# Euroopa Liidu C 233/22.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 233 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide22. september 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 233

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide22. september 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 233/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 233/2 | Kaebuse nr 2005/4313 — SG(2005)A/1204 vastuvõtuteatis | 2 |
| 2005/C 233/3 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3784 — Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 233/4 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2) (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 233/5 | Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Abi sööda ostmiseks Friuli-Venezia Giulia piirkonnas (20. augusti 2003. aasta piirkondliku seaduse nr 14 artikkel 6 ja Trieste Kaubanduskoja koostatud osalemiskutse) — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt | 5 |
| 2005/C 233/6 | Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 9 |
| 2005/C 233/7 | Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea- ja ammooniumnitraadilahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamise teadaanne | 14 |
| 2005/C 233/8 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatud teatis juhtumi COMP 37.749 — Austrian Airlines'i/SAS'i koostööleping (
  1
  ) | 18 |
| 2005/C 233/9 | Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Puu- ja juurviljasektori situatsiooniplaanid — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt | 21 |
| 2005/C 233/0 | Riigiabid — Taani — Riigiabi C 10/2005 (ex NN 127/2000) — ROAD COMBUS A/S passenger transport — EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaste märkuste esitamise kutse (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 233/1 | Riigiabi — Slovakkia — Riigiabi nr C 25/2005 (ex NN 21/2005) — Frucona Košice kasuks antud meede — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 47 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 233/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 233/2

Kaebuse nr 2005/4313 — SG(2005)A/1204 vastuvõtuteatis

2

2005/C 233/3

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3784 — Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

3

2005/C 233/4

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2) (
  1
  )

1

4

2005/C 233/5

Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Abi sööda ostmiseks Friuli-Venezia Giulia piirkonnas (20. augusti 2003. aasta piirkondliku seaduse nr 14 artikkel 6 ja Trieste Kaubanduskoja koostatud osalemiskutse) — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

5

2005/C 233/6

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

9

2005/C 233/7

Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea- ja ammooniumnitraadilahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamise teadaanne

14

2005/C 233/8

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatud teatis juhtumi COMP 37.749 — Austrian Airlines'i/SAS'i koostööleping (
  1
  )

1

18

2005/C 233/9

Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Puu- ja juurviljasektori situatsiooniplaanid — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

21

2005/C 233/0

Riigiabid — Taani — Riigiabi C 10/2005 (ex NN 127/2000) — ROAD COMBUS A/S passenger transport — EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaste märkuste esitamise kutse (
  1
  )

1

28

2005/C 233/1

Riigiabi — Slovakkia — Riigiabi nr C 25/2005 (ex NN 21/2005) — Frucona Košice kasuks antud meede — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

47

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2005/C 233/2 | Kaudse TTA-tegevuse konkursikutse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Eelisvaldkond: Säästvad energiasüsteemid — Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Energy-4 | 53 |

III   Teatised

Komisjon

2005/C 233/2

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine — Eelisvaldkond: Säästvad energiasüsteemid — Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Energy-4

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/1

---

Euro vahetuskurss (1)

21. september 2005

(2005/C 233/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2225 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,95 |
| DKK | Taani kroon | 7,4591 |
| GBP | Inglise nael | 0,67505 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3345 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5519 |
| ISK | Islandi kroon | 75,08 |
| NOK | Norra kroon | 7,7925 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9557 |
| CYP | Küprose nael | 0,5730 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,393 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,29 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8954 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4873 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,48 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,445 |
| TRY | Türgi liir | 1,6340 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5834 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4264 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,4884 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7449 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0526 |
| KRW | Korea won | 1 257,95 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,7809 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,8914 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4435 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 487,84 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,608 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,796 |
| RUB | Vene rubla | 34,6640 |
| THB | Tai baht | 50,171 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2225

JPY

Jaapani jeen

135,95

DKK

Taani kroon

7,4591

GBP

Inglise nael

0,67505

SEK

Rootsi kroon

9,3345

CHF

Šveitsi frank

1,5519

ISK

Islandi kroon

75,08

NOK

Norra kroon

7,7925

BGN

Bulgaaria lev

1,9557

CYP

Küprose nael

0,5730

CZK

Tšehhi kroon

29,393

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,29

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8954

RON

Rumeenia leu

3,4873

SIT

Sloveenia talaar

239,48

SKK

Slovakkia kroon

38,445

TRY

Türgi liir

1,6340

AUD

Austraalia dollar

1,5834

CAD

Kanada dollar

1,4264

HKD

Hong Kongi dollar

9,4884

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7449

SGD

Singapuri dollar

2,0526

KRW

Korea won

1 257,95

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,7809

CNY

Hiina jüaan

9,8914

HRK

Horvaatia kuna

7,4435

IDR

Indoneesia ruupia

12 487,84

MYR

Malaisia ringit

4,608

PHP

Filipiini peeso

68,796

RUB

Vene rubla

34,6640

THB

Tai baht

50,171

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/2

---

Kaebuse nr 2005/4313 — SG(2005)A/1204 vastuvõtuteatis

(2005/C 233/02)

| 1. | Euroopa Komisjon on registreerinud kaebusteregistris kaebuse nr 2005/4313 seoses tahkete osakeste (PM10) 24 tunnise piirväärtuse 50 μg/m3 ületamisega Saksamaal, Maini-äärses Frankfurdis Höhenstraße piirkonnas juba rohkem kui 35 päeval 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjon on registreerinud kaebusteregistris kaebuse nr 2005/4313 seoses tahkete osakeste (PM10) 24 tunnise piirväärtuse 50 μg/m3 ületamisega Saksamaal, Maini-äärses Frankfurdis Höhenstraße piirkonnas juba rohkem kui 35 päeval 2005. aastal.

| 2. | Komisjonile on laekunud üle 30 vastavasisulise kaebuse. Et tagada vastuse ja teabe kiire edastamine huvitatud isikutele ning säästa oma haldusressursse, avaldab komisjon käesoleva vastuvõtuteatise Euroopa Liidu Teatajas ja järgmisel Interneti-aadressil:
  http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sg1/receipt/ |
| --- | --- |

2.

Komisjonile on laekunud üle 30 vastavasisulise kaebuse. Et tagada vastuse ja teabe kiire edastamine huvitatud isikutele ning säästa oma haldusressursse, avaldab komisjon käesoleva vastuvõtuteatise Euroopa Liidu Teatajas ja järgmisel Interneti-aadressil:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sg1/receipt/

| 3. | Komisjon vaatab kaebuse läbi, pidades silmas kohaldatavaid ühenduse õigusakte. Kaebuse esitajaid teavitatakse kõigi vahendite abil, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas ja/või Internetis avaldamise teel, kõnealuse läbivaatamise tulemustest ja järelmeetmetest, mis komisjon võib otsustada võtta. |
| --- | --- |

3.

Komisjon vaatab kaebuse läbi, pidades silmas kohaldatavaid ühenduse õigusakte. Kaebuse esitajaid teavitatakse kõigi vahendite abil, sealhulgas Euroopa Liidu Teatajas ja/või Internetis avaldamise teel, kõnealuse läbivaatamise tulemustest ja järelmeetmetest, mis komisjon võib otsustada võtta.

| 4. | Komisjon püüab sisulise otsuse (rikkumismenetluse alustamine või menetluse lõpetamine) vastu võtta kaheteistkümne kuu jooksul alates kaebuse registreerimisest komisjoni peasekretariaadis. |
| --- | --- |

4.

Komisjon püüab sisulise otsuse (rikkumismenetluse alustamine või menetluse lõpetamine) vastu võtta kaheteistkümne kuu jooksul alates kaebuse registreerimisest komisjoni peasekretariaadis.

| 5. | Kui komisjon soovib võtta ühendust Saksa ametiasutustega, ei avalikusta ta kaebuse esitajate nimesid, et kaitsta nende õigusi. Sellele vaatamata võivad kaebuse esitajad lubada komisjonil oma nimed suhtlemisel Saksa ametiasutustega avalikustada. |
| --- | --- |

5.

Kui komisjon soovib võtta ühendust Saksa ametiasutustega, ei avalikusta ta kaebuse esitajate nimesid, et kaitsta nende õigusi. Sellele vaatamata võivad kaebuse esitajad lubada komisjonil oma nimed suhtlemisel Saksa ametiasutustega avalikustada.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3784 — Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 233/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 14. septembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad TridonicAtco Gmbh & Co KG (“Tridonic”, Austria), mis kuulub Zumtobel kontserni ning on KKR'i valitsev mõju all, ja Toyoda Gosei (Jaapan), mis on osa Toyota Motor Company'st, omandavad aktsiate ostmise kaudu ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue ettevõtja NewCo üle, mida käsitatakse ühisettevõttena. |
| --- | --- |

1.

14. septembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad TridonicAtco Gmbh & Co KG (“Tridonic”, Austria), mis kuulub Zumtobel kontserni ning on KKR'i valitsev mõju all, ja Toyoda Gosei (Jaapan), mis on osa Toyota Motor Company'st, omandavad aktsiate ostmise kaudu ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue ettevõtja NewCo üle, mida käsitatakse ühisettevõttena.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Tridonic: valgustuskomponendid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Tridonic: valgustuskomponendid;

| — | Zumtobel: valgustusseadmed; |
| --- | --- |

—

Zumtobel: valgustusseadmed;

| — | KKR: investeeringud börsivälistesse ettevõtjatesse; |
| --- | --- |

—

KKR: investeeringud börsivälistesse ettevõtjatesse;

| — | Toyoda Gosei: autoosade ja valgustuselektroonika tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Toyoda Gosei: autoosade ja valgustuselektroonika tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3784 — Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3784 — Tridonicatco/Toyoda Gosei/LED JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2)

(2005/C 233/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 13. septembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja DONG A/S (“DONG”, Taani) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Elsam A/S (“Elsam”, Taani), Energi E2 (“E2”, Taani), Københavns Energi Holding A/S (“KE”, Taani) ja Frederiksberg Elnet A/S (“FE”, Taani) üle aktsiate ja varade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

13. septembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja DONG A/S (“DONG”, Taani) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Elsam A/S (“Elsam”, Taani), Energi E2 (“E2”, Taani), Københavns Energi Holding A/S (“KE”, Taani) ja Frederiksberg Elnet A/S (“FE”, Taani) üle aktsiate ja varade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | DONG: exploration, production, off-shore transport and sale of oil and natural gas, storage and distribution of natural gas, use of renewable energy for electricity and heat production and sale of electricity; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

DONG: exploration, production, off-shore transport and sale of oil and natural gas, storage and distribution of natural gas, use of renewable energy for electricity and heat production and sale of electricity;

| — | Elsam: elektrienergia tootmine ja müük (nii füüsiline kui finantsiline) hulgimüügiturgudel ja otse klientidele, kaugkütte tootmine; |
| --- | --- |

—

Elsam: elektrienergia tootmine ja müük (nii füüsiline kui finantsiline) hulgimüügiturgudel ja otse klientidele, kaugkütte tootmine;

| — | E2: elektrienergia tootmine, hulgimüük ja kaubandus (nii füüsiline kui finantsiline), kaugkütte tootmine; |
| --- | --- |

—

E2: elektrienergia tootmine, hulgimüük ja kaubandus (nii füüsiline kui finantsiline), kaugkütte tootmine;

| — | KE: varustab majapidamisi ja ärikliente elektrienergiaga; |
| --- | --- |

—

KE: varustab majapidamisi ja ärikliente elektrienergiaga;

| — | FE: varustab majapidamisi ja ärikliente elektrienergiaga. |
| --- | --- |

—

FE: varustab majapidamisi ja ärikliente elektrienergiaga.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3868 — DONG/Elsam/Energi E2):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/5

---

RIIGIABI — ITAALIA

Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Abi sööda ostmiseks Friuli-Venezia Giulia piirkonnas (20. augusti 2003. aasta piirkondliku seaduse nr 14 artikkel 6 ja Trieste Kaubanduskoja koostatud osalemiskutse)

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(2005/C 233/05)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 20. juulil 2005 esitatud kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud toetusega.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused nende toetuste kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, alljärgneval aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural |
| Direction H. Législation agricole |
| Unité: H.2. Concurrence |
| Bureau: Loi 130 5/128 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural

Direction H. Législation agricole

Unité: H.2. Concurrence

Bureau: Loi 130 5/128

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 296 76 72

Märkused edastatakse Itaaliale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades selle taotluse motiivid.

KOKKUVÕTE

Kõnealuse meetme eesmärk on anda tasandustoetust Friuli-Venezia Giulia piirkonna 2003. aasta põua tagajärjel söödatootmises kahjusid kandnud põllumajandustootjatele, kes pidid loomade toitmiseks turult sööta ostma.

Hindamine

Võttes arvesse komisjoni käsutuses olevat teavet, on komisjonil praeguses uurimisetapis kahtlus ühisturu kokkusobivuses toetustega, kuna toetusele õigust andva kahju piirmäärade arvestamise ja toetuse arvestamise meetod ei vasta ühenduse suunistele riigiabi kohta põllumajandussektoris ning seega ei saa välistada, et kantud kahjude eest on makstud ülemäärast hüvitist.

KIRJA TEKST

| «1. | Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, nei confronti della misura in oggetto. |
| --- | --- |

«1.

Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, nei confronti della misura in oggetto.

Procedimento

| 2. | Con lettera del 2 aprile 2004, i servizi della Commissione, avendo appreso che la legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 della Regione Friuli-Venezia Giulia conterrebbe disposizioni per la concessione di fondi alle Camere di commercio di Trieste e Gorizia per far fronte al fabbisogno di foraggio degli allevamenti colpiti dalla siccità del 2003, hanno chiesto alle autorità italiane una serie di delucidazioni al riguardo. |
| --- | --- |

2.

Con lettera del 2 aprile 2004, i servizi della Commissione, avendo appreso che la legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 della Regione Friuli-Venezia Giulia conterrebbe disposizioni per la concessione di fondi alle Camere di commercio di Trieste e Gorizia per far fronte al fabbisogno di foraggio degli allevamenti colpiti dalla siccità del 2003, hanno chiesto alle autorità italiane una serie di delucidazioni al riguardo.

| 3. | Non essendo pervenuta alcuna risposta nel termine di quattro settimane concesso alle autorità italiane per comunicare le informazioni richieste, con lettera del 26 maggio 2004 i servizi della Commissione hanno inviato loro un sollecito. |
| --- | --- |

3.

Non essendo pervenuta alcuna risposta nel termine di quattro settimane concesso alle autorità italiane per comunicare le informazioni richieste, con lettera del 26 maggio 2004 i servizi della Commissione hanno inviato loro un sollecito.

| 4. | Con lettera del 10 giugno 2004, protocollata il 15 giugno 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime affermano di aver inviato alle Camere di commercio di Trieste e di Gorizia due note, datate rispettivamente 30 settembre 2003 e 12 marzo 2004, per richiamare la loro attenzione sulla necessità di pubblicare un invito a manifestare interesse per gli aiuti previsti dall'articolo 6 della summenzionata legge e di notificarlo alla Commissione. |
| --- | --- |

4.

Con lettera del 10 giugno 2004, protocollata il 15 giugno 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime affermano di aver inviato alle Camere di commercio di Trieste e di Gorizia due note, datate rispettivamente 30 settembre 2003 e 12 marzo 2004, per richiamare la loro attenzione sulla necessità di pubblicare un invito a manifestare interesse per gli aiuti previsti dall'articolo 6 della summenzionata legge e di notificarlo alla Commissione.

| 5. | In base a tali informazioni, con lettera del 28 giugno 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane, di comunicare loro i testi delle note specificate e degli inviti a manifestare interesse preparati dalle due Camere di commercio. Inoltre, essi hanno chiesto se fossero stati concessi aiuti e, in caso affermativo, di specificare gli importi e le modalità di concessione. |
| --- | --- |

5.

In base a tali informazioni, con lettera del 28 giugno 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane, di comunicare loro i testi delle note specificate e degli inviti a manifestare interesse preparati dalle due Camere di commercio. Inoltre, essi hanno chiesto se fossero stati concessi aiuti e, in caso affermativo, di specificare gli importi e le modalità di concessione.

| 6. | Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i testi e le informazioni richiesti nella lettera del 28 giugno 2004. |
| --- | --- |

6.

Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i testi e le informazioni richiesti nella lettera del 28 giugno 2004.

| 7. | Poiché risultava chiaramente dalle suddette informazioni che l'invito a manifestare interesse della Camera di commercio di Trieste era già stato pubblicato e seguito da effetti e che, inoltre, gli aiuti che le Camere di commercio potevano versare o che avevano versato non erano contemplati dalle disposizioni del regime generale degli aiuti delle Camere di commercio, approvato dalla Commissione nell'ambito del fascicolo di aiuto N 241/01, i servizi della Commissione hanno deciso di aprire un fascicolo di aiuto non notificato con il numero NN 69/04. |
| --- | --- |

7.

Poiché risultava chiaramente dalle suddette informazioni che l'invito a manifestare interesse della Camera di commercio di Trieste era già stato pubblicato e seguito da effetti e che, inoltre, gli aiuti che le Camere di commercio potevano versare o che avevano versato non erano contemplati dalle disposizioni del regime generale degli aiuti delle Camere di commercio, approvato dalla Commissione nell'ambito del fascicolo di aiuto N 241/01, i servizi della Commissione hanno deciso di aprire un fascicolo di aiuto non notificato con il numero NN 69/04.

| 8. | Con lettera del 12 novembre 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto informazioni complementari sugli aiuti in oggetto alle autorità italiane. |
| --- | --- |

8.

Con lettera del 12 novembre 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto informazioni complementari sugli aiuti in oggetto alle autorità italiane.

| 9. | Lo stesso giorno, la Commissione ha ricevuto una lettera delle autorità italiane contenente informazioni che completavano quelle chieste nella lettera del 28 giugno 2004 (cfr. punto 5). |
| --- | --- |

9.

Lo stesso giorno, la Commissione ha ricevuto una lettera delle autorità italiane contenente informazioni che completavano quelle chieste nella lettera del 28 giugno 2004 (cfr. punto 5).

| 10. | Con lettera del 6 gennaio 2005, protocollata l'11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime chiedevano una proroga del termine che era stato loro concesso per fornire informazioni complementari sugli aiuti in oggetto, allo scopo di riesaminare la normativa regionale in materia. |
| --- | --- |

10.

Con lettera del 6 gennaio 2005, protocollata l'11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime chiedevano una proroga del termine che era stato loro concesso per fornire informazioni complementari sugli aiuti in oggetto, allo scopo di riesaminare la normativa regionale in materia.

| 11. | Con lettera del 25 gennaio 2005 i servizi della Commissione hanno concesso una proroga di un mese. |
| --- | --- |

11.

Con lettera del 25 gennaio 2005 i servizi della Commissione hanno concesso una proroga di un mese.

| 12. | Con lettera del 21 febbraio 2005, protocollata il 22 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime precisavano che la Camera di commercio di Gorizia non aveva dato attuazione agli aiuti previsti e rinunciava a farlo (questa lettera è accompagnata da una delibera della stessa Camera di commercio che conferma tale informazione). |
| --- | --- |

12.

Con lettera del 21 febbraio 2005, protocollata il 22 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime precisavano che la Camera di commercio di Gorizia non aveva dato attuazione agli aiuti previsti e rinunciava a farlo (questa lettera è accompagnata da una delibera della stessa Camera di commercio che conferma tale informazione).

| 13. | Con lettere del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, e del 30 marzo 2005, protocollata il 31 marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione informazioni complementari in merito agli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste. |
| --- | --- |

13.

Con lettere del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, e del 30 marzo 2005, protocollata il 31 marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione informazioni complementari in merito agli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.

| 14. | Tenuto conto di quanto figura al punto 12, la decisione riguarderà unicamente gli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste. |
| --- | --- |

14.

Tenuto conto di quanto figura al punto 12, la decisione riguarderà unicamente gli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.

Descrizione

| 15. | L'articolo 6 della legge regionale del Friuli-Venezia Giulia 20 agosto 2003, n. 14, stabilisce che l'amministrazione regionale è autorizzata a concedere un finanziamento straordinario di 170 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Trieste e di 80 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Gorizia, per far fronte alle eccezionali esigenze connesse all'alimentazione del bestiame delle aziende con allevamenti zootecnici colpite dalla siccità del 2003 e ricadenti in aree non servite da sistemi irrigui consortili. |
| --- | --- |

15.

L'articolo 6 della legge regionale del Friuli-Venezia Giulia 20 agosto 2003, n. 14, stabilisce che l'amministrazione regionale è autorizzata a concedere un finanziamento straordinario di 170 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Trieste e di 80 000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Gorizia, per far fronte alle eccezionali esigenze connesse all'alimentazione del bestiame delle aziende con allevamenti zootecnici colpite dalla siccità del 2003 e ricadenti in aree non servite da sistemi irrigui consortili.

| 16. | L'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste prevede un sostegno finanziario agli allevamenti della provincia di Trieste che sono stati colpiti dalla siccità del 2003 e che, non avendo potuto irrigare le loro superfici non servite da un sistema di irrigazione consortile, hanno subito una perdita di produzione di almeno il 20 % (nelle zone svantaggiate) o del 30 % (nelle altre zone). Tale sostegno si traduce in un aiuto all'acquisto di foraggi necessari all'alimentazione del bestiame. |
| --- | --- |

16.

