# Jurnalul Oficial C 243/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 243 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6323 iulie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 243

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6323 iulie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2020/C 243/01 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind politica economică a zonei euro | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2020/C 243/01

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind politica economică a zonei euro

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 243/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  ) | 8 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 243/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9803 – SAZKA Group/OPAP) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 243/03 | Rata de schimb a monedei euro — 22 iulie 2020 | 9 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de supraveghere a AELS |
| 2020/C 243/04 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 10 |
| 2020/C 243/05 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 11 |
| 2020/C 243/06 | Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 mai 2020
  [Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004] | 12 |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 243/07 | Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană — Atribuiri în 2020 în zonele prestabilite | 13 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 243/03

Rata de schimb a monedei euro — 22 iulie 2020

9

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

2020/C 243/04

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

10

2020/C 243/05

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

11

2020/C 243/06

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 mai 2020
  [Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004]

[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

12

Comisia Europeană

2020/C 243/07

Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană — Atribuiri în 2020 în zonele prestabilite

13

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 243/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 243/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 17 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 243/10 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a cererii de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 18 |
| 2020/C 243/11 | Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE Cerere formulată de o entitate contractantă — Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare | 23 |
| 2020/C 243/12 | Comunicare în atenția lui NOOR WALI MEHSUD, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1082 al Comisiei | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 243/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

15

2020/C 243/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

17

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 243/10

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a cererii de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

18

2020/C 243/11

Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE Cerere formulată de o entitate contractantă — Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare

23

2020/C 243/12

Comunicare în atenția lui NOOR WALI MEHSUD, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1082 al Comisiei

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind politica economică a zonei euro

(2020/C 243/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136, coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | Zona euro continuă să se extindă, dar există riscuri interconectate privind perspectivele de evoluție, precum și incertitudini cu privire la viitor. În plus, există riscul unei perioade suplimentare prelungite de creștere redusă și inflație, ca urmare a productivității anemice și a îmbătrânirii populației. În timp ce deviația PIB a devenit pozitivă începând cu 2017 și a fost de 0,7 % din produsul intern brut (PIB-ul) potențial în 2018, se estimează că creșterea potențială va rămâne sub nivelurile din perioada anterioară crizei (3). Inflația de bază a rămas în intervalul 1-11⁄2 % în 2018 și în 2019 și se preconizează că va rămâne la aproximativ 11⁄2 % în 2020 și 2021. Indicatorii pieței forței de muncă continuă să se îmbunătățească, deși într-un ritm mai lent, se estimează o încetinire suplimentară a creșterii ocupării forței de muncă, iar provocările privind calitatea locurilor de muncă persistă. Creșterea salariilor nominale s-a consolidat, ajungând la o creștere de aproximativ 21⁄4 % în 2018, după ce a rămas timp de mai mulți ani sub 2,0 %, se estimează că va atinge aproximativ 21⁄2 % în 2019 și se preconizează că va reveni la 21⁄4 % în perioada 2020-2021. În pofida condițiilor bune de pe piața forței de muncă, creșterea salariilor reale a avut un ritm lent și se menține la un nivel scăzut, sub 1 % în 2018, se estimează că va avea aproximativ același nivel în 2019 și se preconizează că va fi de 0,7 % în 2020, respectiv 0,8 % în 2021. Astfel cum se precizează în Raportul privind mecanismul de alertă 2020, adoptat de Comisie la 17 decembrie 2019, se estimează că excedentul de cont curent din zona euro va scădea, rămânând totuși aproape de nivelul său maxim. Statele membre cu deficit și-au redus deficitele de cont curent sau înregistrează un excedent, chiar dacă continuă să înregistreze poziții investiționale internaționale nete (NIIP) negative importante.
  În același timp, deși unele state membre și-au redus excedentele de cont curent, ele continuă să înregistreze în mod constant excedente de cont curent ridicate și, prin urmare, NIIP cresc. Dinamica balanței contului curent din zona euro este afectată de scăderea cererii externe, în special în ceea ce privește statele membre orientate spre export cu excedente de cont curent ridicate, care depind foarte mult de cererea externă de export. Dinamica favorabilă a cererii este, de asemenea, importantă, iar statele membre cu excedent mare ar contribui, de asemenea, la reechilibrare prin consolidarea condițiilor care susțin creșterea salariilor, cu respectarea totodată a rolului partenerilor sociali, precum și investițiile publice și private. |
| --- | --- |

(1)

Zona euro continuă să se extindă, dar există riscuri interconectate privind perspectivele de evoluție, precum și incertitudini cu privire la viitor. În plus, există riscul unei perioade suplimentare prelungite de creștere redusă și inflație, ca urmare a productivității anemice și a îmbătrânirii populației. În timp ce deviația PIB a devenit pozitivă începând cu 2017 și a fost de 0,7 % din produsul intern brut (PIB-ul) potențial în 2018, se estimează că creșterea potențială va rămâne sub nivelurile din perioada anterioară crizei (3). Inflația de bază a rămas în intervalul 1-11⁄2 % în 2018 și în 2019 și se preconizează că va rămâne la aproximativ 11⁄2 % în 2020 și 2021. Indicatorii pieței forței de muncă continuă să se îmbunătățească, deși într-un ritm mai lent, se estimează o încetinire suplimentară a creșterii ocupării forței de muncă, iar provocările privind calitatea locurilor de muncă persistă. Creșterea salariilor nominale s-a consolidat, ajungând la o creștere de aproximativ 21⁄4 % în 2018, după ce a rămas timp de mai mulți ani sub 2,0 %, se estimează că va atinge aproximativ 21⁄2 % în 2019 și se preconizează că va reveni la 21⁄4 % în perioada 2020-2021. În pofida condițiilor bune de pe piața forței de muncă, creșterea salariilor reale a avut un ritm lent și se menține la un nivel scăzut, sub 1 % în 2018, se estimează că va avea aproximativ același nivel în 2019 și se preconizează că va fi de 0,7 % în 2020, respectiv 0,8 % în 2021. Astfel cum se precizează în Raportul privind mecanismul de alertă 2020, adoptat de Comisie la 17 decembrie 2019, se estimează că excedentul de cont curent din zona euro va scădea, rămânând totuși aproape de nivelul său maxim. Statele membre cu deficit și-au redus deficitele de cont curent sau înregistrează un excedent, chiar dacă continuă să înregistreze poziții investiționale internaționale nete (NIIP) negative importante.

În același timp, deși unele state membre și-au redus excedentele de cont curent, ele continuă să înregistreze în mod constant excedente de cont curent ridicate și, prin urmare, NIIP cresc. Dinamica balanței contului curent din zona euro este afectată de scăderea cererii externe, în special în ceea ce privește statele membre orientate spre export cu excedente de cont curent ridicate, care depind foarte mult de cererea externă de export. Dinamica favorabilă a cererii este, de asemenea, importantă, iar statele membre cu excedent mare ar contribui, de asemenea, la reechilibrare prin consolidarea condițiilor care susțin creșterea salariilor, cu respectarea totodată a rolului partenerilor sociali, precum și investițiile publice și private.

| (2) | Pentru a spori potențialul de creștere și a asigura în același timp sustenabilitatea socială și de mediu și pentru a stimula convergența reală între statele membre din zona euro, sunt necesare reforme structurale pentru a consolida creșterea durabilă și investițiile în capital tangibil și intangibil, în vederea creșterii productivității. Aceste măsuri ar ajuta în mod special statele membre al căror potențial de creștere este în mod clar mai scăzut decât media zonei euro. Ele ar fi necesare, de asemenea, pentru a împiedica intrarea economiei din zona euro într-o perioadă prelungită marcată de o reducere a creșterii potențiale și a productivității, de o scădere a inflației prețurilor și a creșterii salariilor, precum și de o adâncire a inegalităților. Reformele și investițiile rămân esențiale pentru a asigura reluarea ritmului de creștere în zona euro, să depășească presiunile mai puternice pe termen mediu și lung, cauzate, printre altele, de deteriorarea situației demografice, și să treacă mai ușor către o economie durabilă, precum și pentru a ajuta zona euro și statele sale membre să realizeze obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a spori potențialul de creștere și a asigura în același timp sustenabilitatea socială și de mediu și pentru a stimula convergența reală între statele membre din zona euro, sunt necesare reforme structurale pentru a consolida creșterea durabilă și investițiile în capital tangibil și intangibil, în vederea creșterii productivității. Aceste măsuri ar ajuta în mod special statele membre al căror potențial de creștere este în mod clar mai scăzut decât media zonei euro. Ele ar fi necesare, de asemenea, pentru a împiedica intrarea economiei din zona euro într-o perioadă prelungită marcată de o reducere a creșterii potențiale și a productivității, de o scădere a inflației prețurilor și a creșterii salariilor, precum și de o adâncire a inegalităților. Reformele și investițiile rămân esențiale pentru a asigura reluarea ritmului de creștere în zona euro, să depășească presiunile mai puternice pe termen mediu și lung, cauzate, printre altele, de deteriorarea situației demografice, și să treacă mai ușor către o economie durabilă, precum și pentru a ajuta zona euro și statele sale membre să realizeze obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite.

| (3) | Impactul economic al schimbărilor climatice, unul dintre cele mai mari riscuri sistemice cu care se confruntă în prezent economia, sistemele financiare și societățile din lumea întreagă, începe să devină vizibil. Riscurile la adresa economiei mondiale generate de schimbările climatice și, în sens mai larg, de degradarea mediului înconjurător sunt din ce în ce mai prezente, iar acestea vor avea un impact amplu, inclusiv asupra celor mai vulnerabili din societățile noastre. În lipsa unor măsuri adecvate, ar putea exista consecințe negative asupra rezilienței economiilor noastre, asupra incluziunii și asupra potențialului de creștere pe termen lung. În acest context, este esențial să se realizeze investiții și să se creeze condiții de reglementare și financiare care să favorizeze o tranziție ordonată către o economie durabilă. Dacă sunt abordate în mod corect, provocările în materie de mediu și climă reprezintă, de asemenea, o oportunitate de a revitaliza economia europeană și de a sprijini dezvoltarea durabilă. În acest sens, Comisia a prezentat Pactul verde european drept strategia de creștere a Europei care va include o propunere privind primul act legislativ european privind clima menit să consacre prin lege obiectivul atingerii neutralității climatice până în 2050. În același timp, tranziția către o economie verde va trebui să ia în considerare impactul asupra diferitelor părți ale societății. Investițiile menite să faciliteze trecerea la o economie durabilă vor trebui să fie însoțite de tarifarea carbonului, de o reglementare adecvată în toate sectoarele și de investiții în competențe și măsuri de sprijin pentru tranzițiile profesionale, pentru a garanta faptul că toți cetățenii beneficiază de schimbările tehnologice, în special în sectoarele și regiunile mai puțin dezvoltate în ceea ce privește tranziția digitală și tranziția către o economie verde. |
| --- | --- |

(3)

Impactul economic al schimbărilor climatice, unul dintre cele mai mari riscuri sistemice cu care se confruntă în prezent economia, sistemele financiare și societățile din lumea întreagă, începe să devină vizibil. Riscurile la adresa economiei mondiale generate de schimbările climatice și, în sens mai larg, de degradarea mediului înconjurător sunt din ce în ce mai prezente, iar acestea vor avea un impact amplu, inclusiv asupra celor mai vulnerabili din societățile noastre. În lipsa unor măsuri adecvate, ar putea exista consecințe negative asupra rezilienței economiilor noastre, asupra incluziunii și asupra potențialului de creștere pe termen lung. În acest context, este esențial să se realizeze investiții și să se creeze condiții de reglementare și financiare care să favorizeze o tranziție ordonată către o economie durabilă. Dacă sunt abordate în mod corect, provocările în materie de mediu și climă reprezintă, de asemenea, o oportunitate de a revitaliza economia europeană și de a sprijini dezvoltarea durabilă. În acest sens, Comisia a prezentat Pactul verde european drept strategia de creștere a Europei care va include o propunere privind primul act legislativ european privind clima menit să consacre prin lege obiectivul atingerii neutralității climatice până în 2050. În același timp, tranziția către o economie verde va trebui să ia în considerare impactul asupra diferitelor părți ale societății. Investițiile menite să faciliteze trecerea la o economie durabilă vor trebui să fie însoțite de tarifarea carbonului, de o reglementare adecvată în toate sectoarele și de investiții în competențe și măsuri de sprijin pentru tranzițiile profesionale, pentru a garanta faptul că toți cetățenii beneficiază de schimbările tehnologice, în special în sectoarele și regiunile mai puțin dezvoltate în ceea ce privește tranziția digitală și tranziția către o economie verde.

