboljšanju usposobljenosti projektnega vodenja upravičencev.

Delegacije ne morejo pomagati kandidatom pri pripravi njihovih predlogov, ne da bi kršile načelo enake obravnave. Zato je pomoč omejena na določbe splošnih smernic, ne da bi se spuščale v podrobnosti predloga.

| 72. | Komisija nenehno prilagaja postopke za sprejetje najprimernejše prakse. Sistem spremljanja vseazijskih projektov in zunanje spremljanje sedaj uporabljata standardno obliko poročanja. Od prenosa pristojnosti so delegacije aktivno vključene v to dejavnost sistematičnega spremljanja. |
| --- | --- |

72.

Komisija nenehno prilagaja postopke za sprejetje najprimernejše prakse. Sistem spremljanja vseazijskih projektov in zunanje spremljanje sedaj uporabljata standardno obliko poročanja. Od prenosa pristojnosti so delegacije aktivno vključene v to dejavnost sistematičnega spremljanja.

---