L'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste prevede un sostegno finanziario agli allevamenti della provincia di Trieste che sono stati colpiti dalla siccità del 2003 e che, non avendo potuto irrigare le loro superfici non servite da un sistema di irrigazione consortile, hanno subito una perdita di produzione di almeno il 20 % (nelle zone svantaggiate) o del 30 % (nelle altre zone). Tale sostegno si traduce in un aiuto all'acquisto di foraggi necessari all'alimentazione del bestiame.

| 17. | L'aiuto è versato dietro presentazione delle fatture relative agli acquisti di foraggi effettuati fra il 1o maggio e il 20 novembre 2003 e copre il quantitativo di foraggio necessario a soddisfare il fabbisogno nutrizionale calcolato per unità di bestiame (UB) presente nell'azienda e appartenente al conduttore. Le UB rappresentano i bovini, ovini, caprini ed equini da macello o utilizzati per il lavoro; nel caso degli animali da macello, sono interessati solo quelli allevati da conduttori a titolo principale o da coltivatori diretti iscritti presso la previdenza sociale dell'INPS (Istituto nazionale per la previdenza sociale) per il settore agricolo. Il termine “foraggio” designa qualsiasi tipo di fieno essiccato. |
| --- | --- |

17.

L'aiuto è versato dietro presentazione delle fatture relative agli acquisti di foraggi effettuati fra il 1o maggio e il 20 novembre 2003 e copre il quantitativo di foraggio necessario a soddisfare il fabbisogno nutrizionale calcolato per unità di bestiame (UB) presente nell'azienda e appartenente al conduttore. Le UB rappresentano i bovini, ovini, caprini ed equini da macello o utilizzati per il lavoro; nel caso degli animali da macello, sono interessati solo quelli allevati da conduttori a titolo principale o da coltivatori diretti iscritti presso la previdenza sociale dell'INPS (Istituto nazionale per la previdenza sociale) per il settore agricolo. Il termine “foraggio” designa qualsiasi tipo di fieno essiccato.

| 18. | Gli aiuti possono essere versati fino ad esaurimento del fondo creato a questo scopo e concessi a qualsiasi azienda ne faccia richiesta stabilita nella provincia di Trieste. |
| --- | --- |

18.

Gli aiuti possono essere versati fino ad esaurimento del fondo creato a questo scopo e concessi a qualsiasi azienda ne faccia richiesta stabilita nella provincia di Trieste.

| 19. | Il quantitativo massimo di foraggio rimborsabile per UB è fissato a 15 quintali. Il prezzo di riferimento utilizzato per il calcolo dell'aiuto è fissato a 20 EUR, IVA esclusa. Qualora il numero di domande superi le previsioni, l'aiuto individuale sarà ridotto proporzionalmente per UB. |
| --- | --- |

19.

Il quantitativo massimo di foraggio rimborsabile per UB è fissato a 15 quintali. Il prezzo di riferimento utilizzato per il calcolo dell'aiuto è fissato a 20 EUR, IVA esclusa. Qualora il numero di domande superi le previsioni, l'aiuto individuale sarà ridotto proporzionalmente per UB.

| 20. | Nel caso in cui gli allevamenti beneficiari chiedano e ottengano altri aiuti per le perdite dovute alla siccità del 2003, l'importo dell'aiuto previsto nell'invito a manifestare interesse sarà ridotto di conseguenza. |
| --- | --- |

20.

Nel caso in cui gli allevamenti beneficiari chiedano e ottengano altri aiuti per le perdite dovute alla siccità del 2003, l'importo dell'aiuto previsto nell'invito a manifestare interesse sarà ridotto di conseguenza.

Valutazione

| 21. | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. In questa fase, gli aiuti previsti dalla legge regionale in oggetto sembrano corrispondere a questa definizione nel senso che favoriscono talune produzioni (le produzioni animali, in quanto l'aiuto all'acquisto di foraggi serve a permettere l'alimentazione degli animali) e possono incidere sugli scambi grazie alla posizione dell'Italia nelle suddette produzioni (a titolo di esempio, nel 2003 l'Italia ha realizzato il 15,3 % della produzione comunitaria di carne bovina, risultando così il terzo produttore di carne bovina dell'Unione). |
| --- | --- |

21.

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. In questa fase, gli aiuti previsti dalla legge regionale in oggetto sembrano corrispondere a questa definizione nel senso che favoriscono talune produzioni (le produzioni animali, in quanto l'aiuto all'acquisto di foraggi serve a permettere l'alimentazione degli animali) e possono incidere sugli scambi grazie alla posizione dell'Italia nelle suddette produzioni (a titolo di esempio, nel 2003 l'Italia ha realizzato il 15,3 % della produzione comunitaria di carne bovina, risultando così il terzo produttore di carne bovina dell'Unione).

| 22. | Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

22.

Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.

| 23. | Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga che potrebbe essere invocata è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse (1). |
| --- | --- |

23.

Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga che potrebbe essere invocata è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse (1).

| 24. | Perché questa deroga sia applicabile, la misura oggetto di esame, conseguente alla siccità del 2003, deve essere conforme alle disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso “gli orientamenti”) (2), relativo agli aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche. |
| --- | --- |

24.

Perché questa deroga sia applicabile, la misura oggetto di esame, conseguente alla siccità del 2003, deve essere conforme alle disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso “gli orientamenti”) (2), relativo agli aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche.

| 25. | Per quanto riguarda il rispetto delle suddette disposizioni (riprodotte in corsivo nel testo), la Commissione osserva quanto segue:

  La Commissione autorizza la concessione di indennizzi quando il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone. Qualora siano state danneggiate le colture annuali, la soglia di perdita pertinente va determinata sulla base del confronto tra la produzione lorda della coltura di cui trattasi nell'anno in questione e la produzione lorda media nelle tre campagne precedenti, escludendo gli anni in cui è stato pagato un compenso in seguito ad avverse condizioni atmosferiche (punto 11.3.2 degli orientamenti). |
| --- | --- |

25.

Per quanto riguarda il rispetto delle suddette disposizioni (riprodotte in corsivo nel testo), la Commissione osserva quanto segue:

La Commissione autorizza la concessione di indennizzi quando il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone. Qualora siano state danneggiate le colture annuali, la soglia di perdita pertinente va determinata sulla base del confronto tra la produzione lorda della coltura di cui trattasi nell'anno in questione e la produzione lorda media nelle tre campagne precedenti, escludendo gli anni in cui è stato pagato un compenso in seguito ad avverse condizioni atmosferiche (punto 11.3.2 degli orientamenti).

| 26. | Alla luce delle disposizioni del punto 16 supra, la Commissione constata che l'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste limita l'ambito dei potenziali beneficiari a quanti hanno subito una perdita di almeno il 20 % nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone. Tuttavia, nel suddetto invito non figura alcun elemento che indichi su quale base le soglie di perdita in questione siano state calcolate. |
| --- | --- |

26.

Alla luce delle disposizioni del punto 16 supra, la Commissione constata che l'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste limita l'ambito dei potenziali beneficiari a quanti hanno subito una perdita di almeno il 20 % nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone. Tuttavia, nel suddetto invito non figura alcun elemento che indichi su quale base le soglie di perdita in questione siano state calcolate.

| 27. | In questa fase e sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può ritenere che le soglie di perdita siano state stabilite nel rigoroso rispetto delle disposizioni del punto 11.3 degli orientamenti e non può quindi escludere che siano stati ammessi al beneficio dell'aiuto alcuni agricoltori che non avrebbero potuto esserlo se le soglie di perdita fossero state calcolate come indicato al suddetto punto. Per il momento, quindi, essa non può che esprimere dei dubbi circa l'ammissibilità del metodo di determinazione delle soglie di perdita per la definizione dell'ambito dei beneficiari (a questo proposito, cfr. anche il punto 31).

  Per evitare compensazioni eccessive, l'importo dell'aiuto pagabile non deve superare il livello medio della produzione durante il periodo normale moltiplicato per il prezzo medio nello stesso periodo, da cui si sottrae la produzione effettiva nell'anno in cui si è verificato l'evento moltiplicata per il prezzo medio in quell'anno. Dall'importo dell'aiuto vanno inoltre detratti eventuali pagamenti diretti (punto 11.3.2. degli orientamenti). |
| --- | --- |

27.

In questa fase e sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può ritenere che le soglie di perdita siano state stabilite nel rigoroso rispetto delle disposizioni del punto 11.3 degli orientamenti e non può quindi escludere che siano stati ammessi al beneficio dell'aiuto alcuni agricoltori che non avrebbero potuto esserlo se le soglie di perdita fossero state calcolate come indicato al suddetto punto. Per il momento, quindi, essa non può che esprimere dei dubbi circa l'ammissibilità del metodo di determinazione delle soglie di perdita per la definizione dell'ambito dei beneficiari (a questo proposito, cfr. anche il punto 31).

Per evitare compensazioni eccessive, l'importo dell'aiuto pagabile non deve superare il livello medio della produzione durante il periodo normale moltiplicato per il prezzo medio nello stesso periodo, da cui si sottrae la produzione effettiva nell'anno in cui si è verificato l'evento moltiplicata per il prezzo medio in quell'anno. Dall'importo dell'aiuto vanno inoltre detratti eventuali pagamenti diretti (punto 11.3.2. degli orientamenti).

| 28. | In questa fase e alla luce delle disposizioni dei punti 17 e 19 supra, la Commissione constata che il metodo di calcolo dell'aiuto descritto nell'invito a manifestare interesse, pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste, non corrisponde affatto a quello preconizzato dal punto 11.3 degli orientamenti, in quanto esso si basa semplicemente su un parametro di prezzi per unità di peso acquistato. Sulla base delle informazioni di cui può disporre, essa non è nemmeno in grado di stabilire se gli importi ottenuti attraverso l'applicazione del suddetto parametro sarebbero stati inferiori o superiori a quelli che avrebbe comportato l'applicazione della formula indicata al punto 11.3 degli orientamenti. |
| --- | --- |

28.

In questa fase e alla luce delle disposizioni dei punti 17 e 19 supra, la Commissione constata che il metodo di calcolo dell'aiuto descritto nell'invito a manifestare interesse, pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste, non corrisponde affatto a quello preconizzato dal punto 11.3 degli orientamenti, in quanto esso si basa semplicemente su un parametro di prezzi per unità di peso acquistato. Sulla base delle informazioni di cui può disporre, essa non è nemmeno in grado di stabilire se gli importi ottenuti attraverso l'applicazione del suddetto parametro sarebbero stati inferiori o superiori a quelli che avrebbe comportato l'applicazione della formula indicata al punto 11.3 degli orientamenti.

| 29. | In tali circostanze, la Commissione non può che dubitare, per il momento, dell'adeguatezza del metodo utilizzato per il calcolo dell'aiuto. |
| --- | --- |

29.

In tali circostanze, la Commissione non può che dubitare, per il momento, dell'adeguatezza del metodo utilizzato per il calcolo dell'aiuto.

| 30. | Un secondo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che l'invito a manifestare interesse indica che l'aiuto sarà versato sulla base delle fatture di acquisto del foraggio, ma non precisa che gli acquisti devono limitarsi al quantitativo di foraggio effettivamente perso a causa della siccità (esso specifica semplicemente che sarà preso in considerazione il fabbisogno alimentare per unità di bestiame mentre il quantitativo massimo di foraggio ammesso al rimborso viene indicato senza stabilire alcun nesso con il suddetto fabbisogno, elemento che consentirebbe di impedire che un allevatore possa approfittare della misura per acquistare quantitativi eccessivi di foraggio sapendo che, in ogni caso, verrebbe rimborsato). |
| --- | --- |

30.

Un secondo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che l'invito a manifestare interesse indica che l'aiuto sarà versato sulla base delle fatture di acquisto del foraggio, ma non precisa che gli acquisti devono limitarsi al quantitativo di foraggio effettivamente perso a causa della siccità (esso specifica semplicemente che sarà preso in considerazione il fabbisogno alimentare per unità di bestiame mentre il quantitativo massimo di foraggio ammesso al rimborso viene indicato senza stabilire alcun nesso con il suddetto fabbisogno, elemento che consentirebbe di impedire che un allevatore possa approfittare della misura per acquistare quantitativi eccessivi di foraggio sapendo che, in ogni caso, verrebbe rimborsato).

| 31. | Un terzo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che, nella lettera del 28 febbraio 2005, le autorità italiane hanno fornito una tabella contenente un elenco degli importi di aiuto che sono stati versati ad ogni beneficiario, nonché un elenco degli importi che avrebbero potuto essere versati a ciascuno di essi se fossero state applicate le disposizioni della legge italiana sulle calamità naturali (legge 185/92, che era ancora in vigore al momento in cui è stata adottata la misura d'aiuto). Oltre al fatto che la Commissione non dispone di alcuna indicazione precisa sui calcoli che sono stati effettuati sulla base della legge n. 185/92, da un raffronto fra i due elenchi in questione risulta chiaramente che alcuni agricoltori hanno ricevuto aiuti eccessivi e che altri non avrebbero potuto nemmeno essere ammessi all'aiuto. Quest'ultimo punto conferma i dubbi della Commissione non solo sul metodo di calcolo, ma anche per quanto riguarda il metodo seguito per determinare le soglie di perdita. |
| --- | --- |

31.

Un terzo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che, nella lettera del 28 febbraio 2005, le autorità italiane hanno fornito una tabella contenente un elenco degli importi di aiuto che sono stati versati ad ogni beneficiario, nonché un elenco degli importi che avrebbero potuto essere versati a ciascuno di essi se fossero state applicate le disposizioni della legge italiana sulle calamità naturali (legge 185/92, che era ancora in vigore al momento in cui è stata adottata la misura d'aiuto). Oltre al fatto che la Commissione non dispone di alcuna indicazione precisa sui calcoli che sono stati effettuati sulla base della legge n. 185/92, da un raffronto fra i due elenchi in questione risulta chiaramente che alcuni agricoltori hanno ricevuto aiuti eccessivi e che altri non avrebbero potuto nemmeno essere ammessi all'aiuto. Quest'ultimo punto conferma i dubbi della Commissione non solo sul metodo di calcolo, ma anche per quanto riguarda il metodo seguito per determinare le soglie di perdita.

| 32. | È inoltre interessante osservare che la tabella summenzionata contiene una colonna che riporta l'importo che ciascun agricoltore potrebbe ricevere ai sensi del regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell'agricoltura e della pesca (3) e che, pur tenendo conto di tale importo, alcuni agricoltori avrebbero sempre ricevuto aiuti eccessivi. |
| --- | --- |

32.

È inoltre interessante osservare che la tabella summenzionata contiene una colonna che riporta l'importo che ciascun agricoltore potrebbe ricevere ai sensi del regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell'agricoltura e della pesca (3) e che, pur tenendo conto di tale importo, alcuni agricoltori avrebbero sempre ricevuto aiuti eccessivi.

| 33. | Infine, per quanto riguarda la detrazione di eventuali aiuti diretti, la Commissione non ha ricevuto alcuna informazione in materia da parte delle autorità italiane (il punto 20 menziona gli altri aiuti eventualmente ottenuti in seguito alla siccità, ma non eventuali aiuti ottenuti nell'ambito della PAC). Essa non può quindi escludere, ancora una volta, che gli aiuti versati siano stati eccessivi.

  Al fine di evitare compensazioni eccessive, vanno detratte dall'importo dell'aiuto eventuali somme percepite a titolo di regimi assicurativi. Occorre inoltre tener conto delle spese ordinarie non sostenute dall'agricoltore, come nel caso in cui non sia necessario effettuare il raccolto. |
| --- | --- |

33.

Infine, per quanto riguarda la detrazione di eventuali aiuti diretti, la Commissione non ha ricevuto alcuna informazione in materia da parte delle autorità italiane (il punto 20 menziona gli altri aiuti eventualmente ottenuti in seguito alla siccità, ma non eventuali aiuti ottenuti nell'ambito della PAC). Essa non può quindi escludere, ancora una volta, che gli aiuti versati siano stati eccessivi.

Al fine di evitare compensazioni eccessive, vanno detratte dall'importo dell'aiuto eventuali somme percepite a titolo di regimi assicurativi. Occorre inoltre tener conto delle spese ordinarie non sostenute dall'agricoltore, come nel caso in cui non sia necessario effettuare il raccolto.

| 34. | La Commissione osserva che il punto 20 non fa alcun riferimento né a eventuali interventi di compagnie assicuratrici, né alle spese per il raccolto eventualmente non sostenute. Essa non può quindi che dubitare, in questa fase, dell'assenza di rischi di compensazione eccessiva delle perdite subite. |
| --- | --- |

34.

La Commissione osserva che il punto 20 non fa alcun riferimento né a eventuali interventi di compagnie assicuratrici, né alle spese per il raccolto eventualmente non sostenute. Essa non può quindi che dubitare, in questa fase, dell'assenza di rischi di compensazione eccessiva delle perdite subite.

| 35. | Sulla base delle considerazioni che precedono, la Commissione, in questa fase, non è in grado di ritenere che i contributi versati agli agricoltori del Friuli, colpiti dalla siccità nel 2003, possano beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

35.

Sulla base delle considerazioni che precedono, la Commissione, in questa fase, non è in grado di ritenere che i contributi versati agli agricoltori del Friuli, colpiti dalla siccità nel 2003, possano beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.

| 36. | Per questa ragione, la Commissione ha quindi deciso, a questo riguardo, di avviare il procedimento previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato. |
| --- | --- |

36.

Per questa ragione, la Commissione ha quindi deciso, a questo riguardo, di avviare il procedimento previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato.

| 37. | Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

37.

Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 38. | La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare presso il beneficiario eventuali aiuti illegalmente concessi.» |
| --- | --- |

38.

La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare presso il beneficiario eventuali aiuti illegalmente concessi.»

---

(1)  La deroga prevista dall'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), riguarda le vere calamità naturali e non gli eventi assimilabili ad esse (la normativa comunitaria in materia di aiuti di Stato nel settore agricolo precisa che la Commissione ha sempre considerato che la siccità non poteva essere considerata in quanto tale una calamità naturale ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), del trattato).

1

(2)  GU C 232 del 12.8.2000, pag. 17.

2

(3)  GU L 325 del 28.10.2004, pag. 4.

3

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/9

---

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 233/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik vastuväited taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2081/92

“HUILE D'OLIVE DE CORSE” VÕI “HUILE D'OLIVE DE CORSE — OLIU DI CORSICA”

EÜ nr: FR/00428/11.11.2004

KPN (X) KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud teabe eesmärgil. Täieliku teabe saamiseks, eelkõige kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete tootjate kohta, soovitame tutvuda käesoleva tootekirjelduse täisversiooniga liikmesriigis või Euroopa Komisjoni (1) vastavates teenistustes.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimetus: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Aadress: | 138, Champs-Elysées — F-75008 Paris
  Alates 1. jaanuarist 2005: 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris |
| Tel: | 01 53 89 80 00 |
| Faks: | 01 42 25 57 97 |

Nimetus:

Institut National des Appellations d'Origine

Aadress:

138, Champs-Elysées — F-75008 Paris

Alates 1. jaanuarist 2005: 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris

Tel:

01 53 89 80 00

Faks:

01 42 25 57 97

2.   Taotleja:

2.1.   Nimetus: Syndicat AOC Oliu di Corsica — Huile d'olive de Corse.

2.2   Aadress:

| Cutaghjolu. 20240 GHISONACCIA |
| --- |
| Telefon: 04 95 56 64 97. |
| E-post: oliudicorsica@free.fr |

Cutaghjolu. 20240 GHISONACCIA

Telefon: 04 95 56 64 97.

E-post: oliudicorsica@free.fr

2.3   Koosseis: tootjad/töötlejad (X) muu ( )

3.   Tooteliik:

klass 1-5. Oliiviõli

4.   Spetsifikaat:

(nõuete kokkuvõte vastavalt artikli 4 lõikele 2)

4.1   Nimetus: “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica”

4.2   Kirjeldus: “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” (“Korsika oliiviõli”) on maheda maitsega õli, millel vürtsikus ja kibedus peaaegu puuduvad. Õlil on kuivatatud puuvilju, küpsetisi ja makjat meenutav hõrk aroom.

Värvigamma ulatub kahvatukollasest helekollaseni, võimalik rohekas varjund.

4.3   Geograafiline piirkond: Geograafiline piirkond hõlmab 297 alljärgnevat kommuuni:

Lõuna-Korsika departemang: Afa; Ajaccio; Alata; Albitreccia; Altagene; Ambiegna; Appietto; Arbellara; Arbori; Argiusta-Moriccio; Arro; Azilone-Ampaza; Azzana; Balogna; Bastelicaccia; Belvedere-Campomoro; Bilia; Bonifacio; Calcatoggio; Campo; Cannelle; Carbini; Carbuccia; Cardo-Torgia; Cargese; Cargiaca; Casaglione; Casalabriva; Cauro; Coggia; Cognocoli-Monticchi; Conca; Corrano; Coti-Chiavari; Cuttoli-Corticchiato; Eccica-Suarella; Figari; Foce; Forciolo; Fozzano; Frasseto; Giuncheto; Granace; Grossa; Grosseto-Prugna; Guarguale; Lecci; Letia; Levie; Lopigna; Loreto-Di-Tallano; Marignana; Mela; Moca-Croce; Monacia-D'aullene; Murzo; Ocana; Olivese; Olmeto; Olmiccia; Osani; Ota; Partinello; Peri; Petreto-Bicchisano; Piana; Pianottoli-Caldarello; Pietrosella; Pila-Canale; Porto-Vecchio; Propriano; Rosazia; Salice; Sari-Solenzara; Sari-D'orcino; Sarrola-Carcopino; Sartene; Serra-Di-Ferro; Serra-Di-Scopamene; Serriera; Sollacaro; Sorbollano; Sotta; Sant'andrea-D'orcino; San-Gavino-Di-Carbini; Sainte-Lucie-De-Tallano; Santa-Maria-Figaniella; Santa-Maria-Siche; Tavaco; Ucciani; Urbalacone; Valle-Di-Mezzana; Vero; Vico; Viggianello; Villanova; Ze rubia; Zevaco; Zigliara; Zonza; Zoza.