| (4) | Mobilizarea fondurilor publice și private pentru investiții în tranziția către o economie verde și digitală poate contribui la sprijinirea creșterii pe termen scurt și la soluționarea provocărilor pe termen lung cu care se confruntă economiile noastre. Revoluția digitală poate prezenta oportunități în ceea ce privește productivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, însă poate, de asemenea, să dea naștere la provocări, în special pentru lucrătorii mai puțin calificați, care nu dispun de competențele necesare pentru a lucra cu noile tehnologii. Vitezele diferite de tranziție către economia digitală în rândul statelor membre din zona euro ar putea constitui un risc semnificativ în ceea ce privește convergența și stabilitatea macroeconomică. Acest risc ar putea fi agravat de efecte puternice de aglomerare, care de multe ori favorizează orașele mari și dinamica de tip „învingătorul obține totul”, care sunt adesea prezente în domeniul tehnologiilor digitale, ceea ce poate contribui la creșterea inegalităților și poate avea un impact negativ asupra convergenței. Investițiile ar trebui să fie orientate către generarea de cercetare și inovare, dar și către difuzarea mai largă a inovațiilor în întreaga economie. |
| --- | --- |

(4)

Mobilizarea fondurilor publice și private pentru investiții în tranziția către o economie verde și digitală poate contribui la sprijinirea creșterii pe termen scurt și la soluționarea provocărilor pe termen lung cu care se confruntă economiile noastre. Revoluția digitală poate prezenta oportunități în ceea ce privește productivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, însă poate, de asemenea, să dea naștere la provocări, în special pentru lucrătorii mai puțin calificați, care nu dispun de competențele necesare pentru a lucra cu noile tehnologii. Vitezele diferite de tranziție către economia digitală în rândul statelor membre din zona euro ar putea constitui un risc semnificativ în ceea ce privește convergența și stabilitatea macroeconomică. Acest risc ar putea fi agravat de efecte puternice de aglomerare, care de multe ori favorizează orașele mari și dinamica de tip „învingătorul obține totul”, care sunt adesea prezente în domeniul tehnologiilor digitale, ceea ce poate contribui la creșterea inegalităților și poate avea un impact negativ asupra convergenței. Investițiile ar trebui să fie orientate către generarea de cercetare și inovare, dar și către difuzarea mai largă a inovațiilor în întreaga economie.

| (5) | O strategie de investiții mai coordonată, însoțită de un efort de reformă mai puternic la nivelul zonei euro, ar fi esențială pentru sprijinirea creșterii durabile și pentru a răspunde provocărilor pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate (IBCC) ar oferi sprijin financiar statelor membre din zona euro pentru punerea în aplicare a propunerilor care ar trebui, ca regulă generală, să constea în pachete de reforme și de investiții. InvestEU, care va contribui, de asemenea, la Planul de investiții pentru o Europă durabilă, urmărește, de asemenea, să atragă investiții suplimentare pentru a promova în continuare inovarea și crearea de locuri de muncă în Uniune, inclusiv prin finanțarea infrastructurii durabile. Fondurile politicii de coeziune, care joacă un rol crucial în sprijinirea regiunilor și zonelor noastre rurale, joacă, de asemenea, un rol în tranziția climatică și tehnologică prin promovarea dezvoltării durabile. Banca Europeană de Investiții alocă deja 25 % din totalul finanțărilor pentru investițiile în domeniul climei și și-a anunțat intenția de a dubla procentul respectiv. Pentru a atinge obiectivele de durabilitate ale Uniunii, ar fi esențial să se pună în aplicare proiecte de investiții la nivel național și subnațional care să acopere adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, tranziția energetică, decarbonizarea sau economia circulară. Investițiile în industriile și infrastructura de rețea pot contribui la îmbunătățirea competitivității zonei euro și la încurajarea tranziției către un transport mai durabil. În plus, pentru ca zona euro să fie pregătită să facă față provocărilor viitoare, este esențial să se realizeze, de asemenea, investiții în active necorporale precum cercetarea, dezvoltarea și competențele. |
| --- | --- |

(5)

O strategie de investiții mai coordonată, însoțită de un efort de reformă mai puternic la nivelul zonei euro, ar fi esențială pentru sprijinirea creșterii durabile și pentru a răspunde provocărilor pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Instrumentul bugetar pentru convergență și competitivitate (IBCC) ar oferi sprijin financiar statelor membre din zona euro pentru punerea în aplicare a propunerilor care ar trebui, ca regulă generală, să constea în pachete de reforme și de investiții. InvestEU, care va contribui, de asemenea, la Planul de investiții pentru o Europă durabilă, urmărește, de asemenea, să atragă investiții suplimentare pentru a promova în continuare inovarea și crearea de locuri de muncă în Uniune, inclusiv prin finanțarea infrastructurii durabile. Fondurile politicii de coeziune, care joacă un rol crucial în sprijinirea regiunilor și zonelor noastre rurale, joacă, de asemenea, un rol în tranziția climatică și tehnologică prin promovarea dezvoltării durabile. Banca Europeană de Investiții alocă deja 25 % din totalul finanțărilor pentru investițiile în domeniul climei și și-a anunțat intenția de a dubla procentul respectiv. Pentru a atinge obiectivele de durabilitate ale Uniunii, ar fi esențial să se pună în aplicare proiecte de investiții la nivel național și subnațional care să acopere adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, tranziția energetică, decarbonizarea sau economia circulară. Investițiile în industriile și infrastructura de rețea pot contribui la îmbunătățirea competitivității zonei euro și la încurajarea tranziției către un transport mai durabil. În plus, pentru ca zona euro să fie pregătită să facă față provocărilor viitoare, este esențial să se realizeze, de asemenea, investiții în active necorporale precum cercetarea, dezvoltarea și competențele.

| (6) | Efectele expansiunii economice din ultimii ani nu au fost resimțite în mod egal în cadrul statelor membre și între regiuni și statele membre. În timp ce nivelurile venitului disponibil au crescut recent, acestea rămân sub nivelurile din perioada anterioară crizei în mai multe state membre din zona euro. Numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială este în scădere în majoritatea statelor membre și se află în prezent cu 5 milioane sub nivelul maxim din 2012, dar rămâne peste nivelurile din 2008 în zona euro. După o perioadă de accentuare a disparităților, în ultimii ani unele state membre s-au apropiat de țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor. Cu toate acestea, ponderea veniturilor deținute de cei cu cele mai mari niveluri ale veniturilor a crescut ușor în ultimul deceniu, iar între statele membre persistă diferențe mari. Pentru a promova convergența ascendentă în interiorul statelor membre și între acestea, ar fi important să se promoveze politici care să vizeze creșterea atât a eficienței, cât și a echității, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Politicile respective ar conduce la rezultate macroeconomice mai bune, cu beneficii împărțite mai egal în rândul societății în general, care contribuie, de asemenea, la creșterea coeziunii zonei euro. |
| --- | --- |

(6)

Efectele expansiunii economice din ultimii ani nu au fost resimțite în mod egal în cadrul statelor membre și între regiuni și statele membre. În timp ce nivelurile venitului disponibil au crescut recent, acestea rămân sub nivelurile din perioada anterioară crizei în mai multe state membre din zona euro. Numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială este în scădere în majoritatea statelor membre și se află în prezent cu 5 milioane sub nivelul maxim din 2012, dar rămâne peste nivelurile din 2008 în zona euro. După o perioadă de accentuare a disparităților, în ultimii ani unele state membre s-au apropiat de țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor. Cu toate acestea, ponderea veniturilor deținute de cei cu cele mai mari niveluri ale veniturilor a crescut ușor în ultimul deceniu, iar între statele membre persistă diferențe mari. Pentru a promova convergența ascendentă în interiorul statelor membre și între acestea, ar fi important să se promoveze politici care să vizeze creșterea atât a eficienței, cât și a echității, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Politicile respective ar conduce la rezultate macroeconomice mai bune, cu beneficii împărțite mai egal în rândul societății în general, care contribuie, de asemenea, la creșterea coeziunii zonei euro.

| (7) | Coerența și echilibrul mixului de politici macroeconomice din zona euro, incluzând politicile monetare, bugetare și structurale, constituie elemente esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă, favorabilă incluziunii și durabilă și pentru a reacționa în mod eficace în fața unui nivel persistent scăzut al inflației, a deteriorării perspectivelor și a riscurilor pentru creștere pe termen lung. Banca Centrală Europeană menține o politică monetară acomodativă menită să orienteze inflația către obiectivul său pe termen mediu privind inflația, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă. Această orientare a politicii monetare trebuie să fie însoțită de o politică bugetară, precum și de reforme structurale în diferite sectoare, inclusiv cele necesare pentru finalizarea arhitecturii uniunii economice și monetare (UEM). |
| --- | --- |

(7)

Coerența și echilibrul mixului de politici macroeconomice din zona euro, incluzând politicile monetare, bugetare și structurale, constituie elemente esențiale pentru a asigura o creștere economică solidă, favorabilă incluziunii și durabilă și pentru a reacționa în mod eficace în fața unui nivel persistent scăzut al inflației, a deteriorării perspectivelor și a riscurilor pentru creștere pe termen lung. Banca Centrală Europeană menține o politică monetară acomodativă menită să orienteze inflația către obiectivul său pe termen mediu privind inflația, sprijinind în același timp creșterea și crearea de locuri de muncă. Această orientare a politicii monetare trebuie să fie însoțită de o politică bugetară, precum și de reforme structurale în diferite sectoare, inclusiv cele necesare pentru finalizarea arhitecturii uniunii economice și monetare (UEM).

| (8) | Coordonarea politicilor bugetare naționale cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere, luând în considerare marja de manevră bugetară disponibilă și efectele de propagare de la un stat membru la altul, sprijină funcționarea adecvată a UEM. Se preconizează că orientarea bugetară a zonei euro va fi în linii mari neutră, ușor expansionistă în 2020 și 2021. În același timp, politicile bugetare naționale nu sunt diferențiate în mod suficient. Urmărirea unor politici bugetare prudente de către statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei publice ar înscrie datoria lor publică pe o traiectorie descendentă, ar reduce vulnerabilitatea la șocuri și ar permite funcționarea deplină a stabilizatorilor automați în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Pe de altă parte, stimularea în continuare a investițiilor și a altor cheltuieli productive în statele membre cu o situație bugetară favorabilă ar sprijini creșterea pe termen scurt și mediu, contribuind totodată la reechilibrarea economiei zonei euro. În cazul în care s-ar materializa riscurile de evoluție negativă, răspunsurile din domeniul fiscal ar trebui să fie diferențiate, vizând o orientare mai expansionistă la nivel agregat, dar asigurând totodată respectarea pe deplin a Pactului de stabilitate și de creștere. În măsura în care este posibil, ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărei țări și să se evite prociclicitatea. Statele membre ar trebui să fie pregătite să își coordoneze politicile în cadrul Eurogrup. |
| --- | --- |

(8)

Coordonarea politicilor bugetare naționale cu respectarea deplină a Pactului de stabilitate și de creștere, luând în considerare marja de manevră bugetară disponibilă și efectele de propagare de la un stat membru la altul, sprijină funcționarea adecvată a UEM. Se preconizează că orientarea bugetară a zonei euro va fi în linii mari neutră, ușor expansionistă în 2020 și 2021. În același timp, politicile bugetare naționale nu sunt diferențiate în mod suficient. Urmărirea unor politici bugetare prudente de către statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei publice ar înscrie datoria lor publică pe o traiectorie descendentă, ar reduce vulnerabilitatea la șocuri și ar permite funcționarea deplină a stabilizatorilor automați în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Pe de altă parte, stimularea în continuare a investițiilor și a altor cheltuieli productive în statele membre cu o situație bugetară favorabilă ar sprijini creșterea pe termen scurt și mediu, contribuind totodată la reechilibrarea economiei zonei euro. În cazul în care s-ar materializa riscurile de evoluție negativă, răspunsurile din domeniul fiscal ar trebui să fie diferențiate, vizând o orientare mai expansionistă la nivel agregat, dar asigurând totodată respectarea pe deplin a Pactului de stabilitate și de creștere. În măsura în care este posibil, ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărei țări și să se evite prociclicitatea. Statele membre ar trebui să fie pregătite să își coordoneze politicile în cadrul Eurogrup.