Ülem-Korsika departemang: Aghione; Aland; Aleria; Algajola; Altiani; Ampriani; Antisanti; Aregno; Avapessa; Barbaggio; Barrettali; Bastia; Belgodere; Bigorno; Biguglia; Bisinchi; Borgo; Brando;Cagnano; Calenzana; Calvi; Campi; Campile; Campitello; Canale-Di-Verde; Canari; Canavaggia; Casabianca; Casalta; Casevecchie; Castellare-di-Casinca; Castellare-di-Mercurio; Castello-di-Rostino; Castifao; Castiglione; Castineta; Castirla; Cateri; Centuri; Cervione; Chiatra; Chisa; Corbara; Costa; Croce; Crocicchia; Erbajolo; Ersa; Farinole; Favalello; Feliceto; Ficaja; Focicchia; Furiani; Galeria; Gavignano; Ghisonaccia; Giocatojo; Giuncaggio; Ile-Rousse; Isolaccio-Di-Fiumorbo; Lama; Lavatoggio; Lento; Linguizzetta; Loreto-Di-Casinca; Lucciana; Lugo-Di-Nazza; Lumio; Luri; Manso; Matra; Meria; Moita; Moltifao; Monacia-D'orezza; Moncale; Monte; Montegrosso; Monticello; Morosaglia; Morsiglia; Murato; Muro; Nessa; Nocario; Noceta; Nonza; Novella; Occhiatana; Ogliastro; Olcani; Oletta; Olmeta-Di-Capocorso; Olmeta-Di-Tuda; Olmo; Omessa; Ortiporio; Palasca; Pancheraccia; Parata; Patrimonio; Penta-Acquatella; Penta-Di-Casinca; Pero-Casevecchie; Piano; Piazzole; Piedicorte-Di-Gaggio; Piedicroce; Piedigriggio; Pietralba; Pietracorbara; Pietra-Di-Verde; Pietraserena; Pietroso; Pieve; Pigna; Pino; Poggio-Di-Nazza; Poggio-Di-Venaco; Poggio-D'oletta; Poggio-Marinaccio; Poggio-Mezzana; Polveroso; Popolasca; Porri; Porta; Prato-Di-Giovellina; Prunelli-Di-Casacconi; Prunelli-Di-Fiumorbo; Pruno; Quercitello; Rapaggio; Rapale; Riventosa; Rogliano; Rospigliani; Rutali; Scata; Scolca; Sermano; Serra-Di-Fiumorbo; Silvareccio; Sisco; Solaro; Sorbo-Ocagnano; Sorio; Soveria; Speloncato; Stazzona; Sant'andrea-Di-Bozio; Sant'andrea-Di-Cotone; Sant'antonino; San-Damiano; Saint-Florent; San-Gavino-D'ampugnani; San-Gavino-Di-Fiumorbo; San-Gavino-Di-Tenda; San-Giovanni-Di-Moriani; San-Giuliano; San-Martino-Di-Lota; Santa-Lucia-Di-Mercurio; Santa-Lucia-Di-Moriani; Santa-Maria-Di-Lota; Santa-Maria-Poggio; San-Nicolao; Santo-Pietro-Di-Tenda; Santo-Pietro-Di-Venaco; Santa-Reparata-Di-Balagna; Santa-Reparata-Di-Moriani; Taglio-Isolaccio; Talasani; Tallone; Tomino; Tox; Tralonca; Urtaca; Vallecalle; Valle-Di-Campoloro; Valle-Di-Rostino; Valle-D'orezza; Velone-Orneto; Ventiseri; Venzolasca; Verdese; Vescovato; Vezzani; Vignale; Ville-Di-Paraso; Ville-Di-Pietrabugno; Volpajola; Zalana; Zilia; Zuani.

Osaliselt seotud kommuunid: Corte; Venaco.

Saare ebatasasest reljeefist tulenevalt koosneb kõnealune ala paljudest isoleeritud tootmispiirkondadest, mille hulgas esineb harva laugjat maad ja millest ühe osa kõrgus on 1 000 meetrit merepinnast, kus sideühenduse loomine on raskendatud.

Peamiselt kiltkivist ja graniidist ning osaliselt ka lubjakivist koosneva pinnase tõttu on kujunenud järsunõlvaline maastik.

Mullastik, millesse oliivipuud on istutatud, on tekkinud eelkõige kahe peamise kalju degradeerumise tulemusena. Sellist mullastikku iseloomustab vähene sügavus, mistõttu see on suhteliselt toitainevaene ja kuiv.

Korsikal on vahemereline kliima, mida iseloomustab umbes 5-kuuline suvine põuaperiood, oliivikasvatuseks soodne õhutemperatuur (pehmed talved, soojad suved, oliiviistanduste piirkonnas öökülma praktiliselt ei esine), tugev päikesekiirgus, kuid ka mere mõjust tingitud kõrge niiskustase.

4.4   Päritolutõend: Oliiviõli ei või turustada “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” kontrollitud päritolunimetuse all, kui siseriiklik päritolunimetustega tegelev asutus ei ole väljastanud sellele heakskiitmistunnistust vastavalt kontrollitud päritolunimetusega õlitaimeviljeluse saaduste heakskiitmist käsitlevate siseriiklike õigusaktidega sätestatud tingimustele.

Kõik tooraine tootmise ja oliiviõli valmistamisega seounduvad toimingud peavad toimuma kindlaksmääratud geograafilises alal.

Tooraine tootmise osas nähakse sätestatud korras ette:

maatükkide identifitseerimine, mille käigus koostatakse loetelu “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” (“Korsika oliiviõli”) päritolunimetuse tootmiseks sobivatest maatükkidest, mis täidavad oliivisalude istutamise ja tootmistingimuste alaseid nõudeid (sordid, viljelustehnika);

saagideklaratsioon, mille koostab igal aastal oliivikasvataja, kes deklareerib tootmispindala suuruse, kindlaksmääratud saagikuse alusel toodetud oliivikoguse, oliivide otstarbe (õlipressimisettevõte, tootmiskoht).

Toote valmistamise osas nähakse sätestatud korras ette:

tootmisdeklaratsioon, mille koostab tootmisettevõtja, kes deklareerib igal aastal töödeldud toote üldkoguse;

heakskiitmistunnistuse taotlemine; selle alusel saab kindlaks määrata toote ladustamise koha ning kõik nõutavat toodet sisaldavad mahutid.

Kogu seda korda täiendab analüütiline ja organoleptiline uuring, mis võimaldab tagada toote kvaliteedi ja tüübikohasuse

Lisaks peab iga heakskiitmistunnistuse saanud ettevõtja koostama igal aastal varude deklaratsiooni.

4.5   Tootmismeetod: Oliivid peavad olema toodetud ja töödeldud punktis 4.3 määratletud tootmispiirkonnas.

Sordid

Kõnealune oliiviõli pärineb alljärgnevatest oliivisortidest: Sabine (esineb ka Aliva Bianca, Biancaghja nime all), Ghjermana, Capannace, Raspulada, Zinzala, Aliva Néra (teise nimetusega Ghjermanane du Sud), Curtinese.

Nende oliivisalude saagi puhul, mis on rajatud enne päritolunimetusega seotud siseriiklike eeskirjade avaldamist ja mis ei vasta sordinormidele, on jätkuvalt õigus kasutada nimetust “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” (“Korsika oliiviõli”) juhul, kui asjaomased ettevõtjad koostavad päritolunimetustega tegelevas siseriiklikus pädevas asutuses individuaalse ajakava oma ettevõtte ümberkorraldamiseks. Ajakava peab ette nägema, et eespool loetletud sorte oliivipuid on oliivisalus 2010. aastaks vähemalt 30 %, aastaks 2015 vähemalt 40 %, aastaks 2020 vähemalt 50 % ja aastaks 2025 vähemalt 70 %. Alates 2010. aastast on kõnealustest oliivisaludest pärit oliividest päritolunimetusega kaitstud õli tootmine lubatud tinginusel, et need segatakse vähemalt ühega eespool loetletud sortidest.

Igasse oliivisallu on lubatud istutada tolmlevatest sortidest oliivipuid, kui need paigutatakse sobilikult ja nende arv ei ületa 5 % asjaomasest viljapuuaia tüvede arvust. Nendest sortidest saadud oliividest on õli tootmine lubatud tingimusel, et kõnealuste oliivide hulk ei ületa 5 % kasutatavast oliivimassist.

Oliivisalu viljelustehnika

Igale istikule peab olema ruumi vähemalt 24 m2 ning puudevaheline ala peab olema vähemalt 4 meetrit.

Lõikamine kujutab endast puu väiksemaks tegemist vanade okste eemaldamise läbi.

Oliivisalusid tuleb hooldada kas kultuuride istutamise või muru külvamisega, mida niidetakse või kasutatakse karjamaana igal aastal.

Kastmine on oliivipuu võrsumise perioodil lubatud kuni viljade küpsemise alguseni

Saagikus ei tohi olla kõrgem kui 8 tonni hektari kohta. Erakorraliste ilmastikutingimuste korral võib saagikuse norm olla suurem või väiksem. Mitte mingil juhul ei tohi see aga ületada 10 tonni oliive hektari kohta.

Õli valmistatakse vähemalt viie aasta vanustel puudel kasvanud oliividest.

Saagikoristus:

Saagikoristuse algus määratakse prefektuuri määrusega päritolunimetustega tegeleva siseriikliku pädeva asutuse talituste ettepanekul. Erakorraliste ilmastikuolude korral võivad siseriikliku pädeva asutuse talitused siiski erandeid teha.

Õli valmistatakse oliividest, mis on koristatud õige küpsusastme ajal. Veskis töötlemine peab roheliste oliivide puhul moodustama maksimaalselt 20 % ja mustade oliivide puhul minimaalselt 50 % ettevõtte kohta aastas.

Oliivid tuleb korjata otse puult kasutamata vahendeid, mis kahjustaks oliive, või puu raputamise, oliivide loomuliku kukkumise teel või mehaaniliselt, sel juhul peavad oliivid kukkuma puu alla seatud võrgule või muudesse kogujatesse.

Maast korjatud või võrkude või muude kogujate esimese ja viimase tühjendamise ajal saadud ja iseenesest mahakukkunud oliive tuleb hoiustada eraldi oliividest, mis arvatakse sobivaks päritolunimetusega kaitstud oliiviõli tootmiseks.

Oliive ladustatakse ja veetakse sõrestikulistes või virna laotavates kastides.

Töötlemistingimused:

Oliivide hoiustamise aeg koristuspäevast kuni töötlemiseni ei tohi olla üle 9 päeva, millest veskisse transportimise ja jahvatamise vaheline aeg ei tohi olla üle 2 päeva.

Eraldamisprotsess peab toimuma üksnes mehaaniliselt ja oliivimassi temperatuur ei tohi ületada 27 °C.

Ainsad lubatud töötlemisviisid on pesemine, settimine, tsentrifuugimine ja filtreerimine. Õli eraldumise kiirendamiseks on lubatud kasutada üksnes vett.

Saadav õli peab olema oliiviõli, mille õlihappena väljendatud vaba happesus on maksimaalselt 1,5 grammi 100 grammi kohta

4.6   Seos piirkonnaga:: Saare oliivipuude ajalugu ulatub kaugele ja on aluseks sealsele õlikultuuride arengule.

Metsoliivipuu ehk oleaster on saare igipõline puu, mille viljelemist alustati ilmselt Kreeka ja Rooma tsivilisatsioonide ajal.

Makjas esinevad paljud üle saja-aastased oliivipuud annavad aimu õlikultuuride kasvatamise värvikast minevikust saarel, mille kõrghetke võib paigutada 19. sajandi lõppu. Oliiviharimise pikk traditsioon on seletatav saare ülisoodsate kliima- ja geoloogiliste oludega. Oliiviharimise traditsioonilistel aladel, st aladel, mille puhul ei ole tegemist merepinnast üle 800 m kõrgemal asuvate mägimaadega, esineb vahemereline pehme kliima (ilma miinuskraadideta). Korsika oliivikasvatuse eripäraks on iidsete ja püsivate, õlitootmiseks mõeldud oliivisortide paljusus.

Lisaks iga sordi eripärast tingitud harimiskommetele on kehtestatud üldised eeskirjad, mis tulenevad kohalikest kliima- ja geoloogilistest oludest: puude massiivsusest tulenev oliivide loomulik kukkumine puu all asetsevatele võrkudele, öökülmade puudumisest ja tooraine aeglasest valmimisest tingitud hiline koristus.

Tootmisviiside puhul on kohalikuks eripäraks küpsete oliivide jahvatamine, mis annab Korsika oliiviõlile selle tüübipärasuse — erilise maheduse.

Tänapäeval on tänu koristusmeetodite ja õliveskite arengule õlide kvaliteet täiustunud, aga tüübipärasus on säilinud.

Loomulike ja inimtegevusest tulenevate, kohalike ja nõutavate tegurite omavaheline põimumine on iseloomulik kogu saare oliivitoodangule ja peegeldub “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” (“Korsika oliiviõli”) tähisega oliiviõlis.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimetus: | I.N.A.O. |
| --- | --- |
| Aadress: | 138, Champs-Elysées — F-75008 Paris
  Alates 1. jaanuarist 2005: 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris |
| Nimetus: | D.G.C.C.R.F. |
| Aadress: | 59, Bd V.Auriol — F-75703 Paris Cedex 13 |

Nimetus:

I.N.A.O.

Aadress:

138, Champs-Elysées — F-75008 Paris

Alates 1. jaanuarist 2005: 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris

Nimetus:

D.G.C.C.R.F.

Aadress:

59, Bd V.Auriol — F-75703 Paris Cedex 13

4.8   Märgistamine: Peale märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslike märgete sisaldab “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” kontrollitud päritolunimetusega õli märgistus järgmisi tähiseid:

nimetus “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica”

märge: “appellation d'origine contrōlée” või “AOC” . Kui etikettimisel on märgitud aadressist sõltumatult ettevõtte või margi nimi, korratakse päritolunimetust sõnade: “appellation” ja “contrôlée” vahel.

Need tähistused paigutatakse sildil nähtavale samale väljale ja samale sildile.

Need tähistused kujutatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis eristuvad selgelt taustal, millele need on trükitud nii, et tähistus oleks selgelt eristatav kõikidest muudest kirjutatud tähistest ja joonistest.

4.9   Siseriiklikud nõuded: “Huile d'olive De Corse” või “Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica” kontrollitud päritolunimetust käsitlev määrus.

---

(1)  Euroopa Komisjon — põllumajanduse peadirektoraat — põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond — B-1049, Brüssel.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/14

---

Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea- ja ammooniumnitraadilahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamise teadaanne

(2005/C 233/07)

Pärast seda, kui avaldati teadaanne Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit uurea- ja ammooniumnitraadilahuste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, (1) on komisjon saanud nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed — edaspidi “algmäärus”) (2) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 20. juunil 2005 Euroopa väetisetootjate liit (European Fertilizer Manufacturers Association — EFMA, edaspidi “taotluse esitaja”) ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse uurea- ja ammooniumnitraadilahuste kogutoodangust.

2.   Toode

Vaatlusaluseks tooteks on Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi segud vesi- või ammoniaagilahusena (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 3102 80 00 alla. CN-kood on esitatud ainult teadmiseks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu jõus olev meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1995/2000 (3) (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1675/2003) (4) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Alžeeria puhul põhineb dumpingu jätkumise väide arvestusliku normaalväärtuse võrdlusel ekspordihindadega, mis kehtivad vaatlusaluse toote eksportimisel ühendusse.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

Näitamaks Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit toodete dumpingu kordumise tõenäosust, on taotluse esitaja kasutanud Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel kasutatavaid hindu, kuna praegu asjaomast toodet nendest kolmest riigist EÜsse märkimisväärses koguses ei impordita.

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras taotluse esitaja normaalväärtuse Ukraina ja Valgevene puhul käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktis d nimetatud sobiva kolmanda turumajandusriigi hinna põhjal.

Ukraina ja Valgevene puhul põhineb dumpingu kordumise väide eelmises lauses nimetatud normaalväärtuse võrdlusel ekspordihindadega, mis kehtivad vaatlusaluse toote eksportimisel nendest kahest riigist Ameerika Ühendriikidesse.

Venemaa puhul põhineb dumpingu kordumise väide arvestusliku normaalväärtuse võrdlusel ekspordihindadega, mis kehtivad vaatlusaluse toote eksportimisel Ameerika Ühendriikidesse.

Eespool nimetatud normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdluse põhjal, mis näitab Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit toodete dumpingut, väidab taotluse esitaja, et dumpingu kordumine on tõenäoline.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et tõenäoline on ka edasine kahjustav dumping. Ses suhtes on taotluse esitaja esitanud tõendusmaterjali selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb praegune vaatlusaluse toote impordi tase, kuna eksisteerib kasutamata võimsust ja kuna asjaomastes riikides asuvate eksportivate tootjate tootmisüksused suudavad lülituda muude toodete tootmiselt ümber vaatlusaluse toote tootmisele.

Lisaks sellele väidab taotluse esitaja, et kahju kõrvaldamine tuleneb peamiselt meetmete olemasolust ning et meetmete aegumise korral põhjustaks korduv märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest ühenduse tootmisharule tõenäoliselt edasist kahju.

5.   Menetluskord

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et kontrollmenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatab käesolevaga kontrollmenetluse kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

5.1.   Dumpingu ja kahju tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Uurimisega tehakse kindlaks, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise või on see ebatõenäoline.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud osapoolte ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustamiseks palutakse käesolevaga kõikidel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik, |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik,

| — | äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | töötajate koguarv, |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv,

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega, |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega,

| — | Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikus 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ja väärtus eurodes ajavahemikus 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad, |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad,

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel, |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel,

| — | eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst keeldumiseks. Koostööst keeldumise tagajärjed on nimetatud punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst keeldumiseks. Koostööst keeldumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võtab ta lisaks ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

ii)   Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

Pidades silmas taotlust toetavate ühenduse tootjate suurt hulka, kavatseb komisjon uurida ühenduse tootmisharule tekitatavat kahju ning kohaldada selleks väljavõttelist uuringut.

Selleks, et komisjon saaks moodustada valimi, palutakse kõikidel ühenduse tootjatel esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik, |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik,

| — | äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega ning vaatlusaluse toote tootmismaht tonnides ajavahemikus 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses vaatlusaluse tootega ning vaatlusaluse toote tootmismaht tonnides ajavahemikus 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | ühenduse turul toimunud vaatlusaluse toote müügi väärtus eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

ühenduse turul toimunud vaatlusaluse toote müügi väärtus eurodes ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | ühenduse turul toimunud vaatlusaluse toote müügi maht tonnides ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

ühenduse turul toimunud vaatlusaluse toote müügi maht tonnides ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | vaatlusaluse toote toodangu maht tonnides ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005, |
| --- | --- |

—

vaatlusaluse toote toodangu maht tonnides ajavahemikul 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005,

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad, |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad,

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel, |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel,

| — | eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst keeldumiseks. Koostööst keeldumise tagajärjed on nimetatud punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst keeldumiseks. Koostööst keeldumise tagajärjed on nimetatud punktis 8.

iii)   Valimite lõplik moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet seoses valimite moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi, olles konsulteerinud asjaomaste isikutega, kes on väljendanud oma soovi kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ning tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei toimu piisavat koostööd, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18. Vastavalt käesoleva teadaande punktis 8 esitatud selgitusele võib kättesaadavatel andmetel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele ühenduse tootjatele, ühenduse tootjate ühendustele, Alžeeria, Ukraina, Valgevene ja Venemaa eksportijatele/tootjatele, eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele, importijate ühendustele, keda on taotluses nimetatud või kes tegid koostööd käesoleva kontrollmenetluse aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimise raames, ning vaatlusaluste ekspordiriikide ametiasutustele.

c)   Teabe kogumine ja poolte ärakuulamine

Kõikidel huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja täiendavad tõendid. Kõnealune teave ja täiendavad tõendid peavad komisjoni jõudma käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Eelmise uurimise käigus kasutati Ukraina ja Valgevene puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva turumajandusriigina Leedut. Taotluse esitaja on nüüd teinud ettepaneku kasutada selleks Ameerika Ühendriike. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse valiku sobivust käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui dumpingu ja tekitatud kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine või lõpetamine on vastuolus ühenduse huvidega. Seepärast võivad ühenduse tootmisharu, importijad, neid esindavad ühendused, kasutajate esindajad või tarbijaid esindavad organisatsioonid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud üldtähtaja jooksul endast teatada ja komisjonile teavet esitada, kui nad tõendavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda, et nad ära kuulataks, esitades allpool punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata. Tuleks märkida, et igasugust artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Küsimustiku taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud, kes ei osalenud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastuste esitamiseks ja mis tahes muu teabe andmiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud protsessuaalsete õiguste kasutamine sõltub sellest, kas kõnealune isik on endast eespool nimetatud ajavahemiku jooksul teatanud.

iii)   Ärakuulamine

Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| (i) | Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii määratletud teave peaks jõudma komisjoni 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku kindlaksmääramise asjus konsulteerida asjaomaste isikutega, kes on avaldanud soovi kuuluda valimisse, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(i)

Punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii määratletud teave peaks jõudma komisjoni 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku kindlaksmääramise asjus konsulteerida asjaomaste isikutega, kes on avaldanud soovi kuuluda valimisse, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (ii) | Komisjon peab saama muu valimi kindlaksmääramiseks olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(ii)

Komisjon peab saama muu valimi kindlaksmääramiseks olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (iii) | Valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused peavad komisjoni jõudma 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest. |
| --- | --- |

(iii)

Valimisse kuuluvate isikute küsimustike vastused peavad komisjoni jõudma 37 päeva jooksul alates kuupäevast, millal neile teatati valimisse kuulumisest.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimise osapooled võivad esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina Ukraina ja Valgevene puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, on selleks sobiv riik. Need märkused peavad komisjoni jõudma 10 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mille huvitatud isikud saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (6) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst keeldumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii negatiivsed kui positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teadaande Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva.

---

(1)  ELT C 312, 17.12.2004, lk 5.

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(3)  EÜT L 238, 22.9.2000, lk 15.

(4)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 4.

(5)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatud teatis juhtumi COMP 37.749 — Austrian Airlines'i/SAS'i koostööleping

(2005/C 233/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   Sissejuhatus

Kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon kooskõlas nõukogu määrusega nr 1/2003 (1) artikliga 9 muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles tuleks sätestada, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Vastavalt sama määruse artikli 27 lõikest 4 avalikustab komisjon kohtuasja lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   Kohtuasja kokkuvõte

30. detsembril 1999. aastal teatasid Scandinavian Airlines System (SAS) ja Austrian Airlines (AuA) komisjonile koostöölepingust, et saada määruse EÜ/3975/87 artikli 81 lõike 3 ja EMP lepingu artikli 53 lõikele 3 vastav üksikerand. Lepingu põhjal tegid osapooled koostööd kõikidel marsruutidel üle maailma, kasutades ühist sõiduplaaniplaneeringut, kooskõlastades omavahel hinnakujunduspoliitikat, marsruudivalikut ja suutlikkust. Koostöö jõudis kõige kaugemale Austria ja Põhjamaade (Norra, Rootsi ja Taani) vahelises liikluses, kus kõikidele õhuveoteenustele kohaldati ühist liiklussüsteemi (JTS) ning mille kulud ja tulud jagati osapoolte vahel. Vastavalt määruse 3975/87 artikli 5 lõikele 3 avalikustas komisjon 11. juulil 2000. aastal teatise, milles kutsutakse kolmandaid isikuid esitama lepingu kohta oma märkusi.

Komisjon saatis 4. oktoobril 2000. aastal kirja, milles tõstatas tõsiseid kahtlusi lepingu mõju suhtes konkurentsile. Eelkõige arvati ühist liiklussüsteemi kõrvaldavat konkurentsi suures osas Austria ja Põhjamaade vahelisel õhutransporditurul nii, et EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 ei saaks kohaldada, eelkõige Viini-Kopenhaageni ja Viini-Stockholmi vahelisel liinil.

Komisjonipoolsele kahtlusi sisaldanud kirjale, milles tunti muret kahepoolse liikluse pärast, otsustasid osapooled vastata koostöölepingu muutmisega, asendades selle 31. detsembril 2001. aastal “piiratud koostöölepinguga” ning turustus- ja müügilepinguga. Uuest lepingust oli täielikult välja jäetud Austria ja Põhjamaade vaheline kahepoolset liiklust puudutav koostöö. Seeläbi vastas leping tõsiseid kahtlusi tõstatanud kirjas esile toodud põhilistele konkurentsiprobleemidele. Praktikas ei suudetud seda lahendust siiski rakendada.

Komisjoni talitustega peetud täiendavate läbirääkimiste tulemusena loobusid osapooled erandist ning sõlmisid 24. oktoobril 2002. aastal “muudetud koostöölepingu”. Uus leping võimaldab taas Austria ja Põhjamaade vahelist kahepoolset liiklust puudutavat koostööd. Vastupidiselt esialgselt teatatud koostöölepingule, ei vii “muudetud koostööleping” kahepoolses liikluses ühisettevõtteni. Lepingu peamised komponendid on järgmised:

a.   Üldiselt kohaldatavad teenindusstandardid

Jagatud koodiga lendude reisijatele pakutakse teenuseid samadel tingimustel.

b.   Koodi jagamine ja võrgustiku koostöö

Koodi jagamise leping hõlmab kõiki käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid lende, mille osapooled on koos valinud. Osapooled püüavad kooskõlastada paremini lennuvõrgustiku ühendusi ja suutlikkust, loomaks paremaid ühendusi mõlema osapoole siseturgude vahel ja väljaspool neid ning lühendamaks oma ühendatud võrgustike abil reisijate lennuvahetuste aega. Osapoolte liikluskeskustest väljaspool toimuvaid lennuvahetusi käsitlevates põhimõtetes ja reeglites võib kokku leppida.

c.   Hindade ja eripakkumiste kooskõlastamine

Osapooled arendavad ühtlustatud hinnapoliitikat ning kooskõlastavad marsruute ja suutlikkust. Õhutranspordi hinnad arvutatakse ja jagatakse osapoolte vahel rakenduskokkuleppes sätestatud viisil.

d.   Turustamine ja müük

Müügi kooskõlastamise eest vastutab kohalik lennufirma ühtlustatud müügi- ja turustuspoliitika alusel. Osapooled lepivad kokku müügikavade vastastikuses ühtlustamises üksteise siseturgude tarbeks. Samuti püüavad osapooled pakkuda üksteisele kõnekeskuse teenust.

e.   Püsikliendi kavad

Osapooled sõlmisid püsikliendi kavade lepingu, mis lubab ühe osapoole püsiklientidel koguda ja kasutada punkte ka teise osapoole lendudel reisides.

Osapoolte sõnul lubaks muudetud koostööleping neil märgatavalt parandada oma teenuste tootmist ja pakkumist, mis vähendaks märgatavalt kulusid. Samuti väidavad osapooled, et efektiivsuse kasv on alandanud Kopenhaageni ja Viini vaheliste lennureiside hinda aastatel 2002—2004. Tarbijad saaksid kasu ka kooskõlastatud lennuplaanidest, otselendude ja ümberistumistega lendude arvu suurendamisest, pagasi uuesti registreerimise kohustuse kaotamisest ja muudest ühistegevusest tulenevatest soodustustest.

Vaatamata sellele, et esialgne ühisettevõtte asendati väga tiheda koostöölepinguga, tekitab muudetud leping siiski samasuguseid konkurentsiprobleeme Viini — Kopenhaageni ja Viini — Stockholmi liinidel. Arvestades, et suur osa reisijatest sõltub otselendude kasutamisest ja et Austria ja Põhjamaade vahel ei ole teisi otselende, võib AuA ja SASi koostöö jätkuvalt piirata konkurentsi, mis häirib enim ajatundlikke reisijaid. Viini ja Kopenhaageni vaheline liin on ainuke, kus mõlemad osapooled olid tegevad juba enne koostööd, seega on koostöö kaotanud konkurentsi osapoolte vahel. Muudel marsruutidel kaotab koostöö vaid potentsiaalse konkurentsi. Esialgne turutest ei viidanud mõne muu lennufirma huvile neil liinidel tegutseda.

3.   Pakutud kohustuste põhisisu

Menetluspooled on teinud ettepaneku kohustuste võtmiseks, et vastata komisjonipoolsetele konkurentsialastele kahtlustele. Järgnevalt on toodud nende kohustuste põhisisu kirjeldus.

—   Stardi- ja maandumisaegadega seotud kohustused:

Osapooled annavad uustulnukale teatud arvu stardi- ja maandumisaegu:

| — | Viini ja Kopenhaageni vahelistel lendudel kuni kaks (2) lendu päevas; |
| --- | --- |

—

Viini ja Kopenhaageni vahelistel lendudel kuni kaks (2) lendu päevas;

| — | Viini ja Stockholmi vahelistel lendudel kuni kaks (2) lendu päevas. |
| --- | --- |

—

Viini ja Stockholmi vahelistel lendudel kuni kaks (2) lendu päevas.

—   Lennuettevõtjate ühistegevusega seotud kohustused:

Osapooled lepivad kokku, et sõlmivad uustulnukaga IATA MITA (Multilateral Interline Traffic Agreement) lepingu, kui tal ei ole juba olemasolevat lennuettevõtjate ühistegevust käsitlevat lepingut. Lennuettevõtjate ühistegevuse lepingu aluseks on kehtestatud IATA põhimõtted.

—   Eripakkumiste kokkulepe:

Taotluse korral teevad osapooled uustulnukaga eripakkumiste kokkuleppe, juhul kui osa lennust toimub asjaomastel lennuliinidel. Tingimused on võrreldavad kolmandate, liiduga mitte ühinenud/teise liitu kuuluvate lennuettevõtjatega sõlmitud ja sellist lennuliini käsitlevate lepingute tingimustega.

—   Püsikliendi kava käsitlevad kohustused:

Soovi korral lubavad osapooled uustulnukal osaleda ühes nende püsikliendikavas.

—   Lennusageduse vähendamine:

Osapooled on nõus külmutama teatud perioodiks oma päevase lennusageduse.

—   Kohustus reisjateveo ühendteenuseid hõlbustada

Raudteeliiklust või muud Austria ja Taani/Rootsi/Norra vahelist maismaatranspordi teenust pakkuva äriühingu taotlusel sõlmivad osapooled ühendteenuste lepingu, mille kohaselt nad pakuvad reisjatele lennutransporditeenust mainitud Euroopa linnade vahel marsruudi raames, kuhu kuulub ühendpartneri poolt pakutav maismaatransport.

4.   Kutse märkuste esitamiseks

Jättes endale turu testimise õiguse, kavatseb komisjon teha määruse nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega muudetakse eespool kokkuvõtlikult esitatud ja Internetis konkurentsipoliitika peadirektoraadi kodulehel täies ulatuses avaldatud kohustused siduvateks. Komisjon kutsub vastavalt määruse 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama pakutud kohustuste kohta oma märkused. Komisjon peab need märkused kätte saama hiljemalt 1 kuu pärast alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

Märkused võib saata komisjonile elektronpostiga Maria-Jose.Bicho@cec.eu.int või Fabrizia.Benini@cec.eu.int, faksiga (faksi nr (32-2) 296 29 11) või postiga, osutades viitenumbrile COMP 37.749 — Austrian Airlines'i/SAS'i koostööleping, järgneval aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

Menetluste edasises etapis võib turutesti avalikustamise järel vajalikuks või asjakohaseks osutuda edastada kohustuste kokkuvõte kohustuste võtmise ettepaneku teinud osapooltele. Sellega seoses palume Teil teatada, kui märkused sisaldavad konfidentsiaalset teavet või ärisaladusi. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (ELT L 1, 4.1.2003, lk 1—25).

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/21

---

RIIGIABI — PRANTSUSMAA

Riigiabi nr C 27/2005 (ex NN 69/2004) — Puu- ja juurviljasektori situatsiooniplaanid

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(2005/C 233/09)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 20. juulil 2005 kirjas teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abiga.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused nende toetuste kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, alljärgneval aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural |
| Direction H. Législation agricole |
| Unité: H.2. Concurrence |
| Bureau: Loi 130 5/128 |
| B-1049 Bruxelles |
| faks: (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural

Direction H. Législation agricole

Unité: H.2. Concurrence

Bureau: Loi 130 5/128

B-1049 Bruxelles

faks: (32-2) 296 76 72

Märkused edastatakse Prantsusmaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades selle taotluse motiivid.

KOKKUVÕTE

Komisjon on teada saanud, et Prantsusmaal on puu- ja juurviljasektorile riigiabi antud mitmete aastate jooksul. Kõnealust abi, ulatuses 15 kuni 20 miljonit eurot, maksti aastani 2002.

Rahastatavate meetmete eesmärk oli kriisi korral, kui pakkumine ületab nõudlust, leevendada tagajärgi kolmel tasandil: välisturg, siseturg ja töötlemine.

Välisturul oli eesmärk vähendada ekspordihindu (ekspordisoodustused), et säilitada Prantsuse toodete turuosa.

Siseturul oli rahastavate meetmete eesmärk müügihindade vähendamine, osa saagi ajutine ladustamine (või hävitamine) või töötlemise soodustamine.

Hinnang

Selles uurimisetapis on komisjonil kahtlus kõnealuse abi kokkusobivuses ühisturuga, kuna abi ei näi olevat põhjendatud mitte ühegi põllumajandussektori riigiabi käsitleva ühenduse õigusaktide sättega ja võib seetõttu olla tegevusabi, mis samuti võib rikkuda puu- ja juurviljasektori ühise korraldamise mehhanisme.

KIRJA TEKST

«Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

I.   PROCÉDURE

| (1) | Suite à une plainte, la Commission a adressé, le 31 juillet 2002, une lettre à la France pour demander des renseignements sur des aides nationales non notifiées dans le secteur des fruits et légumes que la France serait en train de payer depuis plusieurs années dans le contexte de dispositifs dénommés “plans de campagne”, “plans stratégiques” ou “plans conjoncturels”. |
| --- | --- |

(1)

Suite à une plainte, la Commission a adressé, le 31 juillet 2002, une lettre à la France pour demander des renseignements sur des aides nationales non notifiées dans le secteur des fruits et légumes que la France serait en train de payer depuis plusieurs années dans le contexte de dispositifs dénommés “plans de campagne”, “plans stratégiques” ou “plans conjoncturels”.

| (2) | Une réunion a eu lieu entre les autorités françaises et les services de la Commission le 21 octobre 2002. |
| --- | --- |

(2)

Une réunion a eu lieu entre les autorités françaises et les services de la Commission le 21 octobre 2002.

| (3) | Par lettre du 26 décembre 2002, enregistrée le 2 janvier 2003, la France a fourni des informations confirmant que de telles aides avaient été octroyées jusqu'à l'année 2002. |
| --- | --- |

(3)

Par lettre du 26 décembre 2002, enregistrée le 2 janvier 2003, la France a fourni des informations confirmant que de telles aides avaient été octroyées jusqu'à l'année 2002.

| (4) | Par lettre du 16 avril 2003, la Commission a demandé à la France de lui fournir un inventaire complet des aides octroyées au titre des plans de campagne, ventilé par mesure et par production, comprenant le montant d'aide destinée à chaque mesure et la durée précise des régimes. |
| --- | --- |

(4)

Par lettre du 16 avril 2003, la Commission a demandé à la France de lui fournir un inventaire complet des aides octroyées au titre des plans de campagne, ventilé par mesure et par production, comprenant le montant d'aide destinée à chaque mesure et la durée précise des régimes.

| (5) | Par lettre du 30 avril 2003, les autorités françaises ont demandé une extension du délai de réponse à la demande de renseignements de la Commission. |
| --- | --- |

(5)

Par lettre du 30 avril 2003, les autorités françaises ont demandé une extension du délai de réponse à la demande de renseignements de la Commission.

| (6) | Par lettre du 22 juillet 2003, enregistrée le 25 juillet 2003, la France a transmis des informations concernant la nature des actions financées ainsi que des tableaux reprenant la répartition des crédits publiques affectés aux différentes productions pour la période 1998-2002. |
| --- | --- |

(6)

Par lettre du 22 juillet 2003, enregistrée le 25 juillet 2003, la France a transmis des informations concernant la nature des actions financées ainsi que des tableaux reprenant la répartition des crédits publiques affectés aux différentes productions pour la période 1998-2002.

| (7) | La mesure a ensuite été incluse dans le registre des aides non notifiées sous le numéro NN 57/05. |
| --- | --- |

(7)

La mesure a ensuite été incluse dans le registre des aides non notifiées sous le numéro NN 57/05.

II.   DESCRIPTION

| (8) | Suite à une plainte anonyme, la Commission est entrée en possession de nombreux documents attestant de l'existence d'aides étatiques octroyées dans le secteur des fruits et légumes. Les fonds publics auraient été attribués aux Comités Économiques Agricoles pour la réalisation d'actions de soutien du marché des fruits et légumes. |
| --- | --- |

(8)

Suite à une plainte anonyme, la Commission est entrée en possession de nombreux documents attestant de l'existence d'aides étatiques octroyées dans le secteur des fruits et légumes. Les fonds publics auraient été attribués aux Comités Économiques Agricoles pour la réalisation d'actions de soutien du marché des fruits et légumes.

II.1.   Les Comités Économiques Agricoles — composition, mission et financement

| (9) | La loi française (1) fait obligation aux groupements de producteurs agricoles d'adhérer aux Comités Économiques Agricoles, organisations régies par les dispositions de l'article 552-1 et suivants du Code Rurale. La mission des Comités Économiques est d'édicter des règles communes à leurs membres afin d'harmoniser les disciplines de production, de commercialisation, de prix et de mise sur le marché des produits (2). Les règles édictées ne sont applicables qu'après approbation du ministre de l'agriculture. |
| --- | --- |

(9)

La loi française (1) fait obligation aux groupements de producteurs agricoles d'adhérer aux Comités Économiques Agricoles, organisations régies par les dispositions de l'article 552-1 et suivants du Code Rurale. La mission des Comités Économiques est d'édicter des règles communes à leurs membres afin d'harmoniser les disciplines de production, de commercialisation, de prix et de mise sur le marché des produits (2). Les règles édictées ne sont applicables qu'après approbation du ministre de l'agriculture.

| (10) | Les comités économiques agrées sont habilités à percevoir, auprès de chacun de leurs membres (les groupements de producteurs), un droit d'inscription et, à titre de cotisation, une fraction des cotisations perçues par les groupements eux-mêmes (3). Ces cotisations sont rendues obligatoires par les pouvoirs publics. |
| --- | --- |

(10)

Les comités économiques agrées sont habilités à percevoir, auprès de chacun de leurs membres (les groupements de producteurs), un droit d'inscription et, à titre de cotisation, une fraction des cotisations perçues par les groupements eux-mêmes (3). Ces cotisations sont rendues obligatoires par les pouvoirs publics.

| (11) | Sur la base des documents en possession de la Commission, huit Comités Économiques Agricoles (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Corse, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne et Normandie) auraient bénéficié pendant de nombreuses années de fonds publics, fournis notamment par l'Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l'Horticulture (ONIFLHOR). Ces fonds publics apparaissent dans les comptes des Comités sous la dénomination de “Fonds de développement”, à côté des cotisations obligatoires, dénommées “Parts professionnelles”. Selon les plaignants, avant la réforme de l'OCM fruits et légumes en 1996 (4), de fonds publics alimentaient déjà une caisse nationale gérée par l'Association Française des Comités Économiques Agricoles Fruits et Légumes, basée sur les mêmes principes de fonctionnement. |
| --- | --- |

(11)

Sur la base des documents en possession de la Commission, huit Comités Économiques Agricoles (Rhône-Méditerranée, Grand Sud-Ouest, Corse, Val de Loire, Nord, Nord-Est, Bretagne et Normandie) auraient bénéficié pendant de nombreuses années de fonds publics, fournis notamment par l'Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l'Horticulture (ONIFLHOR). Ces fonds publics apparaissent dans les comptes des Comités sous la dénomination de “Fonds de développement”, à côté des cotisations obligatoires, dénommées “Parts professionnelles”. Selon les plaignants, avant la réforme de l'OCM fruits et légumes en 1996 (4), de fonds publics alimentaient déjà une caisse nationale gérée par l'Association Française des Comités Économiques Agricoles Fruits et Légumes, basée sur les mêmes principes de fonctionnement.