| (9) | Reformele structurale bugetare rămân esențiale pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, consolidarea potențialului de creștere și asigurarea unor politici bugetare anticiclice eficace în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Cadrele bugetare naționale performante, reexaminarea periodică și aprofundată a cheltuielilor și achizițiile publice eficiente și transparente pot consolida eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice și pot îmbunătăți credibilitatea și calitatea politicilor bugetare. Îmbunătățirea structurii bugetelor naționale, atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile, inclusiv prin transferarea resurselor către investiții publice în contextul unor strategii bine concepute privind investițiile și prin dezvoltarea de instrumente bugetare verzi, ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice, ar conduce la o creștere a productivității și ar oferi un prim răspuns la provocările urgente pe termen lung ale tranziției către economia verde și către economia digitală. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, mai ales prin măsuri împotriva planificării fiscale agresive, ținând seama de discuțiile în curs de desfășurare în Cadrul cuprinzător al Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind chestiunile nesoluționate referitoare la erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS), sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Ușurința cu care se pot transfera resursele mobile în zona euro este una dintre caracteristicile fundamentale ale pieței interne, dar sporește și posibilitățile de concurență fiscală. Prin urmare, coordonarea între statele membre este esențială în ceea ce privește combaterea transferului de profituri și practicile fiscale dăunătoare și evitarea uniformizării generale la nivel inferior în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor.
  Depunerea de eforturi pentru obținerea unui acord privind o bază fiscală consolidată comună a societăților, precum și a unui acord privind Cadrul cuprinzător al OCDE privind chestiunile nesoluționate referitoare la BEPS în vederea revizuirii repartizării profitului între țări și asigurării unei impozitări efective minime ar putea fi esențiale în acest sens. Sarcina fiscală în zona euro este relativ ridicată și vizează în mod disproporționat forța de muncă, iar impozitele pe proprietate sau taxele de mediu reprezintă o parte foarte mică din veniturile fiscale. Cu toate acestea, impozitele pe proprietate sau taxele de mediu pot fi mai puțin dăunătoare creșterii economice și ofertei și cererii de forță de muncă. O utilizare sporită a taxelor de mediu poate contribui la o creștere durabilă prin stimularea unui comportament mai „verde” din partea consumatorilor și a producătorilor. Impozitarea ar trebui să ia în considerare în mod mai adecvat dimensiunea climatică și să ofere răspunsuri mai coerente la problema emisiilor de dioxid de carbon și a relocării acestora. Promovarea unor acțiuni coordonate la nivel mondial ar spori și mai mult eficacitatea măsurilor respective. Prin urmare, pentru a contribui la tranziția către o economie verde, se va propune promovarea elaborării unor politici bugetare care să favorizeze angajamentele de mediu, precum și o revizuire a Directivei 2003/96/CE a Consiliului (4), împreună cu un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon conform cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), dacă va fi necesar, pentru a evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(9)

Reformele structurale bugetare rămân esențiale pentru îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice, consolidarea potențialului de creștere și asigurarea unor politici bugetare anticiclice eficace în cazul unei încetiniri a creșterii economice. Cadrele bugetare naționale performante, reexaminarea periodică și aprofundată a cheltuielilor și achizițiile publice eficiente și transparente pot consolida eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice și pot îmbunătăți credibilitatea și calitatea politicilor bugetare. Îmbunătățirea structurii bugetelor naționale, atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile, inclusiv prin transferarea resurselor către investiții publice în contextul unor strategii bine concepute privind investițiile și prin dezvoltarea de instrumente bugetare verzi, ar spori impactul asupra creșterii al bugetelor publice, ar conduce la o creștere a productivității și ar oferi un prim răspuns la provocările urgente pe termen lung ale tranziției către economia verde și către economia digitală. Simplificarea și modernizarea sistemelor fiscale și combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, mai ales prin măsuri împotriva planificării fiscale agresive, ținând seama de discuțiile în curs de desfășurare în Cadrul cuprinzător al Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind chestiunile nesoluționate referitoare la erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS), sunt esențiale pentru ca sistemele fiscale să devină mai eficiente și mai echitabile. Ușurința cu care se pot transfera resursele mobile în zona euro este una dintre caracteristicile fundamentale ale pieței interne, dar sporește și posibilitățile de concurență fiscală. Prin urmare, coordonarea între statele membre este esențială în ceea ce privește combaterea transferului de profituri și practicile fiscale dăunătoare și evitarea uniformizării generale la nivel inferior în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor.

Depunerea de eforturi pentru obținerea unui acord privind o bază fiscală consolidată comună a societăților, precum și a unui acord privind Cadrul cuprinzător al OCDE privind chestiunile nesoluționate referitoare la BEPS în vederea revizuirii repartizării profitului între țări și asigurării unei impozitări efective minime ar putea fi esențiale în acest sens. Sarcina fiscală în zona euro este relativ ridicată și vizează în mod disproporționat forța de muncă, iar impozitele pe proprietate sau taxele de mediu reprezintă o parte foarte mică din veniturile fiscale. Cu toate acestea, impozitele pe proprietate sau taxele de mediu pot fi mai puțin dăunătoare creșterii economice și ofertei și cererii de forță de muncă. O utilizare sporită a taxelor de mediu poate contribui la o creștere durabilă prin stimularea unui comportament mai „verde” din partea consumatorilor și a producătorilor. Impozitarea ar trebui să ia în considerare în mod mai adecvat dimensiunea climatică și să ofere răspunsuri mai coerente la problema emisiilor de dioxid de carbon și a relocării acestora. Promovarea unor acțiuni coordonate la nivel mondial ar spori și mai mult eficacitatea măsurilor respective. Prin urmare, pentru a contribui la tranziția către o economie verde, se va propune promovarea elaborării unor politici bugetare care să favorizeze angajamentele de mediu, precum și o revizuire a Directivei 2003/96/CE a Consiliului (4), împreună cu un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon conform cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), dacă va fi necesar, pentru a evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon.

| (10) | Reformele structurale și instituționale care sporesc concurența pe piețele de produse, promovează eficiența resurselor, îmbunătățesc mediul de afaceri și calitatea administrațiilor publice, inclusiv eficacitatea sistemului de justiție, sunt importante pentru reziliența statelor membre din zona euro. Structurile economice reziliente și politicile adecvate împiedică efectele semnificative și de lungă durată ale șocurilor asupra veniturilor și a ofertei de forță de muncă, pot facilita funcționarea politicii bugetare și monetare și pot limita divergențele, în special în perioadele de încetinire a creșterii economice, creând condiții mai favorabile pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. O mai bună coordonare și punere în aplicare a reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, pot să creeze efecte de propagare pozitive între statele membre. În acest sens, consiliile naționale pentru productivitate pot juca un rol important în creșterea gradului de responsabilizare pentru realizarea reformelor și în îmbunătățirea punerii în aplicare. De asemenea, sunt necesare reforme pentru a face față provocărilor urgente pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Aprofundarea integrării pieței unice, care s-a dovedit a fi un motor major al creșterii economice și al convergenței între statele membre, poate contribui, de asemenea, la stimularea creșterii productivității. |
| --- | --- |

(10)

Reformele structurale și instituționale care sporesc concurența pe piețele de produse, promovează eficiența resurselor, îmbunătățesc mediul de afaceri și calitatea administrațiilor publice, inclusiv eficacitatea sistemului de justiție, sunt importante pentru reziliența statelor membre din zona euro. Structurile economice reziliente și politicile adecvate împiedică efectele semnificative și de lungă durată ale șocurilor asupra veniturilor și a ofertei de forță de muncă, pot facilita funcționarea politicii bugetare și monetare și pot limita divergențele, în special în perioadele de încetinire a creșterii economice, creând condiții mai favorabile pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. O mai bună coordonare și punere în aplicare a reformelor structurale, în special a celor prevăzute în recomandările specifice fiecărei țări, pot să creeze efecte de propagare pozitive între statele membre. În acest sens, consiliile naționale pentru productivitate pot juca un rol important în creșterea gradului de responsabilizare pentru realizarea reformelor și în îmbunătățirea punerii în aplicare. De asemenea, sunt necesare reforme pentru a face față provocărilor urgente pe termen lung, cum ar fi tranziția climatică și transformarea tehnologică. Aprofundarea integrării pieței unice, care s-a dovedit a fi un motor major al creșterii economice și al convergenței între statele membre, poate contribui, de asemenea, la stimularea creșterii productivității.

| (11) | Pilonul european al drepturilor sociale stabilește 20 de principii care promovează egalitatea de șanse și accesul la piața forței de muncă, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială. Acesta este conceput ca un punct de reper pentru a promova convergența în sens ascendent către condiții de muncă și de viață mai bune. Economiile și societățile mai puternice și mai favorabile incluziunii pot, la rândul lor, să stimuleze reziliența Uniunii și a zonei euro. Reformele și investițiile în competențe, în tranzițiile profesionale și în ceea ce privește o protecție socială mai eficace sunt, de asemenea, importante pentru o tranziție justă și echitabilă către o economie verde și digitală. Punerea în aplicare deplină a Pilonului european al drepturilor sociale la toate nivelurile, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective, va fi esențială pentru promovarea convergenței ascendente. |
| --- | --- |

(11)

Pilonul european al drepturilor sociale stabilește 20 de principii care promovează egalitatea de șanse și accesul la piața forței de muncă, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială. Acesta este conceput ca un punct de reper pentru a promova convergența în sens ascendent către condiții de muncă și de viață mai bune. Economiile și societățile mai puternice și mai favorabile incluziunii pot, la rândul lor, să stimuleze reziliența Uniunii și a zonei euro. Reformele și investițiile în competențe, în tranzițiile profesionale și în ceea ce privește o protecție socială mai eficace sunt, de asemenea, importante pentru o tranziție justă și echitabilă către o economie verde și digitală. Punerea în aplicare deplină a Pilonului european al drepturilor sociale la toate nivelurile, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective, va fi esențială pentru promovarea convergenței ascendente.

| (12) | Reformele care sporesc participarea pe piața forței de muncă, care abordează șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată, care promovează crearea de locuri de muncă de calitate, care sprijină tranzițiile reușite pe piața forței de muncă, care reduc segmentarea și care promovează dialogul social pot contribui la stimularea creșterii favorabile incluziunii, la îmbunătățirea rezilienței economice și a stabilizării automate, la reducerea inegalităților și la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. Sprijinul individualizat pentru tranziția profesională, formarea și recalificarea sunt esențiale pentru a promova reintegrarea la timp a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ar trebui să fie bine integrate în politicile sociale și să promoveze incluziunea activă pe piața forței de muncă și în societate. Accesul la educație și formare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții necesită investiții adecvate pentru a îmbunătăți capitalul uman și competențele, având în vedere, de asemenea, tranziția către o economie verde și digitală. Acest lucru contribuie la îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a productivității, a capacității de inovare și a salariilor pe termen mediu și lung, sporind reziliența zonei euro. Legislația privind protecția încadrării în muncă trebuie să prevadă condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii, în special având în vedere apariția unor forme atipice de încadrare în muncă care creează noi oportunități, dar care generează și noi provocări legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială.
  Sistemele de protecție socială eficace și sustenabile sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura un venit adecvat și accesul la servicii de calitate. Reformele sistemelor de pensii și politicile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată pot încuraja în mod semnificativ participarea pe piața forței de muncă, protejând sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor de protecție socială europene. Ar fi util ca reorientarea sarcinii fiscale dinspre forța de muncă să vizeze în special persoanele cu venituri scăzute și cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei. Implicarea partenerilor sociali în reformele privind ocuparea forței de muncă, reformele sociale și economice este esențială pentru consolidarea asumării responsabilității și sprijinirea punerii în aplicare a reformelor. În mod similar, este benefică implicarea organizațiilor societății civile. Este important ca contractele colective de muncă să contribuie la realizarea obiectivelor recomandărilor 1-5, cu respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali. |
| --- | --- |

(12)

Reformele care sporesc participarea pe piața forței de muncă, care abordează șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată, care promovează crearea de locuri de muncă de calitate, care sprijină tranzițiile reușite pe piața forței de muncă, care reduc segmentarea și care promovează dialogul social pot contribui la stimularea creșterii favorabile incluziunii, la îmbunătățirea rezilienței economice și a stabilizării automate, la reducerea inegalităților și la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. Sprijinul individualizat pentru tranziția profesională, formarea și recalificarea sunt esențiale pentru a promova reintegrarea la timp a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ar trebui să fie bine integrate în politicile sociale și să promoveze incluziunea activă pe piața forței de muncă și în societate. Accesul la educație și formare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții necesită investiții adecvate pentru a îmbunătăți capitalul uman și competențele, având în vedere, de asemenea, tranziția către o economie verde și digitală. Acest lucru contribuie la îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a productivității, a capacității de inovare și a salariilor pe termen mediu și lung, sporind reziliența zonei euro. Legislația privind protecția încadrării în muncă trebuie să prevadă condiții de muncă echitabile și decente pentru toți lucrătorii, în special având în vedere apariția unor forme atipice de încadrare în muncă care creează noi oportunități, dar care generează și noi provocări legate de siguranța locului de muncă și de protecția socială.

Sistemele de protecție socială eficace și sustenabile sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura un venit adecvat și accesul la servicii de calitate. Reformele sistemelor de pensii și politicile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată pot încuraja în mod semnificativ participarea pe piața forței de muncă, protejând sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor de protecție socială europene. Ar fi util ca reorientarea sarcinii fiscale dinspre forța de muncă să vizeze în special persoanele cu venituri scăzute și cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei. Implicarea partenerilor sociali în reformele privind ocuparea forței de muncă, reformele sociale și economice este esențială pentru consolidarea asumării responsabilității și sprijinirea punerii în aplicare a reformelor. În mod similar, este benefică implicarea organizațiilor societății civile. Este important ca contractele colective de muncă să contribuie la realizarea obiectivelor recomandărilor 1-5, cu respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali.

| (13) | Robustețea sectorului financiar din zona euro a crescut de la începutul crizei, deși există în continuare vulnerabilități care trebuie abordate. Nivelurile ridicate de îndatorare ale întreprinderilor și gospodăriilor, la care contribuie favorizarea îndatorării din cadrul a numeroase sisteme fiscale naționale, pot constitui o sursă de risc. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra rentabilității băncilor. S-au înregistrat progrese constante în ceea ce privește reducerea riscurilor, în special cu privire la reducerea creditelor neperformante. Cu toate acestea, acolo unde ponderea creditelor neperformante rămâne ridicată sunt necesare eforturi suplimentare susținute și toate statele membre ar trebui să pună în aplicare politici adecvate pentru a preveni acumularea de credite neperformante. În martie 2018, Comisia a prezentat un pachet de reducere a riscurilor menit atât să faciliteze abordarea creditelor neperformante moștenite, cât și să prevină acumularea lor pe viitor. Ca parte a măsurilor legislative privind creditele neperformante, în aprilie 2019 a fost adoptat Regulamentul (UE) 2019/630 al Parlamentului European și al Consiliului (5) care introduce un „mecanism de protecție prudențial statutar” pentru a preveni riscul constituirii insuficiente de provizioane pentru creditele neperformante viitoare; ar trebui realizate progrese suplimentare pentru soluționarea problemei creditelor neperformante, în special progrese cu privire la proiectul de directivă privind piețele secundare ale creditelor neperformante.
  S-au înregistrat deja progrese în ceea ce privește îmbunătățirea cadrului existent în materie de combatere a spălării banilor. Cu toate acestea, după cum s-a subliniat în rapoartele Comisiei emise în iulie 2019, Uniunea are nevoie de o abordare mai cuprinzătoare privind combaterea spălării banilor și a finanțării activităților teroriste pentru a remedia deficiențele structurale identificate. Acest lucru necesită, în special, examinarea unor modalități de creștere a gradului de armonizare și de îmbunătățire a supravegherii și a asigurării respectării normelor prin acțiuni la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

Robustețea sectorului financiar din zona euro a crescut de la începutul crizei, deși există în continuare vulnerabilități care trebuie abordate. Nivelurile ridicate de îndatorare ale întreprinderilor și gospodăriilor, la care contribuie favorizarea îndatorării din cadrul a numeroase sisteme fiscale naționale, pot constitui o sursă de risc. Necesitatea de adaptare a modelelor comerciale ale băncilor, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzilor și creșterea concurenței din partea altor forme de finanțare continuă să exercite presiuni asupra rentabilității băncilor. S-au înregistrat progrese constante în ceea ce privește reducerea riscurilor, în special cu privire la reducerea creditelor neperformante. Cu toate acestea, acolo unde ponderea creditelor neperformante rămâne ridicată sunt necesare eforturi suplimentare susținute și toate statele membre ar trebui să pună în aplicare politici adecvate pentru a preveni acumularea de credite neperformante. În martie 2018, Comisia a prezentat un pachet de reducere a riscurilor menit atât să faciliteze abordarea creditelor neperformante moștenite, cât și să prevină acumularea lor pe viitor. Ca parte a măsurilor legislative privind creditele neperformante, în aprilie 2019 a fost adoptat Regulamentul (UE) 2019/630 al Parlamentului European și al Consiliului (5) care introduce un „mecanism de protecție prudențial statutar” pentru a preveni riscul constituirii insuficiente de provizioane pentru creditele neperformante viitoare; ar trebui realizate progrese suplimentare pentru soluționarea problemei creditelor neperformante, în special progrese cu privire la proiectul de directivă privind piețele secundare ale creditelor neperformante.

S-au înregistrat deja progrese în ceea ce privește îmbunătățirea cadrului existent în materie de combatere a spălării banilor. Cu toate acestea, după cum s-a subliniat în rapoartele Comisiei emise în iulie 2019, Uniunea are nevoie de o abordare mai cuprinzătoare privind combaterea spălării banilor și a finanțării activităților teroriste pentru a remedia deficiențele structurale identificate. Acest lucru necesită, în special, examinarea unor modalități de creștere a gradului de armonizare și de îmbunătățire a supravegherii și a asigurării respectării normelor prin acțiuni la nivelul Uniunii.

| (14) | Începând cu 2013, consolidarea uniunii bancare a constituit un angajament prioritar menit să asigure stabilitatea financiară, să reducă fragmentarea financiară și să protejeze creditarea economiei în perioade de criză. Aceasta a continuat să progreseze, inclusiv prin acordul privind cadrul juridic al Mecanismului european de stabilitate (MES) referitor la mecanismul comun de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție (FUR), dar este necesară o consolidare suplimentară. În acest context, reuniunea la nivel înalt a zonei euro a încredințat Eurogrup sarcina de a continua lucrările care vizează pachetul de reforme privind MES, sub rezerva procedurilor naționale, și de a continua să depună eforturi pe marginea tuturor elementelor care contribuie la consolidarea suplimentară a uniunii bancare, pe o bază consensuală. S-a înființat un grup de lucru la nivel înalt care să desfășoare lucrări în legătură cu o foaie de parcurs pentru începerea negocierilor politice privind un sistem european de asigurare a depozitelor (EDIS). Este important să se înregistreze progrese pentru ca beneficiile uniunii bancare în ceea ce privește partajarea riscurilor în sectorul privat, stabilitatea financiară și creșterea economică să fie valorificate, reducându-se în același timp oportunitățile de arbitraj între statele membre. În cele din urmă, astfel de progrese ar trebui să asigure suveranitatea financiară și economică a Europei. Acest lucru necesită continuarea fără întârziere a lucrărilor cu privire la toate elementele, inclusiv cele discutate în cadrul Grupului de lucru la nivel înalt privind EDIS, cu același nivel de ambiție. Ar trebui finalizate lucrările referitoare la pachetul de reforme privind MES, inclusiv introducerea unui mecanism comun de sprijin pentru FUR. Mecanismul comun de sprijin pentru FUR ar trebui să devină operațional, iar data acestei operaționalizări ar trebui devansată, cu condiția să se fi făcut suficiente progrese în privința reducerii riscurilor.
  Ar trebui să continue lucrările cu privire la soluții de depășire a limitărilor structurii actuale pentru furnizarea de lichidități în procesul de rezoluție. În fine, Comisia și-a respectat angajamentele cu privire la toate acțiunile anunțate în Planul de acțiune privind uniunea piețelor de capital (UPC) din 2015. Cu toate acestea, există în continuare obstacole juridice, fiscale și de reglementare în calea instituirii unei UPC și sunt necesare eforturi reînnoite pentru a depăși aceste obstacole, în special în ceea ce privește normele privind accesul la finanțare și anumite divergențe în materie de insolvență și impozitare, precum și pentru a atinge standarde înalte, eficace și convergente în materie de supraveghere. |
| --- | --- |

(14)

Începând cu 2013, consolidarea uniunii bancare a constituit un angajament prioritar menit să asigure stabilitatea financiară, să reducă fragmentarea financiară și să protejeze creditarea economiei în perioade de criză. Aceasta a continuat să progreseze, inclusiv prin acordul privind cadrul juridic al Mecanismului european de stabilitate (MES) referitor la mecanismul comun de sprijin pentru Fondul unic de rezoluție (FUR), dar este necesară o consolidare suplimentară. În acest context, reuniunea la nivel înalt a zonei euro a încredințat Eurogrup sarcina de a continua lucrările care vizează pachetul de reforme privind MES, sub rezerva procedurilor naționale, și de a continua să depună eforturi pe marginea tuturor elementelor care contribuie la consolidarea suplimentară a uniunii bancare, pe o bază consensuală. S-a înființat un grup de lucru la nivel înalt care să desfășoare lucrări în legătură cu o foaie de parcurs pentru începerea negocierilor politice privind un sistem european de asigurare a depozitelor (EDIS). Este important să se înregistreze progrese pentru ca beneficiile uniunii bancare în ceea ce privește partajarea riscurilor în sectorul privat, stabilitatea financiară și creșterea economică să fie valorificate, reducându-se în același timp oportunitățile de arbitraj între statele membre. În cele din urmă, astfel de progrese ar trebui să asigure suveranitatea financiară și economică a Europei. Acest lucru necesită continuarea fără întârziere a lucrărilor cu privire la toate elementele, inclusiv cele discutate în cadrul Grupului de lucru la nivel înalt privind EDIS, cu același nivel de ambiție. Ar trebui finalizate lucrările referitoare la pachetul de reforme privind MES, inclusiv introducerea unui mecanism comun de sprijin pentru FUR. Mecanismul comun de sprijin pentru FUR ar trebui să devină operațional, iar data acestei operaționalizări ar trebui devansată, cu condiția să se fi făcut suficiente progrese în privința reducerii riscurilor.

Ar trebui să continue lucrările cu privire la soluții de depășire a limitărilor structurii actuale pentru furnizarea de lichidități în procesul de rezoluție. În fine, Comisia și-a respectat angajamentele cu privire la toate acțiunile anunțate în Planul de acțiune privind uniunea piețelor de capital (UPC) din 2015. Cu toate acestea, există în continuare obstacole juridice, fiscale și de reglementare în calea instituirii unei UPC și sunt necesare eforturi reînnoite pentru a depăși aceste obstacole, în special în ceea ce privește normele privind accesul la finanțare și anumite divergențe în materie de insolvență și impozitare, precum și pentru a atinge standarde înalte, eficace și convergente în materie de supraveghere.

| (15) | Consolidarea arhitecturii UEM necesită îndeplinirea cu prioritate a acțiunilor identificate în Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 13 decembrie 2019, concomitent cu continuarea discuțiilor privind alte aspecte. Comunicarea Comisiei din 12 iunie 2019 intitulată „Aprofundarea uniunii economice și monetare a Europei: o evaluare a situației la patru ani de la Raportul celor cinci președinți” prezintă situația actuală și rezumă opinia Comisiei cu privire la domeniile în care ar trebui să se concentreze eforturile de reformă pe termen scurt și mediu. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește uniunea economică, ajungându-se la un acord politic privind caracteristicile unui IBCC pentru zona euro. În ceea ce privește dezvoltarea în continuare a MES și revizuirea tratatului MES, s-a ajuns la un acord de principiu, sub rezerva finalizării procedurilor naționale. Nu s-a ajuns la un consens în cadrul Consiliului cu privire la o funcție de stabilizare fiscală pentru zona euro și nici cu privire la reformarea guvernanței zonei euro. |
| --- | --- |

(15)