II.2.   Les plans de campagne

| (12) | Les fonds à la disposition des Comités Économiques ont été utilisés pour le financement de “plans de campagne”, comportant des actions sur les marchés intra- et extra-communautaires visant à faciliter la commercialisation de produits agricoles récoltés en France. Selon les informations fournies par la France, depuis le 1er janvier 2003, aucune action n'a été financée dans le cadre de ces dispositifs. |
| --- | --- |

(12)

Les fonds à la disposition des Comités Économiques ont été utilisés pour le financement de “plans de campagne”, comportant des actions sur les marchés intra- et extra-communautaires visant à faciliter la commercialisation de produits agricoles récoltés en France. Selon les informations fournies par la France, depuis le 1er janvier 2003, aucune action n'a été financée dans le cadre de ces dispositifs.

| (13) | En ce qui concerne la nature exacte des actions, dans leur lettre du 26 décembre 2002, les autorités françaises ont expliqué qu'elles visaient à prévenir ou, en cas de crises, à atténuer les effets d'excédents momentanés de l'offre par rapport à la demande en agissant à trois niveaux: marchés extérieurs, marché intérieur et transformation. |
| --- | --- |

(13)

En ce qui concerne la nature exacte des actions, dans leur lettre du 26 décembre 2002, les autorités françaises ont expliqué qu'elles visaient à prévenir ou, en cas de crises, à atténuer les effets d'excédents momentanés de l'offre par rapport à la demande en agissant à trois niveaux: marchés extérieurs, marché intérieur et transformation.

| (14) | Sur les marchés extérieurs, l'objectif était de maintenir les parts de marché des produits français en permettant aux exportateurs de se positionner sur les marchés stratégiques et de faire face à la concurrence sur les prix. Sur le marché intérieur, les actions financées visaient à dégager le marché soit en proposant des prix plus attractifs, soit en détruisant une partie de la récolte en surnombre ou en l'orientant vers la transformation. Les autorités françaises mentionnent aussi des actions de stockage temporaire de produits en cas de saturation du marché, ainsi qu'un soutien permettant aux entreprises de transformation d'assainir le marché du frais. |
| --- | --- |

(14)

Sur les marchés extérieurs, l'objectif était de maintenir les parts de marché des produits français en permettant aux exportateurs de se positionner sur les marchés stratégiques et de faire face à la concurrence sur les prix. Sur le marché intérieur, les actions financées visaient à dégager le marché soit en proposant des prix plus attractifs, soit en détruisant une partie de la récolte en surnombre ou en l'orientant vers la transformation. Les autorités françaises mentionnent aussi des actions de stockage temporaire de produits en cas de saturation du marché, ainsi qu'un soutien permettant aux entreprises de transformation d'assainir le marché du frais.

| (15) | La lettre des autorités françaises du 22 juillet 2003 fournit des tableaux chiffrés qui indiquent les montants affectés aux mesures de “transformation”, “dégagement”, “qualité”, “contractualisation”, “marchés extérieurs”, “stockage”. |
| --- | --- |

(15)

La lettre des autorités françaises du 22 juillet 2003 fournit des tableaux chiffrés qui indiquent les montants affectés aux mesures de “transformation”, “dégagement”, “qualité”, “contractualisation”, “marchés extérieurs”, “stockage”.

| (16) | Les documents et informations dont la Commission dispose fournissent des indications plus précises, quoique limitées à certains produits, sur la nature des actions susceptibles d'avoir été financées dans le cadre des plans de campagne. |
| --- | --- |

(16)

Les documents et informations dont la Commission dispose fournissent des indications plus précises, quoique limitées à certains produits, sur la nature des actions susceptibles d'avoir été financées dans le cadre des plans de campagne.

| (17) | Par exemple, pour ce qui est de la production de pommes, une lettre parvenue à la Commission en avril 2002 fait référence à un soutien à l'exportation en dehors de la Communauté qui aurait été octroyé sous couvert d'une aide à la promotion. La mesure consisterait en réalité en l'octroi de rabais à l'acheteur, payés par les autorités françaises par caisse de pommes achetée. |
| --- | --- |

(17)

Par exemple, pour ce qui est de la production de pommes, une lettre parvenue à la Commission en avril 2002 fait référence à un soutien à l'exportation en dehors de la Communauté qui aurait été octroyé sous couvert d'une aide à la promotion. La mesure consisterait en réalité en l'octroi de rabais à l'acheteur, payés par les autorités françaises par caisse de pommes achetée.

| (18) | De plus, d'après d'autres documents, le Comité Économique fruits et légumes du bassin Rhône Méditerranée (BRM) aurait financé en 2000 des actions telles que “coûts de production”, “prix de vente”, “politique de transformation”, “export structurel”, “valorisation export”, “export lors d'un pic de production”, “marchés émergents”, “valorisation marché intérieur”. Dans les secteurs de la pêche et de la nectarine, ces aides semblent avoir été accordées sur base de la quantité produite. |
| --- | --- |

(18)

De plus, d'après d'autres documents, le Comité Économique fruits et légumes du bassin Rhône Méditerranée (BRM) aurait financé en 2000 des actions telles que “coûts de production”, “prix de vente”, “politique de transformation”, “export structurel”, “valorisation export”, “export lors d'un pic de production”, “marchés émergents”, “valorisation marché intérieur”. Dans les secteurs de la pêche et de la nectarine, ces aides semblent avoir été accordées sur base de la quantité produite.

| (19) | Certains documents en possession de la Commission indiquent que les autorités françaises étaient informées de la nature douteuse de ces actions au regard du droit communautaire. Elles mêmes qualifiaient ces actions de “largement anti-communautaires” et signalaient la “menace d'une obligation de faire rembourser par les producteurs les sommes indûment versées” (5). Un compte-rendu du BRM rappelle aussi “le caractère confidentiel des plans stratégiques et le besoin de discrétion nécessaire compte tenu du principe anti-communautaire de ceux-ci” (6). |
| --- | --- |

(19)

Certains documents en possession de la Commission indiquent que les autorités françaises étaient informées de la nature douteuse de ces actions au regard du droit communautaire. Elles mêmes qualifiaient ces actions de “largement anti-communautaires” et signalaient la “menace d'une obligation de faire rembourser par les producteurs les sommes indûment versées” (5). Un compte-rendu du BRM rappelle aussi “le caractère confidentiel des plans stratégiques et le besoin de discrétion nécessaire compte tenu du principe anti-communautaire de ceux-ci” (6).

II.3.   Montant des aides

| (20) | Dans leur lettre du 26 décembre 2002 les autorités françaises ont expliqué que le financement des actions a été assuré par les secteurs concernés en raison de 30 % ou 50 %, la part restante étant financée par les pouvoirs publics. Dans leur lettre du 22 juillet 2003, les autorités françaises ont transmis des tableaux indiquant la répartition des crédits versés au titre de plans de campagne de 1998 à 2002 pour les différents produits et actions. Le tableau ci-dessous reprend les chiffres plus significatifs fournis. Toutefois, il ne ressort pas clairement des informations transmises si les montants indiqués intègrent les cotisations obligatoires des membres des Comités Économiques, ou s'ils se réfèrent uniquement aux fonds ONIFLHOR. |
| --- | --- |

(20)

Dans leur lettre du 26 décembre 2002 les autorités françaises ont expliqué que le financement des actions a été assuré par les secteurs concernés en raison de 30 % ou 50 %, la part restante étant financée par les pouvoirs publics. Dans leur lettre du 22 juillet 2003, les autorités françaises ont transmis des tableaux indiquant la répartition des crédits versés au titre de plans de campagne de 1998 à 2002 pour les différents produits et actions. Le tableau ci-dessous reprend les chiffres plus significatifs fournis. Toutefois, il ne ressort pas clairement des informations transmises si les montants indiqués intègrent les cotisations obligatoires des membres des Comités Économiques, ou s'ils se réfèrent uniquement aux fonds ONIFLHOR.

| (21) | Pour les plans de campagne antérieurs à 1998, les autorités françaises n'ont pas fourni de chiffres.
  Montants affectés aux plans au titre des campagnes 1998-2002, ventilés par action | Transformation | Dégagement | Qualité | Contractualisation | Marchés extérieurs | Stockage | Total
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 5 108 340 | 10 714 420 | 3 225 580 | 235 250 | 8 060 840 | 221 905 | 27 566 400 |
| 1999 | 13 025 110 | 11 885 470 | 5 496 140 | 193 160 | 18 580 900 | 1 211 970 | 50 392 880 |
| 2000 | 9 472 910 | 8 748 330 | 5 601 920 | 648 250 | 11 496 650 | 787 110 | 36 755 100 |
| 2001 | 7 889 590 | 0 | 6 557 590 | 1 121 840 | 3 254 140 | 287 500 | 19 110 680 |
| 2002 | 6 023 660 | 0 | 5 294 320 | 0 | 3 283 770 | 731 630 | 15 333 390 |

(21)

Pour les plans de campagne antérieurs à 1998, les autorités françaises n'ont pas fourni de chiffres.

Montants affectés aux plans au titre des campagnes 1998-2002, ventilés par action

Transformation

Dégagement

Qualité

Contractualisation

Marchés extérieurs

Stockage

Total

(EUR)

1998

5 108 340

10 714 420

3 225 580

235 250

8 060 840

221 905

27 566 400

1999

13 025 110

11 885 470

5 496 140

193 160

18 580 900

1 211 970

50 392 880

2000

9 472 910

8 748 330

5 601 920

648 250

11 496 650

787 110

36 755 100

2001

7 889 590

0

6 557 590

1 121 840

3 254 140

287 500

19 110 680

2002

6 023 660

0

5 294 320

0

3 283 770

731 630

15 333 390

III.   APPRÉCIATION

III.1.   Présence d'aide au titre de l'article 87, paragraphe 1, du Traité

| (22) | Selon l'article 87, paragraphe 1, du traité, sauf dérogations prévues par ce traité, sont incompatibles avec le marché commun dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit, qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(22)

Selon l'article 87, paragraphe 1, du traité, sauf dérogations prévues par ce traité, sont incompatibles avec le marché commun dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit, qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (23) | L'article 43 du règlement (CEE) no 2200 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (7) (OCM), applicable au moment de l'octroi des aides, prévoyait que, sauf dispositions contraires dudit règlement, les articles 92, 93 et 94 du traité (devenus les articles 87, 88 et 89) étaient applicables à la production et au commerce des fruits et légumes. |
| --- | --- |

(23)

L'article 43 du règlement (CEE) no 2200 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (7) (OCM), applicable au moment de l'octroi des aides, prévoyait que, sauf dispositions contraires dudit règlement, les articles 92, 93 et 94 du traité (devenus les articles 87, 88 et 89) étaient applicables à la production et au commerce des fruits et légumes.

| (24) | Pour que une mesure tombe dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, les quatre conditions suivantes doivent être cumulativement remplies: (1) la mesure doit être financée par l'État ou par le biais de ressources d'État, (2) elle doit concerner de façon sélective certaines entreprises ou secteurs de production, (3) elle doit comporter un avantage économique pour les entreprises bénéficiaires, (4) elle doit affecter les échanges intra-communautaires et fausser ou menacer de fausser la concurrence. |
| --- | --- |

(24)

Pour que une mesure tombe dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, les quatre conditions suivantes doivent être cumulativement remplies: (1) la mesure doit être financée par l'État ou par le biais de ressources d'État, (2) elle doit concerner de façon sélective certaines entreprises ou secteurs de production, (3) elle doit comporter un avantage économique pour les entreprises bénéficiaires, (4) elle doit affecter les échanges intra-communautaires et fausser ou menacer de fausser la concurrence.

| (25) | À ce stade, les conditions de l'article 87, paragraphe 1, du Traité semblent être réunies. |
| --- | --- |

(25)

À ce stade, les conditions de l'article 87, paragraphe 1, du Traité semblent être réunies.

| (26) | En premier lieu, le critère du financement par le biais de ressources d'État est rempli. Les aides sont financées en partie par de ressources tirées du budget général d'État, versées sur le compte de l'ONIFLHOR et distribuées par celui-ci aux différents Comités Économiques, et en partie par des contributions professionnelles rendues obligatoires, perçues par les Comités Économiques. |
| --- | --- |

(26)

En premier lieu, le critère du financement par le biais de ressources d'État est rempli. Les aides sont financées en partie par de ressources tirées du budget général d'État, versées sur le compte de l'ONIFLHOR et distribuées par celui-ci aux différents Comités Économiques, et en partie par des contributions professionnelles rendues obligatoires, perçues par les Comités Économiques.

| (27) | En ce qui concerne les contributions professionnelles, elles semblent constituer aussi, prima facie, et à ce stade, des ressources d'État, à la lumière de la jurisprudence récente de la Cour, notamment l'arrêt Pearle (8). Il ressort de cet arrêt que, pour que une mesure financée par des cotisations professionnelles transitant par un organisme public ne tombe pas dans le champ d'application de l'articles 87, paragraphe 1, les conditions suivantes doivent être cumulativement remplies:






  (a) | Les cotisations doivent être affectées obligatoirement au financement de la mesure; |
| --- | --- | --- |

(27)

En ce qui concerne les contributions professionnelles, elles semblent constituer aussi, prima facie, et à ce stade, des ressources d'État, à la lumière de la jurisprudence récente de la Cour, notamment l'arrêt Pearle (8). Il ressort de cet arrêt que, pour que une mesure financée par des cotisations professionnelles transitant par un organisme public ne tombe pas dans le champ d'application de l'articles 87, paragraphe 1, les conditions suivantes doivent être cumulativement remplies:

(a)

Les cotisations doivent être affectées obligatoirement au financement de la mesure;

| (b) | L'organisme public ne doit avoir eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement de ces ressources; |
| --- | --- |

(b)

L'organisme public ne doit avoir eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement de ces ressources;

| (c) | La mesure doit être imputable exclusivement aux membres de l'organisme professionnel en objet, et non pas faire partie d'une politique étatique. |
| --- | --- |

(c)

La mesure doit être imputable exclusivement aux membres de l'organisme professionnel en objet, et non pas faire partie d'une politique étatique.

| (d) | Les coûts encourus par l'organisme en question doivent être compensés pleinement par les contributions imposées aux entreprises bénéficiaires (absence d'avantage). |
| --- | --- |

(d)

Les coûts encourus par l'organisme en question doivent être compensés pleinement par les contributions imposées aux entreprises bénéficiaires (absence d'avantage).

| (28) | Dans les documents en possession de la Commission, rien ne semble indiquer, que les contributions étaient affectées obligatoirement aux plans de campagne, ni que les Comités Économiques n'avaient eu, à moment donné, la possibilité de disposer librement de ces ressources. Par contre, le fait que l'État ait apporté une contribution de 50 %, voire de 70 % au financement des plans de campagne semble indiquer clairement que ces dispositifs faisaient partie d'une politique étatique, et dès lors, que les ressources y affectées étaient, dans leur totalité, imputables à l'État. Au vu de ce qui précède, les contributions professionnelles rendues obligatoires doivent aussi, à ce stade, être considérées comme des ressources d'État au sens de l'article 87 du Traite CE. |
| --- | --- |

(28)

Dans les documents en possession de la Commission, rien ne semble indiquer, que les contributions étaient affectées obligatoirement aux plans de campagne, ni que les Comités Économiques n'avaient eu, à moment donné, la possibilité de disposer librement de ces ressources. Par contre, le fait que l'État ait apporté une contribution de 50 %, voire de 70 % au financement des plans de campagne semble indiquer clairement que ces dispositifs faisaient partie d'une politique étatique, et dès lors, que les ressources y affectées étaient, dans leur totalité, imputables à l'État. Au vu de ce qui précède, les contributions professionnelles rendues obligatoires doivent aussi, à ce stade, être considérées comme des ressources d'État au sens de l'article 87 du Traite CE.

| (29) | En deuxième lieu, les mesures bénéficient exclusivement aux producteurs de fruits et légumes des départements concernés, et sont donc sélectives. |
| --- | --- |

(29)

En deuxième lieu, les mesures bénéficient exclusivement aux producteurs de fruits et légumes des départements concernés, et sont donc sélectives.

| (30) | En troisième lieu, les producteurs en question reçoivent un avantage économique sous forme de financement de différentes actions de soutien au marché (voir paragraphes 13-18 de la décision supra). Cet avantage améliore leur position concurrentielle. Selon une jurisprudence établie de la Cour de justice, l'amélioration de la position concurrentielle d'une entreprise résultante d'une aide d'État indique, en règle générale, une distorsion de concurrence vis-à-vis d'autres entreprises qui ne reçoivent pas le même soutien (arrêt 730/79 du 17 septembre 1980, Philipe Morris/Commission, Réc. 1980, p. 2671, paragraphes 11 et 12). |
| --- | --- |

(30)

En troisième lieu, les producteurs en question reçoivent un avantage économique sous forme de financement de différentes actions de soutien au marché (voir paragraphes 13-18 de la décision supra). Cet avantage améliore leur position concurrentielle. Selon une jurisprudence établie de la Cour de justice, l'amélioration de la position concurrentielle d'une entreprise résultante d'une aide d'État indique, en règle générale, une distorsion de concurrence vis-à-vis d'autres entreprises qui ne reçoivent pas le même soutien (arrêt 730/79 du 17 septembre 1980, Philipe Morris/Commission, Réc. 1980, p. 2671, paragraphes 11 et 12).

| (31) | Il convient de rappeler que, compte tenu de l'interdépendance entre les marchés sur lesquels opèrent les opérateurs communautaires, il n' est pas exclu qu' une aide puisse fausser la concurrence intracommunautaire par renforcement de la position concurrentielle des opérateurs (Arrêt de la Cour du 10 décembre 1969. — Commission/République française, Affaires jointes 6 et 11-69, paragraphe 20), même si l'aide bénéficie des produits pour l'exportation en dehors de la Communauté (Arrêt de la Cour du 21 mars 1990, affaire C-142/87 — Belgique/Commission, paragraphe 35) |
| --- | --- |

(31)

Il convient de rappeler que, compte tenu de l'interdépendance entre les marchés sur lesquels opèrent les opérateurs communautaires, il n' est pas exclu qu' une aide puisse fausser la concurrence intracommunautaire par renforcement de la position concurrentielle des opérateurs (Arrêt de la Cour du 10 décembre 1969. — Commission/République française, Affaires jointes 6 et 11-69, paragraphe 20), même si l'aide bénéficie des produits pour l'exportation en dehors de la Communauté (Arrêt de la Cour du 21 mars 1990, affaire C-142/87 — Belgique/Commission, paragraphe 35)

| (32) | En quatrième lieu, le secteur des fruits et légumes est pleinement ouvert à la concurrence intra-communautaire. Par exemple, en 2003 les échanges intra-communautaires de légumes s'élevaient à 8 373 000 tonnes, ceux de fruits à 6 560 000 tonnes. La France est un pays producteur de fruits et légumes parmi les plus importants de l'UE, avec 4 159 000 tonnes de fruits et 6 007 000 tonnes de légumes produits en 2003 (9). L'existence d'une OCM dans le secteur souligne d'ailleurs l'importance des échanges intracommunautaires et la sensibilité du marché à toute mesure en faveur de la production dans l'un ou l'autre État membre. |
| --- | --- |

(32)

En quatrième lieu, le secteur des fruits et légumes est pleinement ouvert à la concurrence intra-communautaire. Par exemple, en 2003 les échanges intra-communautaires de légumes s'élevaient à 8 373 000 tonnes, ceux de fruits à 6 560 000 tonnes. La France est un pays producteur de fruits et légumes parmi les plus importants de l'UE, avec 4 159 000 tonnes de fruits et 6 007 000 tonnes de légumes produits en 2003 (9). L'existence d'une OCM dans le secteur souligne d'ailleurs l'importance des échanges intracommunautaires et la sensibilité du marché à toute mesure en faveur de la production dans l'un ou l'autre État membre.

| (33) | À ce stade, les actions réalisées dans le cadre des “plans de campagne” semblent, dès lors, constituer des aides d'État au terme de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, d'un montant global qui inclut les ressources transférées par l'ONIFHLOR, plus les cotisations obligatoires. |
| --- | --- |

(33)

À ce stade, les actions réalisées dans le cadre des “plans de campagne” semblent, dès lors, constituer des aides d'État au terme de l'article 87, paragraphe 1, du Traité, d'un montant global qui inclut les ressources transférées par l'ONIFHLOR, plus les cotisations obligatoires.

| (34) | Ces aides ne peuvent être déclarées compatibles avec le marché commun que si elles peuvent bénéficier d'une des dérogations prévues par ledit traité. |
| --- | --- |

(34)

Ces aides ne peuvent être déclarées compatibles avec le marché commun que si elles peuvent bénéficier d'une des dérogations prévues par ledit traité.

III.2.   Compatibilité de l'aide

| (35) | D'après les informations dont dispose la Commission, les plans de campagne prévoyaient des mesures destinées à faire face à de crises causées par un excès d'offre de produits français sur le marché communautaire, notamment par le biais d'un subventionnement des prix de vente, de subventions pour le stockage ou la destruction d'une partie de la récolte, ainsi que d'incitations financières à la transformation du produit frais. Sur les marchés hors Union Européenne, de subventions à l'exportation auraient également contribué à l'écoulement des produits français excédentaires et pouvait renforcer la position concurrentielle des opérateurs. Ces aides semblent avoir été octroyées sur la base du prix et de la quantité produite. |
| --- | --- |

(35)

D'après les informations dont dispose la Commission, les plans de campagne prévoyaient des mesures destinées à faire face à de crises causées par un excès d'offre de produits français sur le marché communautaire, notamment par le biais d'un subventionnement des prix de vente, de subventions pour le stockage ou la destruction d'une partie de la récolte, ainsi que d'incitations financières à la transformation du produit frais. Sur les marchés hors Union Européenne, de subventions à l'exportation auraient également contribué à l'écoulement des produits français excédentaires et pouvait renforcer la position concurrentielle des opérateurs. Ces aides semblent avoir été octroyées sur la base du prix et de la quantité produite.

| (36) | À ce stade, la Commission nourrit des sérieuses doutes quant à la compatibilité de ces aides avec le marché commun et estime qu'elle constituent de pures aides au fonctionnement. Comme l'a jugé la Cour de Justice et le Tribunal de Première Instance, les aides au fonctionnement, c'est-à dire les aides qui visent à soulager les entreprises de coûts qu'elles devraient normalement assumer dans la gestion ordinaire de leurs activités, faussent, en principe, la concurrence dans la mesure ou d' une part, elles ne facilitent le “développement” d'aucun secteur économique et, d'autre part, elles procurent au bénéficiaire un support financier artificiel qui fausse de façon durable le jeu de la concurrence et affecte les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. (Arrêt du Tribunal du 8 juin 1995, affaire T-459/93, Siemens/Commission, Recueil II-1675, paragraphes 48 et 77). |
| --- | --- |

(36)

À ce stade, la Commission nourrit des sérieuses doutes quant à la compatibilité de ces aides avec le marché commun et estime qu'elle constituent de pures aides au fonctionnement. Comme l'a jugé la Cour de Justice et le Tribunal de Première Instance, les aides au fonctionnement, c'est-à dire les aides qui visent à soulager les entreprises de coûts qu'elles devraient normalement assumer dans la gestion ordinaire de leurs activités, faussent, en principe, la concurrence dans la mesure ou d' une part, elles ne facilitent le “développement” d'aucun secteur économique et, d'autre part, elles procurent au bénéficiaire un support financier artificiel qui fausse de façon durable le jeu de la concurrence et affecte les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. (Arrêt du Tribunal du 8 juin 1995, affaire T-459/93, Siemens/Commission, Recueil II-1675, paragraphes 48 et 77).

| (37) | Il convient aussi de rappeler que les marchés agricoles dans l'Union Européenne sont réglementés de façon exhaustive par le biais d'organisations communes de marché (OCM). Les OCM ont pour tâche, inter alia, d'assurer une concurrence loyale entre les opérateurs du secteur concerné à l'intérieur de l'Union Européenne. Des mesures de soutien au marché telles que celles introduites et financées par la France, basées sur les prix et les quantités produites, semblent être en contradiction avec les buts de l'OCM des fruits et légumes, et de nature à interférer gravement avec son fonctionnement. |
| --- | --- |