Consolidarea arhitecturii UEM necesită îndeplinirea cu prioritate a acțiunilor identificate în Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 13 decembrie 2019, concomitent cu continuarea discuțiilor privind alte aspecte. Comunicarea Comisiei din 12 iunie 2019 intitulată „Aprofundarea uniunii economice și monetare a Europei: o evaluare a situației la patru ani de la Raportul celor cinci președinți” prezintă situația actuală și rezumă opinia Comisiei cu privire la domeniile în care ar trebui să se concentreze eforturile de reformă pe termen scurt și mediu. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește uniunea economică, ajungându-se la un acord politic privind caracteristicile unui IBCC pentru zona euro. În ceea ce privește dezvoltarea în continuare a MES și revizuirea tratatului MES, s-a ajuns la un acord de principiu, sub rezerva finalizării procedurilor naționale. Nu s-a ajuns la un consens în cadrul Consiliului cu privire la o funcție de stabilizare fiscală pentru zona euro și nici cu privire la reformarea guvernanței zonei euro.

| (16) | Aprofundarea UEM ar duce la rezultate macroeconomice mai bune. O UEM incompletă împiedică integrarea financiară. Acest lucru limitează oportunitățile de finanțare a investițiilor atât de necesare pentru a promova o economie favorabilă incluziunii, productivă, durabilă și stabilă. O UEM incompletă împiedică, de asemenea, transmiterea fără probleme a politicii monetare în zona euro și limitează capacitatea Europei de a-și stabili propriul destin economic. Dacă s-ar conveni asupra unei funcții centrale de stabilizare fiscală, aceasta ar completa capacitatea statelor membre din zona euro de a desfășura o politică bugetară anticiclică. Consiliul ia act de intenția Comisiei de a propune un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj pentru a proteja mai bine cetățenii în caz de șocuri economice. Consolidarea UEM, completată de politici solide la nivel european și național, este esențială pentru a spori importanța Europei în lume, pentru a consolida rolul internațional al monedei euro și pentru a contribui la o economie mondială deschisă, multilaterală și bazată pe norme. Este important să se poarte în continuare discuții în mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

Aprofundarea UEM ar duce la rezultate macroeconomice mai bune. O UEM incompletă împiedică integrarea financiară. Acest lucru limitează oportunitățile de finanțare a investițiilor atât de necesare pentru a promova o economie favorabilă incluziunii, productivă, durabilă și stabilă. O UEM incompletă împiedică, de asemenea, transmiterea fără probleme a politicii monetare în zona euro și limitează capacitatea Europei de a-și stabili propriul destin economic. Dacă s-ar conveni asupra unei funcții centrale de stabilizare fiscală, aceasta ar completa capacitatea statelor membre din zona euro de a desfășura o politică bugetară anticiclică. Consiliul ia act de intenția Comisiei de a propune un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj pentru a proteja mai bine cetățenii în caz de șocuri economice. Consolidarea UEM, completată de politici solide la nivel european și național, este esențială pentru a spori importanța Europei în lume, pentru a consolida rolul internațional al monedei euro și pentru a contribui la o economie mondială deschisă, multilaterală și bazată pe norme. Este important să se poarte în continuare discuții în mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii.

| (17) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare, |
| --- | --- |

(17)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială au fost consultate cu privire la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale din prezenta recomandare,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2020-2021, statele membre din zona euro să acționeze, individual și colectiv în cadrul Eurogrup, astfel încât:

| 1. | În statele membre din zona euro cu deficite de cont curent sau cu datorii externe ridicate, să continue reformele menite să stimuleze competitivitatea și să reducă datoria externă. În statele membre din zona euro cu excedente mari de cont curent, să consolideze condițiile care sprijină creșterea salariilor, respectând în același timp rolul partenerilor sociali, și să pună în aplicare măsuri care să stimuleze investițiile publice și private. În toate statele membre, să stimuleze productivitatea prin îmbunătățirea mediului de afaceri și a calității instituțiilor, să sporească reziliența prin îmbunătățirea funcționării piețelor de bunuri și servicii, în special prin aprofundarea pieței unice. Să sprijine o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii către o economie verde și digitală competitivă prin investiții tangibile și intangibile, atât publice, cât și private. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să sprijine investițiile publice și private și să îmbunătățească calitatea și structura finanțelor publice, urmărind totodată politici care să respecte pe deplin Pactul de stabilitate și de creștere. În statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei publice, să aplice politici prudente pentru a pune datoria publică în mod credibil pe o traiectorie descendentă sustenabilă. În statele membre care au o poziție bugetară favorabilă, să utilizeze această poziție pentru a stimula și mai mult investițiile de înaltă calitate, menținând, totodată, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În cazul în care s-ar materializa riscurile de evoluție negativă, răspunsurile din domeniul fiscal ar trebui să fie diferențiate, vizând o orientare mai expansionistă la nivel agregat, dar asigurând totodată respectarea pe deplin a Pactului de stabilitate și de creștere. În măsura în care este posibil, ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărei țări și să se evite prociclicitatea. Statele membre ar trebui să fie pregătite să își coordoneze politicile în cadrul Eurogrup. Să îmbunătățească eficacitatea cadrelor bugetare naționale și calitatea finanțelor publice și să adopte măsuri fiscale și alte măsuri bugetare relevante care să fie favorabile creșterii și să stimuleze o economie durabilă și favorabilă incluziunii. Să sprijine și să pună în aplicare acțiuni ale Uniunii de combatere a planificării fiscale agresive și să evite uniformizarea la un nivel inferior în domeniul impozitării societăților comerciale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să consolideze sistemele de educație și formare și investițiile în competențe. Să sporească eficacitatea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă care sprijină integrarea pe piața forței de muncă și tranzițiile de succes pe piața forței de muncă, inclusiv către un număr sporit de locuri de muncă digitale și verzi. Să promoveze participarea pe piața forței de muncă, inclusiv a femeilor și a grupurilor vulnerabile, și să reorienteze sarcina fiscală dinspre forța de muncă, în special pentru persoanele cu venituri mici și pentru cea de a doua persoană care contribuie la venitul familiei. Să încurajeze crearea de locuri de muncă de calitate, să promoveze condiții de muncă echitabile și echilibrul dintre viața profesională și cea privată și să soluționeze problema segmentării pieței forței de muncă. Să îmbunătățească accesul la sisteme de protecție socială adecvate și durabile. Să sporească eficacitatea dialogului social și să promoveze negocierile colective. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să ia măsuri în urma Declarației reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 13 decembrie 2019 pentru a continua consolidarea uniunii bancare în vederea finalizării acesteia, continuând lucrările fără întârziere și cu același nivel de ambiție pe marginea tuturor elementelor, inclusiv a celor discutate în cadrul Grupului de lucru la nivel înalt privind EDIS. Să finalizeze lucrările referitoare la pachetul de reforme privind MES, inclusiv introducerea unui mecanism comun de sprijin pentru FUR. Să operaționalizeze mecanismul comun de sprijin pentru FUR și să devanseze data acestei operaționalizări, cu condiția să se fi făcut suficiente progrese în privința reducerii riscurilor. Să continue lucrările cu privire la soluții de depășire a limitărilor structurii actuale pentru furnizarea de lichidități în procesul de rezoluție. Să consolideze cadrul european de reglementare și supraveghere, inclusiv prin asigurarea unei supravegheri consecvente și eficace și a respectării normelor de combatere a spălării banilor. Să promoveze o reducere ordonată a efectului de levier al stocurilor mari de datorii private, inclusiv prin reducerea tendinței de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare. Să continue să permită reducerea rapidă a nivelului creditelor neperformante acordate de bănci în zona euro și să prevină acumularea acestora. Să-și reînnoiască eforturile de aprofundare a UPC. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Să realizeze progrese ambițioase în ceea ce privește aprofundarea UEM, în special prin obținerea rapidă de rezultate în urma acțiunilor identificate în Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 13 decembrie 2019, inclusiv în ceea ce privește IBCC, precum și prin dezbaterea altor aspecte. Progresele din acest domeniu vor consolida, de asemenea, rolul internațional al monedei euro și vor promova interesele economice ale Europei la nivel mondial; ele ar trebui să respecte pe deplin piața internă a Uniunii și să fie urmărite în mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro. |
| --- | --- |

5.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Toate cifrele preconizate în prezentul document sunt preluate din previziunile Comisiei Europene din toamna anului 2019.

3

(4)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2019/630 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante (JO L 111, 25.4.2019, p. 4).

5

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/8

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9803 – SAZKA Group/OPAP)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 243/02)

La 15 iulie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9803. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9803. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/9

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 iulie 2020

(2020/C 243/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1578 |
| JPY | yen japonez | 123,94 |
| DKK | coroana daneză | 7,4442 |
| GBP | lira sterlină | 0,91123 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2415 |
| CHF | franc elvețian | 1,0785 |
| ISK | coroana islandeză | 157,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,5343 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,365 |
| HUF | forint maghiar | 349,27 |
| PLN | zlot polonez | 4,4288 |
| RON | leu românesc nou | 4,8413 |
| TRY | lira turcească | 7,9299 |
| AUD | dolar australian | 1,6139 |
| CAD | dolar canadian | 1,5540 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,9741 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7328 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6015 |
| KRW | won sud-coreean | 1 384,38 |
| ZAR | rand sud-african | 18,9520 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0999 |
| HRK | kuna croată | 7,5220 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 867,99 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9235 |
| PHP | peso Filipine | 57,110 |
| RUB | rubla rusească | 81,9588 |
| THB | baht thailandez | 36,546 |
| BRL | real brazilian | 5,9920 |
| MXN | peso mexican | 25,8715 |
| INR | rupie indiană | 86,2880 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1578

JPY

yen japonez

123,94

DKK

coroana daneză

7,4442

GBP

lira sterlină

0,91123

SEK

coroana suedeză

10,2415

CHF

franc elvețian

1,0785

ISK

coroana islandeză

157,80

NOK

coroana norvegiană

10,5343

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,365

HUF

forint maghiar

349,27

PLN

zlot polonez

4,4288

RON

leu românesc nou

4,8413

TRY

lira turcească

7,9299

AUD

dolar australian

1,6139

CAD

dolar canadian

1,5540

HKD

dolar Hong Kong

8,9741

NZD

dolar neozeelandez

1,7328

SGD

dolar Singapore

1,6015

KRW

won sud-coreean

1 384,38

ZAR

rand sud-african

18,9520

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0999

HRK

kuna croată

7,5220

IDR

rupia indoneziană

16 867,99

MYR

ringgit Malaiezia

4,9235

PHP

peso Filipine

57,110

RUB

rubla rusească

81,9588

THB

baht thailandez

36,546

BRL

real brazilian

5,9920

MXN

peso mexican

25,8715

INR

rupie indiană

86,2880

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/10

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2020/C 243/04)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică obiecțiuni în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 20 aprilie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85036 |
| Decizia nr. | 040/20/COL |
| Statul AELS | Islanda |
| Regiune | Întreg teritoriul Islandei |
| Denumire (și/sau numele beneficiarului) | Schemă de garanții temporare COVID-19 |
| Temei juridic | Legea nr. 25/2020 de modificare a Legii nr. 121/1997 privind garanțiile de stat |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o penurie bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19 |
| Forma ajutorului | Garanții publice |
| Buget | 50 de miliarde ISK |
| Durată | 20 aprilie 2020-31 decembrie 2020 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerul Finanțelor și Afacerilor Economice
  Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík
  ISLANDA |

Data adoptării deciziei

20 aprilie 2020

Cazul nr.

85036

Decizia nr.

040/20/COL

Statul AELS

Islanda

Regiune

Întreg teritoriul Islandei

Denumire (și/sau numele beneficiarului)

Schemă de garanții temporare COVID-19

Temei juridic

Legea nr. 25/2020 de modificare a Legii nr. 121/1997 privind garanțiile de stat

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o penurie bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19

Forma ajutorului

Garanții publice

Buget

50 de miliarde ISK

Durată

20 aprilie 2020-31 decembrie 2020

Sectoare economice

Toate sectoarele

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerul Finanțelor și Afacerilor Economice

Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík

ISLANDA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/11

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2020/C 243/05)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică obiecțiuni în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 17 aprilie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85047 |
| Decizia nr. | 039/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Regiune | Întreg teritoriul Norvegiei |
| Denumire (și/sau numele beneficiarului) | Schema de granturi COVID-19 pentru întreprinderile care înregistrează o scădere substanțială a cifrei de afaceri din cauza pandemiei de COVID-19 |
| Temei juridic | Legea privind o schemă de granturi temporare pentru întreprinderile care înregistrează o scădere substanțială a cifrei de afaceri |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Compensarea daunelor provocate întreprinderilor de pandemia de COVID-19 pentru a proteja locurile de muncă și a asigura o redresare mai rapidă a economiei după criză |
| Forma ajutorului | Granturi |
| Buget | Estimat la 50 de miliarde NOK |
| Intensitate | 100 % |
| Durată | Schema se aplică pierderilor înregistrate în perioada 1 martie 2020-31 mai 2020 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele, cu excepția întreprinderilor implicate în extracția și producția de petrol și a întreprinderilor implicate în producția, transportul, distribuția și comerțul cu energie electrică, precum și cu excepția instituțiilor financiare, a grădinițelor private și a companiilor aeriene |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Administrația fiscală norvegiană |
| Postboks 9200, Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

17 aprilie 2020

Cazul nr.

85047

Decizia nr.

039/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Regiune

Întreg teritoriul Norvegiei

Denumire (și/sau numele beneficiarului)

Schema de granturi COVID-19 pentru întreprinderile care înregistrează o scădere substanțială a cifrei de afaceri din cauza pandemiei de COVID-19

Temei juridic

Legea privind o schemă de granturi temporare pentru întreprinderile care înregistrează o scădere substanțială a cifrei de afaceri

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Compensarea daunelor provocate întreprinderilor de pandemia de COVID-19 pentru a proteja locurile de muncă și a asigura o redresare mai rapidă a economiei după criză

Forma ajutorului

Granturi

Buget

Estimat la 50 de miliarde NOK

Intensitate

100 %

Durată

Schema se aplică pierderilor înregistrate în perioada 1 martie 2020-31 mai 2020

Sectoare economice

Toate sectoarele, cu excepția întreprinderilor implicate în extracția și producția de petrol și a întreprinderilor implicate în producția, transportul, distribuția și comerțul cu energie electrică, precum și cu excepția instituțiilor financiare, a grădinițelor private și a companiilor aeriene

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Administrația fiscală norvegiană

Postboks 9200, Grønland

0134 Oslo

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/12

---

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 mai 2020

[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004
   (1)
  ]

(2020/C 243/06)

Ratele de bază se calculează în conformitate cu capitolul privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 788/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 17 decembrie 2008. Pentru a se determina ratele de referință aplicabile, se adaugă la rata de bază marjele corespunzătoare, în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat.

Ratele de bază pentru Islanda și Norvegia începând cu 1 mai au fost actualizate având în vedere circumstanțele excepționale cauzate de pandemia de COVID-19.

Ratele de bază au fost stabilite după cum urmează:

| | Islanda | Liechtenstein | Norvegia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2020 – | 2,78 | -0,56 | 0,99 |

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

1.5.2020 –

2,78

-0,56

0,99

---

(1)  JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE la JO nr. 26/2006, 25.5.2006, p. 1.

---

Comisia Europeană

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/13

---

Anunț din partea Norvegiei referitor la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană — Atribuiri în 2020 în zonele prestabilite

(2020/C 243/07)

Ministerul Petrolului și Energiei din Norvegia anunță lansarea invitației de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor.

Licențele de extracție se vor acorda doar societăților pe acțiuni înregistrate în Norvegia sau într-un alt stat parte la Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) ori persoanelor fizice cu domiciliul într-un stat parte la Acordul privind SEE.

Societățile comerciale care nu sunt titulare ale unei licențe pentru platforma continentală norvegiană pot obține licențe de extracție dacă îndeplinesc condițiile preliminare pentru acordarea de licențe în această zonă.

Societățile comerciale care depun cereri individuale și cele care depun cereri ca parte a unui grup vor beneficia de același tratament din partea ministerului. Solicitanții care depun cereri individuale, precum și solicitanții ce fac parte dintr-un grup care depune o cerere comună, vor fi considerați solicitanți individuali ai unei licențe de extracție. Pe baza cererilor depuse de grupuri sau de solicitanți individuali, ministerul poate alcătui grupuri cărora li se va acorda o nouă licență de extracție, inclusiv prin eliminarea unor solicitanți dintr-un grup de solicitanți și adăugarea unor solicitanți individuali; de asemenea, ministerul poate desemna operatorul pentru astfel de grupuri.

Atribuirea unei participații la o licență de extracție va fi condiționată de încheierea de către titularii licenței a unui acord privind activitățile petroliere, inclusiv a unui acord de exploatare în comun și a unui acord contabil. Dacă licența de extracție este împărțită stratigrafic, titularilor celor două licențe împărțite stratigrafic li se va solicita, de asemenea, să încheie un acord specific de exploatare în comun, care să reglementeze relația dintre ei în această privință.

Odată cu semnarea acordurilor respective, titularii licenței vor constitui o societate mixtă, în care fiecare va deține o participație identică, în orice moment, cu participația deținută la licența de extracție.

Documentația de licență se va baza, în principal, pe documentele relevante aferente atribuirilor din 2019 în zonele prestabilite. Scopul este ca solicitanții potențiali să fie informați, înainte de momentul depunerii cererii, cu privire la principalele elemente ale oricăror modificări aduse cadrului.

Criterii de acordare a licențelor de extracție

Pentru a promova buna gestionare a resurselor, precum și explorarea și extracția rapidă și eficientă a petrolului pe platforma continentală norvegiană, inclusiv pentru stabilirea compoziției grupurilor titulare ale licențelor acordate în acest scop, se aplică următoarele criterii de atribuire a participațiilor la licențele de extracție și de desemnare a operatorului:

| (a) | cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice respective și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului; |
| --- | --- |

(a)

cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice respective și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului;

| (b) | cunoștințele și experiența tehnică relevantă a solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului din zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

cunoștințele și experiența tehnică relevantă a solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului din zona geografică respectivă;

| (c) | experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone; |
| --- | --- |

(c)

experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone;

| (d) | capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

(d)

capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă;

| (e) | dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență. Considerațiile legate de securitatea națională pot fi, de asemenea, luate în considerare în cazul în care ministerul constată că astfel de considerații sunt relevante; |
| --- | --- |

(e)

dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență. Considerațiile legate de securitatea națională pot fi, de asemenea, luate în considerare în cazul în care ministerul constată că astfel de considerații sunt relevante;

| (f) | licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană; |
| --- | --- |

(f)

licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană;

| (g) | licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, la doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (f); |
| --- | --- |

(g)

licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, la doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (f);

| (h) | operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană; |
| --- | --- |

(h)

operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană;

| (i) | pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în ape adânci în calitate de operator; |
| --- | --- |

(i)

pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în ape adânci în calitate de operator;

| (j) | în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator. |
| --- | --- |

(j)

în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator.

Sectoare pentru care se pot depune cereri

Cererile de participații la licențele de extracție pot fi depuse pentru blocurile din zona prestabilită pentru care nu s-au acordat licențe, conform hărților publicate de Direcția Norvegiană a Petrolului (NPD). De asemenea, se pot depune cereri pentru suprafața la care s-a renunțat în zona prestabilită după publicarea anunțului, în conformitate cu hărțile actualizate ale Direcției norvegiene a petrolului (hărți interactive care cuprind date, disponibile pe pagina web a NPD).

Fiecare licență de extracție poate cuprinde unul sau mai multe blocuri ori părți ale unui bloc (ale unor blocuri). Solicitanții sunt rugați să își limiteze cererile la zonele în care au cartografiat potențialul de extracție.

Textul integral al anunțului, precum și hărțile detaliate ale zonelor accesibile, pot fi accesate pe pagina de internet a Direcției norvegiene a petrolului, www.npd.no/apa2020

Cererile de licențe de extracție a petrolului se depun pe cale electronică, de exemplu prin L2S, la adresa:

| Ministerul Petrolului și Energiei |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 Oslo |
| NORVEGIA |

Ministerul Petrolului și Energiei

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 Oslo

NORVEGIA

De asemenea, trebuie trimisă o copie pe cale electronică, de exemplu prin L2S, către:

| Direcția Norvegiană a Petrolului |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORVEGIA |

Direcția Norvegiană a Petrolului

P.O. Box 600

4003 Stavanger

NORVEGIA

Data-limită: 22 septembrie 2020, ora 12.00 (ora prânzului).

Acordarea licențelor de extracție a petrolului în cadrul atribuirilor din 2020 pentru platforma continentală norvegiană este planificată să aibă loc în primul trimestru al anului 2021.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/15

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 243/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Bosch Thermotechnik GmbH („Bosch TT”, Germania), care face parte din Bosch Group, controlată în ultimă instanță de Robert Bosch GmbH; |
| --- | --- |

—

Bosch Thermotechnik GmbH („Bosch TT”, Germania), care face parte din Bosch Group, controlată în ultimă instanță de Robert Bosch GmbH;

| — | Electra Consumer Products Ldt („ECP”, Israel), parte din grupul ELCO, controlată în ultimă instanță de Elco Ltd.; |
| --- | --- |

—

Electra Consumer Products Ldt („ECP”, Israel), parte din grupul ELCO, controlată în ultimă instanță de Elco Ltd.;

| — | Electra Industries Ldt. (Israel). |
| --- | --- |

—

Electra Industries Ldt. (Israel).

Bosch TT și ECP dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Electra Industries Ldt.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii Bosch TT: fabricarea de produse de încălzire și de soluții de apă caldă eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Bosch TT: fabricarea de produse de încălzire și de soluții de apă caldă eficiente din punct de vedere energetic;

| — | în cazul întreprinderii ECP: fabricarea și distribuirea de aparate electrice pentru consumatori, servicii de telecomunicații și investiții imobiliare; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ECP: fabricarea și distribuirea de aparate electrice pentru consumatori, servicii de telecomunicații și investiții imobiliare;

| — | în cazul întreprinderii Electra Industries Ldt.: dezvoltarea, fabricarea și furnizarea – către clienți producători de echipamente originale – de aparate și accesorii de aer condiționat, terminale de apă pentru aparate de aer condiționat centrale, pompe de căldură aer-apă și componente pentru acestea. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Electra Industries Ldt.: dezvoltarea, fabricarea și furnizarea – către clienți producători de echipamente originale – de aparate și accesorii de aer condiționat, terminale de apă pentru aparate de aer condiționat centrale, pompe de căldură aer-apă și componente pentru acestea.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9858 – Bosch Group/ELCO Group/JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/17

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 243/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Allianz SE („Allianz”, Germania); |
| --- | --- |

—

Allianz SE („Allianz”, Germania);

| — | BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR”, Spania), controlată de BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA”, Spania). |
| --- | --- |

—

BBVA Allianz Seguros y Reaseguros, S.A. („BASR”, Spania), controlată de BBVA Seguros S.A., de Seguros y Reaseguros („BBVA”, Spania).

Allianz dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi BASR.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii Allianz: grupul Allianz este un furnizor mondial de servicii financiare care își desfășoară activitatea cu precădere în domeniul asigurărilor de viață și al asigurărilor generale, precum și al gestionării de active; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Allianz: grupul Allianz este un furnizor mondial de servicii financiare care își desfășoară activitatea cu precădere în domeniul asigurărilor de viață și al asigurărilor generale, precum și al gestionării de active;

| — | în cazul întreprinderii BASR: activitatea BVB din Spania în domeniul asigurărilor generale și linia existentă a BBVA din Portugalia în sectorul asigurărilor de locuințe. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii BASR: activitatea BVB din Spania în domeniul asigurărilor generale și linia existentă a BBVA din Portugalia în sectorul asigurărilor de locuințe.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9867 — Allianz/BBVA Allianz Seguros y Reaseguros

Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 (Regulamentul privind concentrările economice).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/18

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a cererii de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2020/C 243/10)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„CASTAÑA DE GALICIA”

Nr. UE: PGI-ES-0609-AM01-31.01.2020

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea

„Castaña de Galicia”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.6 Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Indicația geografică protejată „Castaña de Galicia” este rezervată castanelor obținute din varietățile cultivate autohtone din Galicia ale castanului european (Castanea sativa, Mill.) destinate consumului uman și comercializate proaspete sau congelate.