(37)

Il convient aussi de rappeler que les marchés agricoles dans l'Union Européenne sont réglementés de façon exhaustive par le biais d'organisations communes de marché (OCM). Les OCM ont pour tâche, inter alia, d'assurer une concurrence loyale entre les opérateurs du secteur concerné à l'intérieur de l'Union Européenne. Des mesures de soutien au marché telles que celles introduites et financées par la France, basées sur les prix et les quantités produites, semblent être en contradiction avec les buts de l'OCM des fruits et légumes, et de nature à interférer gravement avec son fonctionnement.

| (38) | Tel que la Cour de Justice l'a souligné à maintes reprises (voir, par exemple, “Pigs marketing board” — affaire 83/78 du 29 novembre 1978, Recueil 1978, p. 02347, paragraphe 60) toute intervention d'un État membre dans les mécanismes de marché, à l'exclusion de celles qui sont spécifiquement prévues par un règlement communautaire, risquent d'interférer avec le fonctionnement des organisations communes de marché et de créer des avantages injustifiés pour certains groupes économiques dans la Communauté. |
| --- | --- |

(38)

Tel que la Cour de Justice l'a souligné à maintes reprises (voir, par exemple, “Pigs marketing board” — affaire 83/78 du 29 novembre 1978, Recueil 1978, p. 02347, paragraphe 60) toute intervention d'un État membre dans les mécanismes de marché, à l'exclusion de celles qui sont spécifiquement prévues par un règlement communautaire, risquent d'interférer avec le fonctionnement des organisations communes de marché et de créer des avantages injustifiés pour certains groupes économiques dans la Communauté.

| (39) | En particulier, dans sa jurisprudence récente, (voir arrêt C-283/03 Kuipers du 26 mai 2005, paragraphes 42, 49 et 53) la Cour a encore une fois rappelé que, dans les domaines couverts par une organisation commune, à plus forte raison lorsque cette organisation est fondée sur un régime commun des prix, les États membres ne peuvent plus intervenir, par des dispositions nationales prises unilatéralement, dans le mécanisme de la formation des prix régis, au même stade de production, par l'organisation commune. |
| --- | --- |

(39)

En particulier, dans sa jurisprudence récente, (voir arrêt C-283/03 Kuipers du 26 mai 2005, paragraphes 42, 49 et 53) la Cour a encore une fois rappelé que, dans les domaines couverts par une organisation commune, à plus forte raison lorsque cette organisation est fondée sur un régime commun des prix, les États membres ne peuvent plus intervenir, par des dispositions nationales prises unilatéralement, dans le mécanisme de la formation des prix régis, au même stade de production, par l'organisation commune.

| (40) | Au cas où les mesures en question constitueraient des aides a l'exportation dans les échanges intracommunautaires, la Commission rappelle que celles-ci faussent directement les jeu de la concurrence et que la Commission les a toujours condamnées fermement (10). |
| --- | --- |

(40)

Au cas où les mesures en question constitueraient des aides a l'exportation dans les échanges intracommunautaires, la Commission rappelle que celles-ci faussent directement les jeu de la concurrence et que la Commission les a toujours condamnées fermement (10).

| (41) | À la lumière des considérations exposées ci-dessus, la Commission considère, à ce stade, que les mesures d'aides décrites risquent de ne pas pouvoir bénéficier d'aucune dérogation prévue par le traité, en ce qu'elles semblent fausser la concurrence et ne pas être justifiées au regard de l'intérêt commun. |
| --- | --- |

(41)

À la lumière des considérations exposées ci-dessus, la Commission considère, à ce stade, que les mesures d'aides décrites risquent de ne pas pouvoir bénéficier d'aucune dérogation prévue par le traité, en ce qu'elles semblent fausser la concurrence et ne pas être justifiées au regard de l'intérêt commun.

IV.   CONCLUSION

La Commission, après avoir examiné les informations fournies par les autorités françaises, a dès lors décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE en ce qui concerne l'existence et la compatibilité des aides traitées dans la présente décision.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures en question dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

En particulier, la Commission invite la France à bien vouloir lui fournir:

| (a) | une description détaillée et chiffrée de toutes les mesures financées dans le cadre des plans de campagne, ventilées par départements, à partir de l'année 1992; |
| --- | --- |

(a)

une description détaillée et chiffrée de toutes les mesures financées dans le cadre des plans de campagne, ventilées par départements, à partir de l'année 1992;

| (b) | une description, le cas échéant, d'autres mesures qui auraient pu être financées par le biais des contributions professionnelles perçues par les Comités Économiques pendant la même période 1992-2002. |
| --- | --- |

(b)

une description, le cas échéant, d'autres mesures qui auraient pu être financées par le biais des contributions professionnelles perçues par les Comités Économiques pendant la même période 1992-2002.

Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires des aides.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.»

---

(1)  Notamment la loi du 6 octobre 1982, puis la loi no 2001-6 du 4 janvier 2001.

1

o

(2)  Loi no 99-574 du 9 juillet 1999 art. 59 III, IV Journal Officiel du 10 juillet 1999.

2

o

(3)  Décret no 90-879 du 28 septembre 1990, art. 4 Journal Officiel du 30 septembre 1990.

3

o

(4)  Règlement (CE) no 220/96.

4

o

(5)  Compte-rendu de la réunion Fruits et Légumes du 11 avril 2001, éléments de langage du Ministre de l'Agriculture, pièce annexe no 19.

5

o

(6)  Compte-rendu de l'Assemblée Générale de l'OP Pêches du 31 août 2000 à Nîmes, Pièce annexe no 20.

6

o

(7)  JO L 297 du 21.11.1996, p. 1-28.

7

(8)  Le dispositif de l'arrêt “Pearle” (Affaire C-345/02, arrêt du 15 juillet 2004) est le suivant: Les articles 92, paragraphe 1, du traité CE et 93, paragraphe 2, du traité CE (devenus 87, paragraphe 1 et 88, paragraphe 3) doivent être interprétés en ce sens que des règlements adoptés par un organisme professionnel de droit public aux fins du financement d'une campagne publicitaire organisée en faveur de ses membre et décidée par eux, au moyen de ressources prélevées auprès desdits membres et affectées obligatoirement au financement de ladite campagne, ne constituent pas une partie intégrante d'une mesure d'aide au sens de ces dispositions et n'avaient pas à être notifiés préalablement à la Commission dès lors qu'il est établi que ce financement a été réalisé au moyen de ressources dont cet organisme professionnel de droit public n'a eu, à aucun moment, le pouvoir de disposer librement.

8

(9)  Source: Eurostat.

9

(10)  Cinquième rapport sur les aides d'État dans la Communauté européenne, 1997, p. 20.

10

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/28

---

RIIGIABID — TAANI

Riigiabi C 10/2005 (ex NN 127/2000) — ROAD COMBUS A/S passenger transport

EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaste märkuste esitamise kutse

(2005/C 233/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 2.5.2005 kirjas teatas komisjon Taanile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud toetuse/meetme ühe osaga.

Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid teatavate teiste toetuste/meetmete suhtes, mida on kirjeldatud käesolevale kokkuvõttele järgnevas kirjas.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest esitada oma märkused nende toetuste/meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetluse algatab ja saata need järgmisel aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale des Transports et de l'Energie |
| Direction A — Affaires Générales et Ressources |
| Bâtiment DM 28, Bureau 6/100 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 296 41 04 |

Commission européenne

Direction générale des Transports et de l'Energie

Direction A — Affaires Générales et Ressources

Bâtiment DM 28, Bureau 6/100

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 296 41 04

Need märkused edastatakse Taanile. Märkusi esitav huvitatud isik võib kirjalikult taotleda teda puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades oma taotluse motiivid.

KOKKUVÕTE

| 1. | Menetlused:
  28. märtsi 2001. a otsusega SG(2001) D/287297 (edaspidi “algne otsus”), otsustas komisjon mitte esitada meetmete suhtes vastuväiteid. 16. märtsi 2004. a otsusega tühistas esimese astme kohus algse otsuse “kuna see kinnitas, et Taani ametiasutuste poolt äriühingule Combus A/S kapitalisüstide kujul antud abi [...] on ühisturuga kokkusobiv”. (1) |
| --- | --- |

1.

28. märtsi 2001. a otsusega SG(2001) D/287297 (edaspidi “algne otsus”), otsustas komisjon mitte esitada meetmete suhtes vastuväiteid. 16. märtsi 2004. a otsusega tühistas esimese astme kohus algse otsuse “kuna see kinnitas, et Taani ametiasutuste poolt äriühingule Combus A/S kapitalisüstide kujul antud abi [...] on ühisturuga kokkusobiv”. (1)

| 2. | Meetme kirjeldus, mille suhtes komisjon menetluse algatab:
  —   siseriiklik õiguslik alus: Taani seadus nr 1046, 23. detsember 1998.
  —   liikmesriigi toetust andev asutus: Taani valitsus
  —   toetuse vorm: kapitali suurendamine, laenu andmine, mitmesugused tagatised
  —   kestus: tähtajatu
  —   abisaaja(d): äriühing Combus AS
  —   eesmärk: ümberkorraldamisabi erastamise eesmärgil
  —   eelarve, toetuste rahastamiseks kasutatavate vahendite päritolu ja summad (aastas):: kahest osast koosnevad sihtotstarbelised meetmed: 300 miljonit Taani krooni aastal 1999 ja 240 miljonit Taani krooni aastal 2001; müügilepingus sisalduvad tagatised maksimaalsummas 51 miljonit Taani krooni. |
| --- | --- |

2.

—   siseriiklik õiguslik alus: Taani seadus nr 1046, 23. detsember 1998.

—   liikmesriigi toetust andev asutus: Taani valitsus

—   toetuse vorm: kapitali suurendamine, laenu andmine, mitmesugused tagatised

—   kestus: tähtajatu

—   abisaaja(d): äriühing Combus AS

—   eesmärk: ümberkorraldamisabi erastamise eesmärgil

—   eelarve, toetuste rahastamiseks kasutatavate vahendite päritolu ja summad (aastas):: kahest osast koosnevad sihtotstarbelised meetmed: 300 miljonit Taani krooni aastal 1999 ja 240 miljonit Taani krooni aastal 2001; müügilepingus sisalduvad tagatised maksimaalsummas 51 miljonit Taani krooni.

| 3. | Meetme hindamine:
  Combus sai erastamisprotsessi käigus Taani riigilt rahalist toetust aastatel 1999 ja 2001. Seega kerkib küsimus, kas need kaks toetust kujutavad endast riigiabi või mitte ja kas nad on ühe meetme osad või moodustavad kaks eraldi meedet. Esimese astme kohtu hinnangul on selle küsimuse hindamise olulisteks elementideks “eelkõige kõnealuste toetuste kronoloogia, nende eesmärk ja tütarettevõtte situatsioon hetkel, kui otsused iga kõnealuse toetuse andmiseks vastu võeti.” (2) Komisjoni käsutuses olev teave ei võimalda tõestada, kas kaks makset on ühtse rahastamise kaks etappi või mitte.
  Need rahastamised ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui Taani riik käitus nagu erainvestor turumajanduse situatsioonis. Taani valitsus leiab, et “ratsionaalse turuinvestori põhimõte on kohaldatav ka olukorrale, kus kapitalisüst põhineb valitsuse (emaettevõtte) usaldusväärsuse kaitsmise kaalutlustel, vt 21. märtsi 1991. a otsus kohtuasjas C-303/88, Itaalia v. komisjon, EKL 1991 I, lk 1433, lg 21”, ja et Combus'i pankrot, mis oleks olnud vältimatu, kui makseid ei oleks eraldatud, oleks rikkunud Taani riigi mainet professionaalse investorina Ta teeb seega kokkuvõtte, et erainvestor oleks tema asemel tegutsenud samamoodi.
  Komisjon kahtleb, kas erainvestor oleks samasuguses olukorras sel moel käitunud. Ta juhib Taani ametiasutuste tähelepanu asjaolule, et kohus arvestab muret riigi maine pärast kapitalisüsti põhjendusena vaid juhul, kui samal ajal on vähemalt pikemas perspektiivis võimalik ettevõtte elujõulisus ja tulusus, mida praegusel juhul ei ole veenvalt tõendatud. Järelikult ei saa komisjon välistada, et vähemalt üks kahest maksest, kui mitte mõlemad, olgu nad siis osa ühest meetmest või kaks eraldi meedet, on käsitletav riigiabina artikli 87 lõike 1 tähenduses.
  Selline abi võiks olla ühisturuga kokkusobiv vastavalt määrusele 1191/69 või vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud ühenduse suunistes äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi kohta. (3)

  1.   Kokkusobivus vastavalt määrusele 1191/69
  Määrus 1191/69 annab liikmesriikidele võimaluse valida kahe meetodi vahel avaliku teenindamise korraldamiseks transpordisektoris:






  — | kas kasutatakse avaliku teenuse lepinguid, mis on määratletud määruse artiklis 1 lõige 4 ja V jaos, |
| --- | --- | --- |

3.

Combus sai erastamisprotsessi käigus Taani riigilt rahalist toetust aastatel 1999 ja 2001. Seega kerkib küsimus, kas need kaks toetust kujutavad endast riigiabi või mitte ja kas nad on ühe meetme osad või moodustavad kaks eraldi meedet. Esimese astme kohtu hinnangul on selle küsimuse hindamise olulisteks elementideks “eelkõige kõnealuste toetuste kronoloogia, nende eesmärk ja tütarettevõtte situatsioon hetkel, kui otsused iga kõnealuse toetuse andmiseks vastu võeti.” (2) Komisjoni käsutuses olev teave ei võimalda tõestada, kas kaks makset on ühtse rahastamise kaks etappi või mitte.

Need rahastamised ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui Taani riik käitus nagu erainvestor turumajanduse situatsioonis. Taani valitsus leiab, et “ratsionaalse turuinvestori põhimõte on kohaldatav ka olukorrale, kus kapitalisüst põhineb valitsuse (emaettevõtte) usaldusväärsuse kaitsmise kaalutlustel, vt 21. märtsi 1991. a otsus kohtuasjas C-303/88, Itaalia v. komisjon, EKL 1991 I, lk 1433, lg 21”, ja et Combus'i pankrot, mis oleks olnud vältimatu, kui makseid ei oleks eraldatud, oleks rikkunud Taani riigi mainet professionaalse investorina Ta teeb seega kokkuvõtte, et erainvestor oleks tema asemel tegutsenud samamoodi.

Komisjon kahtleb, kas erainvestor oleks samasuguses olukorras sel moel käitunud. Ta juhib Taani ametiasutuste tähelepanu asjaolule, et kohus arvestab muret riigi maine pärast kapitalisüsti põhjendusena vaid juhul, kui samal ajal on vähemalt pikemas perspektiivis võimalik ettevõtte elujõulisus ja tulusus, mida praegusel juhul ei ole veenvalt tõendatud. Järelikult ei saa komisjon välistada, et vähemalt üks kahest maksest, kui mitte mõlemad, olgu nad siis osa ühest meetmest või kaks eraldi meedet, on käsitletav riigiabina artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Selline abi võiks olla ühisturuga kokkusobiv vastavalt määrusele 1191/69 või vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud ühenduse suunistes äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi kohta. (3)

1.   Kokkusobivus vastavalt määrusele 1191/69

Määrus 1191/69 annab liikmesriikidele võimaluse valida kahe meetodi vahel avaliku teenindamise korraldamiseks transpordisektoris:

—

kas kasutatakse avaliku teenuse lepinguid, mis on määratletud määruse artiklis 1 lõige 4 ja V jaos,

| — | või kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus transpordiettevõtetele vastavalt määruse artiklis 1 lõige 5 ja II, III ja IV jaos määratletud korrale. |
| --- | --- |

—

või kehtestatakse avaliku teenindamise kohustus transpordiettevõtetele vastavalt määruse artiklis 1 lõige 5 ja II, III ja IV jaos määratletud korrale.

Taani valis bussitranspordi sektori osas avaliku teenuse lepingute variandi.

Esimese astme kohtu hinnangul välistab avaliku teenindamise lepingu sõlmimine kompensatsioonide saamise avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise eest. (4)

Kui selgub, et avaliku teenindamise lepingus kahe osapoole vahel kokku lepitud hind on liiga madal, on lepingu täitmise eest vastutaval ettevõttel määruse 1191/69 artikli 14 lõigete 4–6 kohaselt võimalus leping kolmekuulise etteteatamise järel lõpetada. Pädevad ametiasutused võivad ettevõtet kohustada jätkama lepingu täitmist ühe aasta jooksul, pakkudes hüvitust, mis on arvutatud vastavalt määruse II, III ja IV jaos määratletud meetoditele. Ainult sellisel juhul on võimalik kompensatsioon avaliku teenindamise kohustuse kehtestamise eest avaliku teenindamise lepingu raames. Combus ei lõpetanud oma avaliku teenindamise lepinguid, seega ei ole võimalik kohaldada määruse 1191/69 II, III ja IV jao sätteid, et käsitleda Combus'i saadud rahastamisi ühisturuga kokkusobivatena.

Komisjon välistab niisiis võimaluse, et rahastamised võiks olla ühisturuga kokkusobivad määruse 1191/69 alusel.

2.   Kokkusobivus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud suunistes äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi kohta

Suuniste punktis 3.2 on toodud järgmised tingimused ümberkorraldamisabi lubamiseks:

| — | Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks (a). |
| --- | --- |

—

Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks (a).

| — | Ümberkorraldamiskava peab võimaldama taastada mõistliku aja jooksul äriühingu pikaajalise elujõulisuse (b). |
| --- | --- |

—

Ümberkorraldamiskava peab võimaldama taastada mõistliku aja jooksul äriühingu pikaajalise elujõulisuse (b).

| — | Tuleb võtta meetmeid selleks, et võimalikult leevendada abi ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele (c). |
| --- | --- |

—

Tuleb võtta meetmeid selleks, et võimalikult leevendada abi ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele (c).

| — | Toetus peab rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga (d). |
| --- | --- |

—

Toetus peab rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga (d).

| — | Komisjonil peab saama korrapäraste ja üksikasjalike aruannete kaudu kinnitust ümberkorralduskava nõuetekohase rakendamise kohta (e). |
| --- | --- |

—

Komisjonil peab saama korrapäraste ja üksikasjalike aruannete kaudu kinnitust ümberkorralduskava nõuetekohase rakendamise kohta (e).

| — | Ümberkorraldusabi tohib eraldada vaid üks kord (f). |
| --- | --- |

—

Ümberkorraldusabi tohib eraldada vaid üks kord (f).

Combus on raskustes olev äriühing suuniste tähenduses (a). Taani valitsus esitas Combus'i ümberkorraldamiskava.

Esimese astme kohtu hinnangul tuleb “komisjoni arutlust [tema algses otsuses] käsitleda kui tõsise kahtluse avaldamist Combus'i elujõulisuse kohta [EÜ asutamislepingu artikli 87] ja suuniste tähenduses, mida komisjon ei pidanud siiski vajalikuks selgitada, kuna EÜ asutamislepingu artikkel 73 näis talle olevat piisav õiguslik alus kõnealuse toetuse lubamiseks. Kuid kuna viimatinimetatud sätet ei saa sel puhul kasutada [...], ei leia [X] Taani krooni maksmine vaidlustatud otsuses enam kehtivat õigustust. [...] Järelikult ei saa Combus'i elujõulisust mingil juhul käsitleda saavutatuna.” (5) Arvestades seda esimese astme kohtu järeldust, saab komisjon vaid märkida, et tal on tõsiseid kahtlusi Combus'i elujõulisuse osas kavandatud ümberkorraldamise tulemusena (b).

Taani ametiasutused leiavad, et erandkorras ei ole meetmed selleks, et võimalikult leevendada toetuse ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele, antud juhul vajalikud, kuna Combus'i lepingud lõpevad järkjärguliselt (2003. a lõpuks oli lõppenud umbes 50 % lepingute kehtivusaeg; viimane leping lõpeb aastal 2006) ja ettevõte Arriva, millele Combus ümberkorraldamise järel müüdi, ei kavatse säilitada turuosa, mis vastaks Arriva ja Combus'i turuosade summale ostmise ajal (umbes 50 %). Komisjon kahtleb, kas juhtumi erilised asjaolud võimaldavad keelduda võtmast meetmeid selleks, et võimalikult leevendada toetuse ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele, arvestades eelkõige asjaolu, et Combus'i konkurendid, keda esindab Danske Busvognmaend, on otsustanud vaidlustada komisjoni toetuse lubamise otsuse (c).

Komisjonil on kahtlusi ka selles osas, kas meede/meetmed piirduvad rangelt ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Taani ametiasutuste kohaselt võimaldab toetus Arriva'l saavutada investeeritud kapitali tasuvus 10 % tasemel, mis oleks sedalaadi investeeringu puhul vastuvõetav miinimum. Komisjon leiab, et praeguses staadiumis ei ole tal piisavalt teavet, et kontrollida, kas avaliku sektori panus piirdus rangelt Combus'i ümberkorraldamise võimaldamiseks vajamineva miinimumiga (d).

Taani valitsus on nõustunud edastama komisjonile aastaaruande, mis võimaldaks komisjonil hinnata, kas ümberkorraldamiskava viidi ellu vastavalt Taani ametiasutuste võetud kohustustele. Komisjon sai kätte need aruanded aastate 2001 ja 2002 kohta, mis näitavad, et ümberkorraldamiskavast peeti kinni (e).