Forma acestor varietăți cultivate se datorează unui ansamblu de ecotipuri locale rezultate din selecțiile realizate de fermieri de-a lungul secolelor pentru a îmbunătăți aspectele productive și calitative, aceste varietăți fiind descrise și identificate precis din punctul de vedere al morfologiei și al specificității genetice, distingându-se de castanele produse în alte zone din Spania, Portugalia și Franța. Aceste varietăți cultivate sunt considerate un patrimoniu neprețuit de resurse genetice vegetale, din punctul de vedere al păstrării diversității biologice și genetice, și au primit, prin definiție juridică, denumirea de „soiuri de conservare”.

Astfel, păstrarea tehnicilor tradiționale de cultivare a castanilor în Galicia a făcut posibilă selectarea unui ansamblu omogen de varietăți cultivate autohtone pe care se bazează faima și reputația actuale ale castanei din Galicia.

Principalele caracteristici distinctive ale „Castaña de Galicia” sunt:

| — | pericarp subțire, maro și lucios; |
| --- | --- |

—

pericarp subțire, maro și lucios;

| — | membrană fină care pătrunde ușor în sămânță și care se separă ușor la decojire; |
| --- | --- |

—

membrană fină care pătrunde ușor în sămânță și care se separă ușor la decojire;

| — | gust dulce și consistență fermă, nefăinoasă; |
| --- | --- |

—

gust dulce și consistență fermă, nefăinoasă;

| — | umiditate între 50 % și 60 % în castana recoltată; |
| --- | --- |

—

umiditate între 50 % și 60 % în castana recoltată;

| — | în general, numărul castanelor din fiecare înveliș extern este de cel mult trei; |
| --- | --- |

—

în general, numărul castanelor din fiecare înveliș extern este de cel mult trei;

| — | media carbohidraților este de 59,5 % (în materie uscată), mai mult decât în oricare altă arie de producție din Spania; |
| --- | --- |

—

media carbohidraților este de 59,5 % (în materie uscată), mai mult decât în oricare altă arie de producție din Spania;

| — | procente medii de fisurare (4,5 %) și de divizare (2,1 %) foarte scăzute. Castanele din Galicia prezintă cea mai scăzută valoare cumulată a acestor doi parametri în comparație cu celelalte arii de producție din Spania. |
| --- | --- |

—

procente medii de fisurare (4,5 %) și de divizare (2,1 %) foarte scăzute. Castanele din Galicia prezintă cea mai scăzută valoare cumulată a acestor doi parametri în comparație cu celelalte arii de producție din Spania.

După prezentarea valorilor medii care definesc castanele din Galicia, urmează o listă a caracteristicilor pe care trebuie să le aibă după recoltare castana care urmează a fi protejată prin IGP „Castaña de Galicia”:

| — | umiditate minimă de 50 % și umiditate maximă de 60 %; |
| --- | --- |

—

umiditate minimă de 50 % și umiditate maximă de 60 %;

| — | procent maxim de castane divizate: 12 %; |
| --- | --- |

—

procent maxim de castane divizate: 12 %;

| — | procent minim de carbohidrați: 55 %; |
| --- | --- |

—

procent minim de carbohidrați: 55 %;

| — | numărul maxim de castane per kilogram nu trebuie să depășească 120 în cazul produsului proaspăt și 200 în cazul produsului congelat. |
| --- | --- |

—

numărul maxim de castane per kilogram nu trebuie să depășească 120 în cazul produsului proaspăt și 200 în cazul produsului congelat.

Procentul maxim de castane care nu îndeplinesc cerințele menționate admis în fiecare pachet cu castane având IGP „Castaña de Galicia” este de 5 %.

Procesul de congelare vizează exclusiv prelungirea perioadei de conservare a produsului, neconstituind prelucrare în adevăratul sens al cuvântului, deci castanele proaspete și cele congelate prezintă caracteristicile fizice, chimice și organoleptice menționate anterior.

3.3.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală) și materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Cu excepția cultivării efective, nu există etape specifice de producție care trebuie realizate în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Castanele cu IGP „Castaña de Galicia” se comercializează în ambalaje de tip plasă sau în ambalaje din rafie sau din pânză de sac în cazul produsului proaspăt și, în cazul produsului congelat, în ambalaje din materiale pentru uz alimentar autorizate de legislația alimentară în vigoare. În ambele cazuri, greutățile admise sunt de 500 g, 1 kg, 2,5 kg, 5 kg, 10 kg, 15 kg, 20 kg și 25 kg, putând fi luate în considerare și alte formate, cu condiția de a nu fi compromisă calitatea produsului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ambalajul castanelor comercializate sub indicația geografică protejată „Castaña de Galicia” trebuie să poarte eticheta comercială a fiecărui producător/ambalator și eticheta specifică a IGP, cu logoul oficial al Indicației geografice protejate.

Atât pe eticheta comercială, cât și pe eticheta specifică a IGP trebuie să figureze mențiunea „Indicație geografică protejată «Castaña de Galicia»”.

Pe etichetele produselor prelucrate (precum piureul de castane, crema de castane, castane în sirop, castane în alcool, castane glasate, bomboane cu castane glasate etc.) se poate indica faptul că pentru producerea lor au fost utilizate castane cu IGP „Castaña de Galicia”, cu condiția ca materia primă să îndeplinească cerințele din caietul de sarcini.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică delimitată pentru producția de „Castaña de Galicia” cuprinde partea Comunității Autonome Galicia care este limitată de Dorsal Gallega la vest și de Sierra del Xistral la nord.

Din punct de vedere administrativ, aria de producție cuprinde:

| — | provincia A Coruña: Comarca de Terra de Melide și localitățile Arzúa și Boimorto (Comarca de Arzúa); |
| --- | --- |

—

provincia A Coruña: Comarca de Terra de Melide și localitățile Arzúa și Boimorto (Comarca de Arzúa);

| — | întreaga provincie Lugo, cu excepția localităților O Vicedo, Viveiro, Xove și Cervo (Comarca de Mariña Occidental), Burela și Foz (Comarca de Mariña Central) și Barreiros și Ribadeo (Comarca de Mariña Oriental); |
| --- | --- |

—

întreaga provincie Lugo, cu excepția localităților O Vicedo, Viveiro, Xove și Cervo (Comarca de Mariña Occidental), Burela și Foz (Comarca de Mariña Central) și Barreiros și Ribadeo (Comarca de Mariña Oriental);

| — | toate localitățile provinciei Ourense; |
| --- | --- |

—

toate localitățile provinciei Ourense;

| — | provincia Pontevedra: comarcas Tabeirós-Terra de Montes și Deza, localitățile Cotobade, A Lama y Campo Lameiro (Comarca de Pontevedra) și localitatea Cuntis (Comarca de Caldas); |
| --- | --- |

—

provincia Pontevedra: comarcas Tabeirós-Terra de Montes și Deza, localitățile Cotobade, A Lama y Campo Lameiro (Comarca de Pontevedra) și localitatea Cuntis (Comarca de Caldas);

| — | aria de producție delimitată prezintă condiții optime de precipitații, de temperatură și de sol, precum și altitudini și un raport temperatură/precipitații optim pentru cultivarea unor castane de calitate. |
| --- | --- |

—

aria de producție delimitată prezintă condiții optime de precipitații, de temperatură și de sol, precum și altitudini și un raport temperatură/precipitații optim pentru cultivarea unor castane de calitate.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Aria geografică delimitată se bucură de condiții climatice favorabile care asigură o bună dezvoltare a culturilor și cea mai bună calitate a castanelor din Galicia; printre acestea se numără temperaturile moderate din perioada dezvoltării și maturării și un nivel de umiditate atmosferică ce ajută la producerea de castane cu un conținut ridicat de umiditate, caracteristici care garantează un produs de înaltă calitate.

În continuare sunt descrise în mod mai detaliat caracteristicile specifice ale ariei geografice delimitate care sunt legate direct de parametrii considerați optimi pentru castane.

| — | precipitațiile: aria de producție prezintă un regim de precipitații abundente, cu o valoare totală a precipitațiilor anuale în jur de 1 000 mm, dar există și perioade de vară uscate care durează până în septembrie. Ambii factori contribuie la calitatea castanelor. Din aria de producție sunt excluse zonele Galiciei mai apropiate de coastă, unde se depășesc parametrii recomandați pentru cultivare; |
| --- | --- |

—

precipitațiile: aria de producție prezintă un regim de precipitații abundente, cu o valoare totală a precipitațiilor anuale în jur de 1 000 mm, dar există și perioade de vară uscate care durează până în septembrie. Ambii factori contribuie la calitatea castanelor. Din aria de producție sunt excluse zonele Galiciei mai apropiate de coastă, unde se depășesc parametrii recomandați pentru cultivare;

| — | temperatura: zona prezintă temperaturi medii anuale de 6-14 °C, încadrate în intervalele recomandate pentru castani (3-16 °C), cu temperaturi estivale ridicate, care favorizează coacerea și dezvoltarea castanelor; |
| --- | --- |

—

temperatura: zona prezintă temperaturi medii anuale de 6-14 °C, încadrate în intervalele recomandate pentru castani (3-16 °C), cu temperaturi estivale ridicate, care favorizează coacerea și dezvoltarea castanelor;

| — | raportul mediu de temperatură/precipitații: jumătatea orientală a Galiciei prezintă un regim de temperatură/precipitații mai favorabil castanului, specie care se dezvoltă mai bine în medii cu o anumită umiditate ambiantă, care nu trebuie să fie în niciun caz excesivă, deoarece ar încuraja dezvoltarea unor boli precum boala cernelii și cancerul scoarței; |
| --- | --- |

—

raportul mediu de temperatură/precipitații: jumătatea orientală a Galiciei prezintă un regim de temperatură/precipitații mai favorabil castanului, specie care se dezvoltă mai bine în medii cu o anumită umiditate ambiantă, care nu trebuie să fie în niciun caz excesivă, deoarece ar încuraja dezvoltarea unor boli precum boala cernelii și cancerul scoarței;

| — | altitudinea: aria delimitată coincide cu altitudinile cele mai potrivite pentru castani (între 400 și 900 m, fără a depăși 1 200 m); |
| --- | --- |

—

altitudinea: aria delimitată coincide cu altitudinile cele mai potrivite pentru castani (între 400 și 900 m, fără a depăși 1 200 m);

| — | solurile și litologia: cea mai mare parte a ariei constă în soluri aflate pe granit și roci metamorfice (șisturi și ardezie), cu consistență argiloasă, bogate în materie organică, cu pH scăzut și cu un conținut redus de calcar activ, considerate ca fiind cele mai potrivite pentru cultivarea castanilor. |
| --- | --- |

—

solurile și litologia: cea mai mare parte a ariei constă în soluri aflate pe granit și roci metamorfice (șisturi și ardezie), cu consistență argiloasă, bogate în materie organică, cu pH scăzut și cu un conținut redus de calcar activ, considerate ca fiind cele mai potrivite pentru cultivarea castanilor.

Cultivarea castanilor este valoroasă din punctul de vedere al mediului și se potrivește perfect solului și condițiilor edafo-climatice care predomină în zonele medii și înalte de munte din interiorul Galiciei, unde constituie alternativa agronomică cea mai competitivă. Însăși evoluția în timp a utilizării terenurilor (în favoarea speciilor de arbori pentru cherestea cu creștere rapidă și a unor culturi precum porumbul sau cartoful) a devenit un factor care a contribuit la delimitarea ariei în cauză.

5.2.   Specificitatea produsului

Pe lângă specificitatea conferită de condițiile edafo-climatice adecvate ale ariei de producție, menționate la punctul precedent, care determină dezvoltarea optimă a castanelor, producția de castane din Galicia se bazează pe munca intensă de selecție depusă de-a lungul secolelor de fermierii din Galicia în „soutos” (plantații de arbori de vârste identice sau similare cărora li se aplică aceleași practici de cultivare). Astfel, prin intermediul practicilor de cultivare tradiționale și atente, factorul uman a constituit un motor de selecție continuă a soiurilor (în funcție de caracteristicile de producție și de calitate), generând ecotipuri autohtone care produc în prezent castanele de înaltă calitate din Galicia. Îmbinarea acestor factori le-a adus acestor castane faima și prestigiul de care se bucură în prezent.

Modelul de producție bazat pe „souto”, în continuare actual, nu doar ilustrează legătura dintre cultura și tradiția producției de castane din Galicia, ci are și importantul rol de a constitui o sursă de material vegetal de utilizat pentru noi plantații de castani unde se pot aplica tehnici moderne de cultivare.

Printre caracteristicile care disting din punct de vedere calitativ castanele din Galicia de celelalte castane provenite din alte arii de producție, pot fi enumerate următoarele:

| — | membrana subțire, care facilitează mult decojirea castanei; |
| --- | --- |

—

membrana subțire, care facilitează mult decojirea castanei;

| — | procentul scăzut de castane divizate care, la fel ca membrana subțire, facilitează mult decojirea castanei; |
| --- | --- |

—

procentul scăzut de castane divizate care, la fel ca membrana subțire, facilitează mult decojirea castanei;

| — | procentul ridicat de umiditate, parametru foarte apreciat atât în cazul consumului produsului proaspăt, cât și în cazul prelucrării; |
| --- | --- |

—

procentul ridicat de umiditate, parametru foarte apreciat atât în cazul consumului produsului proaspăt, cât și în cazul prelucrării;

| — | procentul scăzut de castane fisurate, ceea ce reduce semnificativ rebuturile în faza de selecție; |
| --- | --- |

—

procentul scăzut de castane fisurate, ceea ce reduce semnificativ rebuturile în faza de selecție;

| — | procentul ridicat de amidon, care îi conferă castanei un gust mai dulce, transformându-se în zaharuri (hidroliză naturală prin maturare și hidroliză indusă prin procese termice). |
| --- | --- |

—

procentul ridicat de amidon, care îi conferă castanei un gust mai dulce, transformându-se în zaharuri (hidroliză naturală prin maturare și hidroliză indusă prin procese termice).

5.3.   Legătura de cauzalitate dintre aria geografică și calitate, reputația sau alte caracteristici specifice ale produsului

Castanii cresc în stare sălbatică în Galicia încă din Pleistocen, dar domesticirea și cultivarea lor au început odată cu ocupația romană. Ulterior, în Evul Mediu, clerul și nobilimea au dat un nou impuls cultivării castanilor, care a luat avânt, în strânsă legătură cu viticultura.

Astfel, deja din vremuri străvechi au avut loc selecția și răspândirea soiurilor autohtone de castani de calitate superioară, cu rezultate bune, în general, în ceea ce privește exploatarea mixtă pentru lemn și castane. Pe de altă parte, o caracteristică istorică a Galiciei este vasta răspândire a populației, care a ocupat practic întreg teritoriul (zonele de coastă, platoul central, văile și munții), fapt care a favorizat selecția a numeroase soiuri adaptate la diferitele tipuri de mediu, îmbinând excelenta adaptare edafo-climatică cu procentul scăzut de divizare, dimensiunile adecvate, procentul scăzut de fisurare etc.

Adaptarea optimă a castanului la condițiile de mediu din aria delimitată (caracteristică specifică a ariei geografice) garantează din start calitatea superioară a produsului, având în vedere legătura logică dintre buna dezvoltare a speciei de arbori și producția de fructe de calitate. Mai mult, temperaturile moderate din perioada dezvoltării și maturării castanelor și umiditatea atmosferică ridicată din aria de producție conferă castanelor un procent ridicat de umiditate, factor foarte apreciat atât în cazul consumului produsului proaspăt, cât și în cazul utilizării ca materie primă pentru prelucrare.

Tehnica de gestionare aplicată în „soutos” a constituit prin tradiție modelul principal de producție pentru obținerea castanelor în Galicia. Acest mediu productiv a determinat selecția treptată și domesticirea castanului de către agricultori, pe baza productivității și a calității, generând ansamblul de ecotipuri autohtone de la care provin varietățile cultivate autohtone aflate în prezent în producție și pe care se bazează calitatea, reputația și faima castanelor din Galicia.

Prestigiul castanelor din Galicia se reflectă în buna poziție pe care o ocupă pe piața din Spania: adesea, castane provenite din alte zone sunt vândute cu specificarea „din Galicia”, fapt care demonstrează excelenta reputație a castanelor din Galicia. Printre referințele bibliografice care susțin reputația istorică a castanelor din Galicia pot fi menționate următoarele:

| — | numeroasele documente păstrate în mănăstirile din Galicia, care fac referire la importanța castanelor în Galicia în Evul Mediu. Aceste documente sunt menționate în diverse cărți, printre care se remarcă El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (Prioratul benedictin al San Vicenzo de Pombeiro și colecția sa diplomatică din Evul Mediu) și El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (Mănăstirea San Clodio do Ribeiro în Evul Mediu: cercetare și documente) de M. Lucas Álvarez și P. Lucas Domínguez sau Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (Colecția diplomatică a mănăstirii cisterciene Santa María de Oseira) de M. Romaní Martínez; |
| --- | --- |

—

numeroasele documente păstrate în mănăstirile din Galicia, care fac referire la importanța castanelor în Galicia în Evul Mediu. Aceste documente sunt menționate în diverse cărți, printre care se remarcă El priorato benedictino de San Vicenzo de Pombeiro y su colección diplomática en la Edad Media (Prioratul benedictin al San Vicenzo de Pombeiro și colecția sa diplomatică din Evul Mediu) și El monasterio de S. Clodio do Ribeiro en la Edad Media: Estudio y Documentos (Mănăstirea San Clodio do Ribeiro în Evul Mediu: cercetare și documente) de M. Lucas Álvarez și P. Lucas Domínguez sau Colección Diplomática do mosteiro cisterciense de Sta. María de Oseira (Colecția diplomatică a mănăstirii cisterciene Santa María de Oseira) de M. Romaní Martínez;

| — | menționarea calității castanelor din Galicia de către Alexandre Dumas în romanul său De la Paris la Cadiz, scris în 1847; |
| --- | --- |

—

menționarea calității castanelor din Galicia de către Alexandre Dumas în romanul său De la Paris la Cadiz, scris în 1847;

| — | în cartea sa La Galice. Essai géographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire (Galicia. Eseu geografic de analiză și interpretare a unui vechi complex agrar), Abel Bouhier consideră plantațiile de castani ca fiind unul dintre elementele cele mai importante ale peisajului agricol din Galicia; |
| --- | --- |

—

în cartea sa La Galice. Essai géographique d’analyse et d’interpretation d’un vieux complexe agraire (Galicia. Eseu geografic de analiză și interpretare a unui vechi complex agrar), Abel Bouhier consideră plantațiile de castani ca fiind unul dintre elementele cele mai importante ale peisajului agricol din Galicia;

| — | numeroasele trimiteri la fiesta del magosto (o sărbătoare populară în onoarea castanei, organizată în multe părți ale Galiciei), ca, de exemplu, menționarea ei de către Manuel Murguía în cartea sa Historia de Galicia (Istoria Galiciei) din 1865; |
| --- | --- |

—

numeroasele trimiteri la fiesta del magosto (o sărbătoare populară în onoarea castanei, organizată în multe părți ale Galiciei), ca, de exemplu, menționarea ei de către Manuel Murguía în cartea sa Historia de Galicia (Istoria Galiciei) din 1865;

| — | rolul gastronomic al castanelor din Galicia în rețete precum cele incluse de Manuel Puga y Parga (1874-1917) în cartea sa La Cocina Práctica (Bucătăria practică) din 1905, sau numeroasele feluri de mâncare descrise de Álvaro Cunqueiro în La Cocina Gallega (Bucătăria din Galicia) din 1973. |
| --- | --- |

—

rolul gastronomic al castanelor din Galicia în rețete precum cele incluse de Manuel Puga y Parga (1874-1917) în cartea sa La Cocina Práctica (Bucătăria practică) din 1905, sau numeroasele feluri de mâncare descrise de Álvaro Cunqueiro în La Cocina Gallega (Bucătăria din Galicia) din 1973.

Încă o dovadă indirectă a amplei răspândiri, a reputației și prestigiului castanelor din Galicia o constituie analizarea frecvenței trimiterilor la castanele din Galicia și din alte regiuni care se găsesc pe internet. Astfel, căutarea cu Google la 20 noiembrie 2008 a expresiei „castaña/s gallega/s” (castane din Galicia) și a echivalentului în limba galiciană („castaña/s galega/s”) a generat un total de 5 600 de rezultate, în vreme ce căutarea expresiei „castaña/s española/s” (castane spaniole) a generat mai puțin de 200 de rezultate. În cazul castanelor de proveniențe diferite (Asturias, Andaluzia și Extremadura) nu au fost generate nici măcar douăzeci de rezultate.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_Castana_de_Galicia_Pliego_de_condiciones_septiembre_2019_definitivo.pdf

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/23

---

Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE

Cerere formulată de o entitate contractantă — Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare

(2020/C 243/11)

La 1 martie 2018, Comisia a primit o cerere formulată în conformitate cu articolul 35 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1). Prima zi lucrătoare după primirea cererii a fost 2 martie 2018, iar perioada inițială de care a dispus Comisia pentru a lua o decizie în privința acestei cereri a fost de 145 de zile lucrătoare.

Cererea a fost formulată de Finavia Oyj și se referă la activități legate de furnizarea de servicii comerciale pentru pasagerii zborurilor de pe aeroportul din Helsinki, în Finlanda. Anunțurile relevante au fost publicate la pagina 21 din JO C 114 din 28 martie 2018, pagina 9 din JO C 359 din 5 octombrie 2018 și la pagina 3 din JO C 211 din 25 iunie 2020. Termenul a fost prelungit până la 8 iulie 2020.

În conformitate cu punctul 1 al patrulea paragraf din anexa IV la Directiva 2014/25/UE, termenul poate fi prelungit de Comisie cu acordul celor care au formulat cererea de derogare în cauză. Având în vedere necesitatea de a evalua suplimentar cererea și cu acordul Finavia Oyj, perioada de care dispune Comisia pentru a decide cu privire la această cerere se suspendă până la 30 septembrie 2020. Acest lucru nu aduce atingere posibilității unor suspendări sau prelungiri ulterioare ale termenului.

---

(1)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

---

| 23.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/24

---

Comunicare în atenția lui NOOR WALI MEHSUD, al cărui nume a fost adăugat pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da’esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1082 al Comisiei

(2020/C 243/12)

1.

Pe lista întocmită de acest comitet al ONU figurează:

| — | ISIL (Da’esh) și Al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Da’esh) și Al-Qaida;

| — | persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da’esh) și Al-Qaida; și |
| --- | --- |

—

persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da’esh) și Al-Qaida; și

| — | persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel. |
| --- | --- |

—

persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel.

Printre acțiunile sau activitățile care indică faptul că o persoană, un grup, o întreprindere sau o entitate „este asociat(ă) cu” ISIL (Da’esh) și Al-Qaida se numără:

| (a) | participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da’esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora; |
| --- | --- |

(a)

participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da’esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora;

| (b) | furnizarea, vânzarea sau transferul de arme sau de material militar conex oricăruia dintre aceștia; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, vânzarea sau transferul de arme sau de material militar conex oricăruia dintre aceștia;

| (c) | efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia; sau |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de recrutări pentru oricare dintre aceștia; sau

| (d) | sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăruia dintre aceștia.

2.

NOOR WALI MEHSUD poate adresa oricând o cerere Ombudsmanului ONU, însoțită de eventuale documente justificative, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi adăugat pe lista ONU menționată anterior. Astfel de cereri trebuie trimise la următoarea adresă:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Fax +1 2129631300/3778 |
| E-mail: ombudsperson@un.org |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Pentru mai multe informații, a se vedea:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Persoanelor și entităților incluse în anexa I li se aplică următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002:

| 1. | înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care le aparțin persoanelor și entităților în cauză sau care se află în proprietatea ori posesia acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau de a le utiliza în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a); și |
| --- | --- |

1.

înghețarea tuturor fondurilor și a resurselor economice care le aparțin persoanelor și entităților în cauză sau care se află în proprietatea ori posesia acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune la dispoziția oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, fonduri și resurse economice sau de a le utiliza în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a); și

| 2. | interdicția de a acorda, de a vinde, de a furniza sau de a transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3). |
| --- | --- |

2.

interdicția de a acorda, de a vinde, de a furniza sau de a transfera oricăreia dintre persoanele sau entitățile în cauză, direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire legată de activități militare (articolul 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| „Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

„Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a introduce la Tribunalul Uniunii Europene o acțiune în contestare privind Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1082, conform condițiilor prevăzute la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

6.

În scopul unei bune administrări, se atrage atenția persoanelor și entităților incluse pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente ale statului membru/statelor membre relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat.

---

(1)  JO L 255, 21.9.2016, p. 25.

1

(2)  JO L 238, 23.7.2020, p. 82.

2

(3)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

3

---