Combus ei ole varem ümberkorraldamisabi saanud. Kui kaks makset moodustavad ühe toetuse kaks osa või kui Taani riik esimese või teise makse ajal käitus nii, nagu oleks teinud erainvestor turumajanduse situatsioonis, leiab komisjon, et järgitud on ühekordse abi põhimõtet (one time, last time). Kui kaht makset tuleb vaadelda kahe eraldi meetmena, ja kui Taani riik ei ole esimese ega teise makse ajal käitunud nii, nagu oleks teinud erainvestor turumajanduse situatsioonis, ei ole järgitud ühekordse abi põhimõtet (one time, last time) (f).

KIRJA TEKST

»Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte/foranstaltning, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | de havde til hensigt at yde økonomisk støtte til det statsejede busselskab Combus A/S i forbindelse med Arriva Danmarks overtagelse af det. Som anført i brevet og drøftet på et uformelt møde den 30. juni 1999 havde den danske stat allerede i 1999 foretaget en ikke anmeldt kapitaltilførsel til Combus A/S. |
| --- | --- |

1.

de havde til hensigt at yde økonomisk støtte til det statsejede busselskab Combus A/S i forbindelse med Arriva Danmarks overtagelse af det. Som anført i brevet og drøftet på et uformelt møde den 30. juni 1999 havde den danske stat allerede i 1999 foretaget en ikke anmeldt kapitaltilførsel til Combus A/S.

| 2. | Forud for denne meddelelse havde Kommissionen modtaget et brev af 25. juni 1999 og en klage af 11. november 1999 fra brancheorganisationen Danske Busvognmænd (6), hvori den rejste indsigelse mod den økonomiske støtte, som Combus havde fået tidligere, og en økonomisk støtte, som muligvis ville blive ydet i nær fremtid. |
| --- | --- |

2.

Forud for denne meddelelse havde Kommissionen modtaget et brev af 25. juni 1999 og en klage af 11. november 1999 fra brancheorganisationen Danske Busvognmænd (6), hvori den rejste indsigelse mod den økonomiske støtte, som Combus havde fået tidligere, og en økonomisk støtte, som muligvis ville blive ydet i nær fremtid.

| 3. | Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 15. december 2000, og fik svar fra de danske myndigheder den 18. december 2000. Myndighederne fremsendte flere oplysninger ved brev af 8. januar 2001. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 9. januar 2001 og fik svar fra myndighederne samme dag. De danske myndigheder fremsendte flere oplysninger ved brev af 23. januar 2001 og 26. februar 2001. Den danske Konkurrencestyrelse fremsendte også oplysninger ved brev af 20. december 2000. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 15. december 2000, og fik svar fra de danske myndigheder den 18. december 2000. Myndighederne fremsendte flere oplysninger ved brev af 8. januar 2001. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 9. januar 2001 og fik svar fra myndighederne samme dag. De danske myndigheder fremsendte flere oplysninger ved brev af 23. januar 2001 og 26. februar 2001. Den danske Konkurrencestyrelse fremsendte også oplysninger ved brev af 20. december 2000.

| 4. | De danske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene afholdt møder i Bruxelles den 23. november og 19. december 2000 og i København den 4. og 15. januar 2001. |
| --- | --- |

4.

De danske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene afholdt møder i Bruxelles den 23. november og 19. december 2000 og i København den 4. og 15. januar 2001.

| 5. | Ved beslutning SG(2001) D/287297 af 28. marts 2001, i det følgende benævnt “den oprindelige beslutning”, besluttede Kommissionen efter en indledende undersøgelse ikke at gøre indsigelse mod de anmeldte foranstaltninger, fordi den mente,






  — | at der ikke var tale om statsstøtte (godtgørelse for udgifter til pensionsbidrag), eller |
| --- | --- | --- |

5.

Ved beslutning SG(2001) D/287297 af 28. marts 2001, i det følgende benævnt “den oprindelige beslutning”, besluttede Kommissionen efter en indledende undersøgelse ikke at gøre indsigelse mod de anmeldte foranstaltninger, fordi den mente,

—

at der ikke var tale om statsstøtte (godtgørelse for udgifter til pensionsbidrag), eller

| — | at de var forenelige med fællesmarkedet enten i henhold til EF-traktatens artikel 73 eller i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnte “rammebestemmelserne”, eller (7) |
| --- | --- |

—

at de var forenelige med fællesmarkedet enten i henhold til EF-traktatens artikel 73 eller i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnte “rammebestemmelserne”, eller (7)

| — | at de var forenelige med fællesmarkedet i henhold forordning (EØF) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

—

at de var forenelige med fællesmarkedet i henhold forordning (EØF) nr. 1191/69.

| 6. | Beslutningen blev offentliggjort i EF-Tidende den 5. maj 2001 (8). Ved brev af 8. maj 2001, modtaget den 15. maj 2001, underrettede Kommissionen Danske Busvognmænd om beslutningen. |
| --- | --- |

6.

Beslutningen blev offentliggjort i EF-Tidende den 5. maj 2001 (8). Ved brev af 8. maj 2001, modtaget den 15. maj 2001, underrettede Kommissionen Danske Busvognmænd om beslutningen.

| 7. | Ved brev af 6. november 2002, modtaget af Kommissionen den 12. november 2002, og brev af 19. januar 2004, modtaget af Kommissionen den 20. januar 2004, underrettede de danske myndigheder Kommissionen om, hvordan omstruktureringsplanen for Combus var gennemført. |
| --- | --- |

7.

Ved brev af 6. november 2002, modtaget af Kommissionen den 12. november 2002, og brev af 19. januar 2004, modtaget af Kommissionen den 20. januar 2004, underrettede de danske myndigheder Kommissionen om, hvordan omstruktureringsplanen for Combus var gennemført.

| 8. | Den 11. juli 2001 anlagde Danske Busvognmænd sag ved Retten i Første Instans med påstand om annullering af Kommissionens beslutning af 28. marts 2001. Ved dom af 16. marts 2004 annullerede Retten i Første Instans den oprindelige beslutning, “i det omfang den fastslår, at den støtte, som de danske myndigheder ydede Combus A/S i form af kapitalindskud på 300 mio. DKK og 240 mio. DKK, er forenelig med fællesmarkedet” (9). |
| --- | --- |

8.

Den 11. juli 2001 anlagde Danske Busvognmænd sag ved Retten i Første Instans med påstand om annullering af Kommissionens beslutning af 28. marts 2001. Ved dom af 16. marts 2004 annullerede Retten i Første Instans den oprindelige beslutning, “i det omfang den fastslår, at den støtte, som de danske myndigheder ydede Combus A/S i form af kapitalindskud på 300 mio. DKK og 240 mio. DKK, er forenelig med fællesmarkedet” (9).

| 9. | Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten, at den oprindelige beslutning “er behæftet med en fejl, i det omfang det antages, at udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i artikel 2 og artikel 10-13 i forordning nr. 1191/69. [...] Den anfægtede beslutning må derfor annulleres, i det omfang den godkender, at der udbetales et beløb på 300 mio. DKK på grundlag af denne forordning, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, som er fremført vedrørende dette punkt.” (10). |
| --- | --- |

9.

Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten, at den oprindelige beslutning “er behæftet med en fejl, i det omfang det antages, at udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i artikel 2 og artikel 10-13 i forordning nr. 1191/69. [...] Den anfægtede beslutning må derfor annulleres, i det omfang den godkender, at der udbetales et beløb på 300 mio. DKK på grundlag af denne forordning, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, som er fremført vedrørende dette punkt.” (10).

| 10. | Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten for så vidt angår artikel 73, at “medlemsstaterne ikke længere er berettiget til at påberåbe sig artikel 73 EF uden for de tilfælde, som er omhandlet i den afledte fællesskabsret. For så vidt forordning nr. 1191/69 ikke finder anvendelse, og udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK er omfattet af artikel 87, stk. 1, EF, er det således Rådets forordning (EØF) nr. 1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT 1970 II, s. 309), der udtømmende opregner de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til artikel 73 EF
   (11)
  . Herefter må nærværende anbringende tages til følge, i det omfang det er rettet imod Kommissionens godkendelse af udbetalingen af 300 mio. DKK på grundlag af artikel 73 EF” (12). |
| --- | --- |

10.

Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio. DKK, fandt Retten for så vidt angår artikel 73, at “medlemsstaterne ikke længere er berettiget til at påberåbe sig artikel 73 EF uden for de tilfælde, som er omhandlet i den afledte fællesskabsret. For så vidt forordning nr. 1191/69 ikke finder anvendelse, og udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK er omfattet af artikel 87, stk. 1, EF, er det således Rådets forordning (EØF) nr. 1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT 1970 II, s. 309), der udtømmende opregner de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til artikel 73 EF
   (11)
  . Herefter må nærværende anbringende tages til følge, i det omfang det er rettet imod Kommissionens godkendelse af udbetalingen af 300 mio. DKK på grundlag af artikel 73 EF” (12).

| 11. | Hvad angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med rammebestemmelserne, fandt Retten, “at den anfægtede beslutning ikke kan fortolkes således, at Kommissionens medlemmer som kollegium har givet en klar, ubetinget og endelig godkendelse af betalingen af beløbet på 240 mio. DKK i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), EF og rammebestemmelserne. Kommissionens argumentation må derimod forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge nævnte traktatbestemmelse og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse (jf. ovenfor i præmis 100 og 101), indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Af det anførte følger, at godkendelsen af betalingen på 240 mio. DKK i det hele må annulleres, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, der er fremført på dette punkt” (13). |
| --- | --- |

11.

Hvad angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kombineret med rammebestemmelserne, fandt Retten, “at den anfægtede beslutning ikke kan fortolkes således, at Kommissionens medlemmer som kollegium har givet en klar, ubetinget og endelig godkendelse af betalingen af beløbet på 240 mio. DKK i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), EF og rammebestemmelserne. Kommissionens argumentation må derimod forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge nævnte traktatbestemmelse og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse (jf. ovenfor i præmis 100 og 101), indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Af det anførte følger, at godkendelsen af betalingen på 240 mio. DKK i det hele må annulleres, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, der er fremført på dette punkt” (13).

| 12. | Den 11. januar 2005 mødtes Kommissionens tjenestegrene med de danske myndigheder for at få yderligere oplysninger om udviklingen i Arriva/Combus-sagen, siden den oprindelige beslutning blev vedtaget. |
| --- | --- |

12.

Den 11. januar 2005 mødtes Kommissionens tjenestegrene med de danske myndigheder for at få yderligere oplysninger om udviklingen i Arriva/Combus-sagen, siden den oprindelige beslutning blev vedtaget.

2.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Det danske busmarked

| 13. | Det danske marked for kollektiv bustransport er opdelt i to områder, hovedstadsområdet og resten af landet uden for hovedstadsområdet. |
| --- | --- |

13.

Det danske marked for kollektiv bustransport er opdelt i to områder, hovedstadsområdet og resten af landet uden for hovedstadsområdet.

| 14. | I hovedstadsområdet har Hovedstadens Udviklingsråd, hvori amtsrådene og Københavns og Frederiksbergs Kommunalbestyrelser alle er repræsenteret, ansvaret for at forestå ruteplanlægning, fastlægge kørselsomfang, linjeføring, køreplanlægning, busterminaler, busmateriel og sørge for udførelsen af den kollektive personbefordring. Buskørslen udbydes normalt i licitation. Alternativt kan Hovedstadens Udviklingsråd beslutte at lade den udføre med egne busser. |
| --- | --- |

14.

I hovedstadsområdet har Hovedstadens Udviklingsråd, hvori amtsrådene og Københavns og Frederiksbergs Kommunalbestyrelser alle er repræsenteret, ansvaret for at forestå ruteplanlægning, fastlægge kørselsomfang, linjeføring, køreplanlægning, busterminaler, busmateriel og sørge for udførelsen af den kollektive personbefordring. Buskørslen udbydes normalt i licitation. Alternativt kan Hovedstadens Udviklingsråd beslutte at lade den udføre med egne busser.

| 15. | Uden for hovedstadsområdet varetages busdriften af amtsrådene og kommunalbestyrelserne. I nogle tilfælde har de oprettet amts- eller fælleskommunale trafikvirksomheder, som har pligt til at sørge for, at buskørslen bliver udført i overensstemmelse med planen. Disse transportvirksomheder eller også de respektive amtsråd og kommunalbestyrelser overlader efter udbud normalt busdriften til private og offentlige busvirksomheder. Alternativt kan de beslutte at udføre kørslen med egne busser. |
| --- | --- |

15.

Uden for hovedstadsområdet varetages busdriften af amtsrådene og kommunalbestyrelserne. I nogle tilfælde har de oprettet amts- eller fælleskommunale trafikvirksomheder, som har pligt til at sørge for, at buskørslen bliver udført i overensstemmelse med planen. Disse transportvirksomheder eller også de respektive amtsråd og kommunalbestyrelser overlader efter udbud normalt busdriften til private og offentlige busvirksomheder. Alternativt kan de beslutte at udføre kørslen med egne busser.

| 16. | De lokale myndigheder har udliciteret hovedparten af den regionale bustrafik. Liberaliseringen af busmarkedet indledtes i 1990 for Hovedstadsområdet (HT) og i 1994 for resten af landet. Tabel 1 viser, hvor stor en procentdel af markedet, der var udliciteret i de enkelte amter i 1999, som var det år, hvor den danske stat iværksatte første del af de finansielle foranstaltninger til fordel for Combus.
  Tabel 1. Udlicitering af amternes bustrafik (i procent) og antal operatører pr. amt i 1999







  Amt/Trafikselskab | Udliciteret | Antal operatører |
| --- | --- | --- | --- |
| Hovedstadsområdet (HT) | 96 | 8 |
| Nordjylland | 100 | 27 |
| Fyn | 100 | 1 |
| Viborg | 21 | 5 |
| Bornholm | 100 | 6 |
| Ringkøbing | 100 | 10 |
| Storstrøm | 100 | 6 |
| Vestsjælland | 100 | 7 |
| Vejle | 100 | 9 |
| Ribe | 35 | 1 |
| Århus | 100 | 15 |
| Sønderjylland | 100 | 13 |
| Kilde: Konkurrencestyrelsen.
  Bustrafik, som visse kommuner udfører inhouse, er ikke medtaget i beregningen. |

16.

De lokale myndigheder har udliciteret hovedparten af den regionale bustrafik. Liberaliseringen af busmarkedet indledtes i 1990 for Hovedstadsområdet (HT) og i 1994 for resten af landet. Tabel 1 viser, hvor stor en procentdel af markedet, der var udliciteret i de enkelte amter i 1999, som var det år, hvor den danske stat iværksatte første del af de finansielle foranstaltninger til fordel for Combus.

Tabel 1. Udlicitering af amternes bustrafik (i procent) og antal operatører pr. amt i 1999

Amt/Trafikselskab

Udliciteret

Antal operatører

Hovedstadsområdet (HT)

96

8

Nordjylland

100

27

Fyn

100

1

Viborg

21

5

Bornholm

100

6

Ringkøbing

100

10

Storstrøm

100

6

Vestsjælland

100

7

Vejle

100

9

Ribe

35

1

Århus

100

15

Sønderjylland

100

13

Kilde: Konkurrencestyrelsen.

Bustrafik, som visse kommuner udfører inhouse, er ikke medtaget i beregningen.

| 17. | Det danske busmarked er præget af nogle få store selskaber og mange små lokale selskaber. Da de foranstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, blev gennemført, var Combus det eneste landsdækkende busselskab. Arriva Danmark var det næststørste selskab. Skønt det kun er repræsenteret i nogle få amter, er det den største operatør i Hovedstadsområdet, hvilket forklarer dets store markedsandel. |
| --- | --- |

17.

Det danske busmarked er præget af nogle få store selskaber og mange små lokale selskaber. Da de foranstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, blev gennemført, var Combus det eneste landsdækkende busselskab. Arriva Danmark var det næststørste selskab. Skønt det kun er repræsenteret i nogle få amter, er det den største operatør i Hovedstadsområdet, hvilket forklarer dets store markedsandel.

| 18. | Som det fremgår af tabel 2, havde Combus i 2000 en markedsandel på 33 % mod 40 % i 1999 (målt i procent af et selskabs antal køreplantimer), mens Arrivas markedsandel i 2000 var på 23 % (14).
  Tabel 2. Markedsandele i Danmark i 2000 målt i procent af antal køreplantimer






  Operatør | Markedsandel |
| --- | --- | --- |
| Combus | 33 % |
| Arriva Danmark A/S | 23 % |
| Connex A/S | 13 % |
| City Trafik A/S | 8 % |
| Andre operatører | 23 % |
| Kilde: Trafikministeriet.
  Alle andre operatører har en markedsandel på under 5 %. |

18.

Som det fremgår af tabel 2, havde Combus i 2000 en markedsandel på 33 % mod 40 % i 1999 (målt i procent af et selskabs antal køreplantimer), mens Arrivas markedsandel i 2000 var på 23 % (14).

Tabel 2. Markedsandele i Danmark i 2000 målt i procent af antal køreplantimer

Operatør

Markedsandel

Combus

33 %

Arriva Danmark A/S

23 %

Connex A/S

13 %

City Trafik A/S

8 %

Andre operatører

23 %

Kilde: Trafikministeriet.

Alle andre operatører har en markedsandel på under 5 %.

| 19. | Kontrakterne løber normalt i en periode på op til fem år, efter at busdriften er indledt. Amterne kan kræve nogle af kontrakterne forlænget med op til 3 år på samme vilkår. Der er derfor en ganske hurtig udskiftning af operatører, og der er mulighed for regelmæssige ændringer af markedsandele. |
| --- | --- |

19.

Kontrakterne løber normalt i en periode på op til fem år, efter at busdriften er indledt. Amterne kan kræve nogle af kontrakterne forlænget med op til 3 år på samme vilkår. Der er derfor en ganske hurtig udskiftning af operatører, og der er mulighed for regelmæssige ændringer af markedsandele.

| 20. | Ifølge kontrakterne fastsætter de lokale myndigheder taksterne og modtager provenuet fra billetsalget. Operatørerne får udbetalt et fast beløb pr. køretime, som er identisk for alle kontakter, plus et tillæg, som er forskelligt for de enkelte kontrakter, og som fastsættes ved udbud. I 1999 og 2000 androg provenuet fra billetsalget lidt over 50 % af det beløb, som amtsrådene skulle betale busselskaberne som vederlag for busdriften. De lokale myndigheder finansierer differencen over skatterne. |
| --- | --- |

20.

Ifølge kontrakterne fastsætter de lokale myndigheder taksterne og modtager provenuet fra billetsalget. Operatørerne får udbetalt et fast beløb pr. køretime, som er identisk for alle kontakter, plus et tillæg, som er forskelligt for de enkelte kontrakter, og som fastsættes ved udbud. I 1999 og 2000 androg provenuet fra billetsalget lidt over 50 % af det beløb, som amtsrådene skulle betale busselskaberne som vederlag for busdriften. De lokale myndigheder finansierer differencen over skatterne.

| 21. | Det gennemsnitlige tillæg, som de lokale myndigheder udbetalte pr. køretime, faldt betydeligt i perioden 1994-2000. I gennemsnit faldt det med 18 %. Derfor faldt prisen pr. køretime (dvs. summen af grundbeløbet og tillægget) fra 383 DKK til 315 DKK (i 1994-priser), jf. tabel 3.
  Tabel 3. Licitationer og gennemsnitspriser 1994-2000








  År | Gennemsnitlig timebetaling til busoperatøren
  (DKK) | Antal ruter — hele markedet
  (Danmark) | Antal udliciterede ruter pr. år |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 383 | 2 791 | 345 |
| 1995 | 368 | 2 786 | 448 |
| 1996 | 352 | 2 799 | 761 |
| 1997 | 337 | 2 777 | 237 |
| 1998 | 322 | 2 803 | 792 |
| 1999 | 322 | 2 799 | 718 |
| 2000 | 315 | 2 800 | 839 |

21.

Det gennemsnitlige tillæg, som de lokale myndigheder udbetalte pr. køretime, faldt betydeligt i perioden 1994-2000. I gennemsnit faldt det med 18 %. Derfor faldt prisen pr. køretime (dvs. summen af grundbeløbet og tillægget) fra 383 DKK til 315 DKK (i 1994-priser), jf. tabel 3.

Tabel 3. Licitationer og gennemsnitspriser 1994-2000

År

Gennemsnitlig timebetaling til busoperatøren

(DKK)

Antal ruter — hele markedet

(Danmark)

Antal udliciterede ruter pr. år

1994

383

2 791

345

1995

368

2 786

448

1996

352

2 799

761

1997

337

2 777

237

1998

322

2 803

792

1999

322

2 799

718

2000

315

2 800

839

| 22. | Diagram 1 viser udviklingen i udbudspriserne (i DKK) fra 1997 til 2002 (seneste foreliggende data), som var stabil fra 2000 til 2002 efter privatiseringen af Combus.
  Diagram 1: Gennemsnitlige udbudspriser i det storkøbenhavnske område og i resten af landet i 1997-2002



  Den øverste linje viser priserne i det storkøbenhavnske område, og den nederste linje viser priserne i resten af landet. Kilde: Trafikministeriet. |
| --- | --- |

22.

Diagram 1 viser udviklingen i udbudspriserne (i DKK) fra 1997 til 2002 (seneste foreliggende data), som var stabil fra 2000 til 2002 efter privatiseringen af Combus.

Diagram 1: Gennemsnitlige udbudspriser i det storkøbenhavnske område og i resten af landet i 1997-2002

Image

Den øverste linje viser priserne i det storkøbenhavnske område, og den nederste linje viser priserne i resten af landet. Kilde: Trafikministeriet.

2.2.   Selskaberne

2.2.1.   Arriva plc

| 23. | ARRIVA PLC ER ET PRIVAT SELSKAB INDEN FOR BUSTRANSPORT, SOM HAR SÆDE I DET FORENEDE KONGERIGE OG ER BØRSNOTERET I LONDON. I 1999 HAVDE ARRIVA PLC EN ÅRSOMSÆTNING PÅ 1,5 MIA. GBP OG KNAP 31 000 ANSATTE. HOVEDAKTIVITETEN ER BUSTRAFIK I OG MELLEM BYER, LOKALTRANSPORT I LANDDISTRIKTER, EFTERSPØRGSELSBESTEMT TRANSITKØRSEL, NÆRTRAFIK SAMT EKSPRESBUSKØRSEL I ENGLAND, SKOTLAND OG WALES. DESUDEN HAR VIRKSOMHEDEN RUTEBUS-, TURISTBUS- OG EFTERSPØRGSELSBESTEMT BUSDRIFT OG HANDICAPTRANSPORT I DANMARK, NEDERLANDENE, SPANIEN OG SVERIGE. AKTIVITETERNE UDEN FOR DET FORENEDE KONGERIGE TEGNER SIG FOR 30 % AF OMSÆTNINGEN FRA BUSDRIFT, OG ARRIVA PLC ER EUROPAS TREDJESTØRSTE PRIVATE BUSOPERATØR. DERUDOVER HAR ARRIVA PLC BETYDELIGE AKTIVITETER INDEN FOR BILUDLEJNING I DET FORENEDE KONGERIGE MED 38 UDLEJNINGSSTEDER OG EN UDLEJNINGSBILPARK PÅ CA. 8 500 KØRETØJER. |
| --- | --- |

23.

ARRIVA PLC ER ET PRIVAT SELSKAB INDEN FOR BUSTRANSPORT, SOM HAR SÆDE I DET FORENEDE KONGERIGE OG ER BØRSNOTERET I LONDON. I 1999 HAVDE ARRIVA PLC EN ÅRSOMSÆTNING PÅ 1,5 MIA. GBP OG KNAP 31 000 ANSATTE. HOVEDAKTIVITETEN ER BUSTRAFIK I OG MELLEM BYER, LOKALTRANSPORT I LANDDISTRIKTER, EFTERSPØRGSELSBESTEMT TRANSITKØRSEL, NÆRTRAFIK SAMT EKSPRESBUSKØRSEL I ENGLAND, SKOTLAND OG WALES. DESUDEN HAR VIRKSOMHEDEN RUTEBUS-, TURISTBUS- OG EFTERSPØRGSELSBESTEMT BUSDRIFT OG HANDICAPTRANSPORT I DANMARK, NEDERLANDENE, SPANIEN OG SVERIGE. AKTIVITETERNE UDEN FOR DET FORENEDE KONGERIGE TEGNER SIG FOR 30 % AF OMSÆTNINGEN FRA BUSDRIFT, OG ARRIVA PLC ER EUROPAS TREDJESTØRSTE PRIVATE BUSOPERATØR. DERUDOVER HAR ARRIVA PLC BETYDELIGE AKTIVITETER INDEN FOR BILUDLEJNING I DET FORENEDE KONGERIGE MED 38 UDLEJNINGSSTEDER OG EN UDLEJNINGSBILPARK PÅ CA. 8 500 KØRETØJER.

| 24. | Med købet af Unibus i 1997 kom Arriva plc ind på det danske marked. Unibus havde da en markedsandel på ca. 8 % af de udliciterede busruter i København og var desuden den største private leverandør af specialiseret handicaptransport i København. Endvidere havde Unibus aktiviteter på Sjælland og i Jylland. |
| --- | --- |

24.

Med købet af Unibus i 1997 kom Arriva plc ind på det danske marked. Unibus havde da en markedsandel på ca. 8 % af de udliciterede busruter i København og var desuden den største private leverandør af specialiseret handicaptransport i København. Endvidere havde Unibus aktiviteter på Sjælland og i Jylland.

| 25. | I marts 1999 købte Arriva plc Bus Danmark, som blev fusioneret med Unibus og fik navnet Arriva Danmark, i det følgende benævnt “Arriva”. Arriva deltager også i et joint venture om drift af Københavns metro, som blev sat i drift i oktober 2002. |
| --- | --- |

25.

I marts 1999 købte Arriva plc Bus Danmark, som blev fusioneret med Unibus og fik navnet Arriva Danmark, i det følgende benævnt “Arriva”. Arriva deltager også i et joint venture om drift af Københavns metro, som blev sat i drift i oktober 2002.

2.2.2.   Combus A/S

| 26. | Combus A/S, i det følgende benævnt “Combus”, var et 100 % statsejet aktieselskab, indtil det blev købt af Arriva plc i 2000. Selskabet drev en række regionale og lokale busruter i Danmark og var oprindeligt en del af DSB. Ved lov nr. 232 af 4. april 1995 (“Lov om DSB Busser A/S”) (15) blev det oprettet som aktieselskab med DSB som ejer. Det nye selskab fik navnet DSB Busser A/S. Selskabets startkapital var på 65 mio. DKK, som blev tegnet ved, at DSB Busser A/S overtog DSB's busvirksomhed omfattende DSB's busmateriel og alle andre DSB-aktiver, der alene anvendtes i forbindelse med buskørsel. |
| --- | --- |

26.

Combus A/S, i det følgende benævnt “Combus”, var et 100 % statsejet aktieselskab, indtil det blev købt af Arriva plc i 2000. Selskabet drev en række regionale og lokale busruter i Danmark og var oprindeligt en del af DSB. Ved lov nr. 232 af 4. april 1995 (“Lov om DSB Busser A/S”) (15) blev det oprettet som aktieselskab med DSB som ejer. Det nye selskab fik navnet DSB Busser A/S. Selskabets startkapital var på 65 mio. DKK, som blev tegnet ved, at DSB Busser A/S overtog DSB's busvirksomhed omfattende DSB's busmateriel og alle andre DSB-aktiver, der alene anvendtes i forbindelse med buskørsel.

| 27. | DSB ejede alle selskabets aktier indtil udgangen af 1996, hvor det ved en lov blev overdraget til Trafikministeriet (16). I 1997 ændrede selskabet navn til Combus A/S. I 1998 vedtog Folketinget en lov om bemyndigelse af staten til at afhænde alle sine aktier i Combus med henblik på privatisering. |
| --- | --- |

27.

DSB ejede alle selskabets aktier indtil udgangen af 1996, hvor det ved en lov blev overdraget til Trafikministeriet (16). I 1997 ændrede selskabet navn til Combus A/S. I 1998 vedtog Folketinget en lov om bemyndigelse af staten til at afhænde alle sine aktier i Combus med henblik på privatisering.

| 28. | Pr. 31. december 1999 havde Combus en buspark på 1 270 busser mod 810 i 1995. Det gennemsnitlige antal ansatte voksede fra 1 932 i 1995 til 3 132 i 1999. I starten af 2001 havde Combus 41 kontrakter med amtsrådene om at udføre buskørsel. De fleste af disse kontakter udløber efter 2002, jf. tabel 4.
  Tabel 4. Combus' kontrakter i starten af 2001









  Udløbsdato | Antal kontrakter | Antal busser i kontrakterne | Gennemsnitlig kontraktpris
  (løbende priser) | Samlet kontraktværdi
  (i mio. DKK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 4 | 127 | 344 | 117,9 |
| 2002 | 14 | 308 | 354 | 694,2 |
| 2003 | 5 | 128 | 374 | 542,3 |
| 2004 | 10 | 154 | 345 | 592,8, |
| 2005 | 3 | 82 | 326 | 414,1 |
| 2006 | 5 | 104 | 375 | 628,0 |
| I alt | 41 | 903 | — | 2 989,2 |

28.

Pr. 31. december 1999 havde Combus en buspark på 1 270 busser mod 810 i 1995. Det gennemsnitlige antal ansatte voksede fra 1 932 i 1995 til 3 132 i 1999. I starten af 2001 havde Combus 41 kontrakter med amtsrådene om at udføre buskørsel. De fleste af disse kontakter udløber efter 2002, jf. tabel 4.

Tabel 4. Combus' kontrakter i starten af 2001

Udløbsdato

Antal kontrakter

Antal busser i kontrakterne

Gennemsnitlig kontraktpris

(løbende priser)

Samlet kontraktværdi

(i mio. DKK)

2001

4

127

344

117,9

2002

14

308

354

694,2

2003

5

128

374

542,3

2004

10

154

345

592,8,

2005

3

82

326

414,1

2006

5

104

375

628,0

I alt

41

903

—

2 989,2

| 29. | Combus har en række datterselskaber:






  — | Combus Ejendomme ApS, som har ansvaret for ejendommene |
| --- | --- | --- |

29.

Combus har en række datterselskaber:

—

Combus Ejendomme ApS, som har ansvaret for ejendommene

| — | 9 selskaber med ansvar for intern leasing. |
| --- | --- |

—

9 selskaber med ansvar for intern leasing.

2.3.   Den danske stats økonomiske støtte til Combus

| 30. | Formålet med den økonomiske støtte til Combus var at løse to forskellige problemer. For det første havde Combus fra sin tid som en del af DSB overtaget et stort antal ansatte, der havde tjenestemandsstatus (2.3.1.). For det andet begyndte Combus at lide store tab mod slutningen af 1990'erne, primært på grund af en dårligt ledet ekspandering af selskabets ruter. De statslige myndigheder besluttede at løse det andet problem ved at omstrukturere selskabet med henblik på i sidste ende at sælge det til en privat investor (2.3.2). |
| --- | --- |

30.

Formålet med den økonomiske støtte til Combus var at løse to forskellige problemer. For det første havde Combus fra sin tid som en del af DSB overtaget et stort antal ansatte, der havde tjenestemandsstatus (2.3.1.). For det andet begyndte Combus at lide store tab mod slutningen af 1990'erne, primært på grund af en dårligt ledet ekspandering af selskabets ruter. De statslige myndigheder besluttede at løse det andet problem ved at omstrukturere selskabet med henblik på i sidste ende at sælge det til en privat investor (2.3.2).

2.3.1.   Støtte til dækning af øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige tjenestemænd

| 31. | De fleste Combus-chauffører var tidligere DSB-ansatte med tjenestemandsstatus. Ifølge dansk lov indebærer det en god pensionsordning og ret til løn i 3 år i tilfælde af opsigelse. Disse betingelser var meget mere fordelagtige end betingelserne i overenskomsterne mellem chaufførernes fagforeninger og Danske Busvognmænd. Det var derfor meget dyrere for Combus at beskæftige chauffører med tjenestemandsstatus end overenskomstansatte chauffører. |
| --- | --- |

31.

De fleste Combus-chauffører var tidligere DSB-ansatte med tjenestemandsstatus. Ifølge dansk lov indebærer det en god pensionsordning og ret til løn i 3 år i tilfælde af opsigelse. Disse betingelser var meget mere fordelagtige end betingelserne i overenskomsterne mellem chaufførernes fagforeninger og Danske Busvognmænd. Det var derfor meget dyrere for Combus at beskæftige chauffører med tjenestemandsstatus end overenskomstansatte chauffører.

| 32. | Da Combus blev oprettet i 1995, havde det 1 600 ansatte, hvoraf 750 var overenskomstansatte og 850 tjenestemænd. Da det var dyrere at have de pågældende beskæftiget som tjenestemænd end som overenskomstansatte, udviste Combus' åbningsbalance et beløb på 140 mio. DKK, som blev hensat af den danske stat til dækning af selskabets merudgifter til de tjenestemandsansatte. |
| --- | --- |

32.

Da Combus blev oprettet i 1995, havde det 1 600 ansatte, hvoraf 750 var overenskomstansatte og 850 tjenestemænd. Da det var dyrere at have de pågældende beskæftiget som tjenestemænd end som overenskomstansatte, udviste Combus' åbningsbalance et beløb på 140 mio. DKK, som blev hensat af den danske stat til dækning af selskabets merudgifter til de tjenestemandsansatte.

| 33. | Ved lov nr. 1046 af 23. december 1998, der bemyndigede staten til at sælge sine aktier i Combus, fik staten også hjemmel til at afholde udgiften til et engangsvederlag til de tjenestemænd, som var ansat hos Combus, og som ville opgive deres tjenestemandsrettigheder og overgå til overenskomstansættelse i selskabet. I september 1998 indgik staten en aftale med Dansk Jernbaneforbund om vilkårene for overgangen fra tjenestemandsansættelse til overenskomstansættelse. Ifølge aftalen fik tjenestemændene valget mellem at overgå til overenskomstansættelse i Combus pr. 1. april 1999 eller at vende tilbage til anden passende ansættelse i DSB. Tjenestemændene ville som kompensation for at fraskrive sig deres tjenestemandsrettigheder modtage et engangsvederlag. Ca. 550 af tjenestemændene valgte at tage mod dette tilbud, og den danske stat udbetalte 100 mio. DKK som kompensation i april 1999. |
| --- | --- |

33.

Ved lov nr. 1046 af 23. december 1998, der bemyndigede staten til at sælge sine aktier i Combus, fik staten også hjemmel til at afholde udgiften til et engangsvederlag til de tjenestemænd, som var ansat hos Combus, og som ville opgive deres tjenestemandsrettigheder og overgå til overenskomstansættelse i selskabet. I september 1998 indgik staten en aftale med Dansk Jernbaneforbund om vilkårene for overgangen fra tjenestemandsansættelse til overenskomstansættelse. Ifølge aftalen fik tjenestemændene valget mellem at overgå til overenskomstansættelse i Combus pr. 1. april 1999 eller at vende tilbage til anden passende ansættelse i DSB. Tjenestemændene ville som kompensation for at fraskrive sig deres tjenestemandsrettigheder modtage et engangsvederlag. Ca. 550 af tjenestemændene valgte at tage mod dette tilbud, og den danske stat udbetalte 100 mio. DKK som kompensation i april 1999.

2.3.2.   Økonomisk støtte til Combus med henblik på privatisering

| 34. | Efter at Combus var blevet adskilt fra DSB, indledte selskabet en aggressiv ekspansionspolitik. I løbet af tre år øgedes omsætningen med over 40 % (jf. tabel 5). De kontrakter, som selskabet havde vundet ved udbud i de år, og som dannede grundlaget for ekspansionspolitikken, viste sig dog at være urentable og resulterede i store underskud. I 1998 fik selskabet et underskud på 141 mio. DKK, og i 1999 blev situationen forværret yderligere, jf. tabel 5.
  Tabel 5. Overskud/underskud: Combus A/S 1995 — 2000











  Mio. DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000
  (skøn) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 625 | 686 | 763 | 1 050 | 1 098 | 1 089 (17) |
| Overskud/underskud | 32 | 30 | 5 | – 141 | – 175 | – 118 (17) |

34.

Efter at Combus var blevet adskilt fra DSB, indledte selskabet en aggressiv ekspansionspolitik. I løbet af tre år øgedes omsætningen med over 40 % (jf. tabel 5). De kontrakter, som selskabet havde vundet ved udbud i de år, og som dannede grundlaget for ekspansionspolitikken, viste sig dog at være urentable og resulterede i store underskud. I 1998 fik selskabet et underskud på 141 mio. DKK, og i 1999 blev situationen forværret yderligere, jf. tabel 5.

Tabel 5. Overskud/underskud: Combus A/S 1995 — 2000

Mio. DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

(skøn)

Omsætning

625

686

763

1 050

1 098

1 089 (17)

Overskud/underskud

32

30

5

– 141

– 175

– 118 (17)

| 35. | Som en reaktion på Combus' økonomiske problemer besluttede den danske stat at sælge selskabet til en privat investor. I betragtning af Combus' alvorlige økonomiske situation var Folketinget og regeringen klar over, at Combus måtte omstruktureres, før det kunne sælges, hvilket krævede, at staten tilførte Combus økonomisk støtte. |
| --- | --- |

35.

Som en reaktion på Combus' økonomiske problemer besluttede den danske stat at sælge selskabet til en privat investor. I betragtning af Combus' alvorlige økonomiske situation var Folketinget og regeringen klar over, at Combus måtte omstruktureres, før det kunne sælges, hvilket krævede, at staten tilførte Combus økonomisk støtte.

| 36. | Som et første skridt på vej mod denne omstrukturering og privatisering vedtog Folketinget i december 1998 en lov, der bemyndigede staten til at sælge alle sine aktier i Combus. (18). De statslige myndigheder begyndte i starten af 1999 at udarbejde en omstruktureringsplan for Combus og begyndte samtidig at se sig om efter potentielle investorer. |
| --- | --- |

36.

Som et første skridt på vej mod denne omstrukturering og privatisering vedtog Folketinget i december 1998 en lov, der bemyndigede staten til at sælge alle sine aktier i Combus. (18). De statslige myndigheder begyndte i starten af 1999 at udarbejde en omstruktureringsplan for Combus og begyndte samtidig at se sig om efter potentielle investorer.

2.3.2.1.   Salget til Arriva

| 37. | Med henblik på efter omstruktureringen af Combus at sælge selskabet til en privat investor udpegede myndighederne Alfred Berg Corporate Finance (København), et datterselskab af den hollandske bank ABN AMRO Bank NV, til sin rådgiver i forbindelse med salget af hele statens aktiepost i Combus på de bedst mulige vilkår. Der blev foretaget en screening af markedet efter potentielle købere ud fra følgende fem kriterier: en eventuel køber skulle






  — | have aktiviteter inden for offentlig transport |
| --- | --- | --- |

37.

Med henblik på efter omstruktureringen af Combus at sælge selskabet til en privat investor udpegede myndighederne Alfred Berg Corporate Finance (København), et datterselskab af den hollandske bank ABN AMRO Bank NV, til sin rådgiver i forbindelse med salget af hele statens aktiepost i Combus på de bedst mulige vilkår. Der blev foretaget en screening af markedet efter potentielle købere ud fra følgende fem kriterier: en eventuel køber skulle

—

have aktiviteter inden for offentlig transport

| — | have en stærk økonomisk stilling |
| --- | --- |

—

have en stærk økonomisk stilling

| — | have en vis størrelse (fastsat som mere end 1 000 busser i drift) |
| --- | --- |

—

have en vis størrelse (fastsat som mere end 1 000 busser i drift)

| — | have en betydelig omsætning (fastsat til over 1 mia. DKK) |
| --- | --- |

—

have en betydelig omsætning (fastsat til over 1 mia. DKK)

| — | have aktiviteter på tilsvarende markeder. |
| --- | --- |

—

have aktiviteter på tilsvarende markeder.

| 38. | Ved screeningen fandt man frem til 14 mulige købere, og disse blev opfordret til at undersøge muligheden for et eventuelt køb. Syv udviste interesse og deltog i bestyrelsens præsentationer af Combus, hvor de fik udleveret et brev, der beskrev det videre forløb. I brevet anførtes det, at de potentielle købere ville få adgang til oplysninger om selskabet samt yderligere møder med bestyrelsen, hvis de indsendte en interessetilkendegivelse inden starten af september 2000. |
| --- | --- |

38.

Ved screeningen fandt man frem til 14 mulige købere, og disse blev opfordret til at undersøge muligheden for et eventuelt køb. Syv udviste interesse og deltog i bestyrelsens præsentationer af Combus, hvor de fik udleveret et brev, der beskrev det videre forløb. I brevet anførtes det, at de potentielle købere ville få adgang til oplysninger om selskabet samt yderligere møder med bestyrelsen, hvis de indsendte en interessetilkendegivelse inden starten af september 2000.

| 39. | To selskaber, Arriva og Metroline, fremsendte en sådan interessetilkendegivelse, og et konsortium af to andre selskaber, VIA GTI/Connexxion, meddelte en mere forbeholden interesse. Alle de interesserede selskaber meddelte, da de havde undersøgt Combus' situation nærmere, at en kontraktunderskrivelse ville være betinget af, at staten tilførte selskabet yderligere kapital. |
| --- | --- |

39.

To selskaber, Arriva og Metroline, fremsendte en sådan interessetilkendegivelse, og et konsortium af to andre selskaber, VIA GTI/Connexxion, meddelte en mere forbeholden interesse. Alle de interesserede selskaber meddelte, da de havde undersøgt Combus' situation nærmere, at en kontraktunderskrivelse ville være betinget af, at staten tilførte selskabet yderligere kapital.

| 40. | Ifølge et memo fra ABN AMRO Alfred Berg til de danske myndigheder var Arrivas tilbud, som gik ud på at købe Combus for den symbolske sum af 100 DKK, efter at selskabets gæld var nedskrevet med 340 mio. DKK, bedre end det eneste andet tilbud, der blev modtaget fra Metroline, som var parat til at erhverve Combus mod et vederlag på 500 mio. DKK. Efter råd fra ABN AMRO Alfred Berg konkluderede de danske myndigheder, at Arriva tilbød de bedste vilkår for at købe Combus. I november 2000 blev der indgået en hensigtserklæring om salg af Combus til Arriva Danmark mellem Trafikministeriet som sælger og Arriva Danmark som køber og Combus' kreditorer. Aftalens vilkår var som følger: |
| --- | --- |

40.

Ifølge et memo fra ABN AMRO Alfred Berg til de danske myndigheder var Arrivas tilbud, som gik ud på at købe Combus for den symbolske sum af 100 DKK, efter at selskabets gæld var nedskrevet med 340 mio. DKK, bedre end det eneste andet tilbud, der blev modtaget fra Metroline, som var parat til at erhverve Combus mod et vederlag på 500 mio. DKK. Efter råd fra ABN AMRO Alfred Berg konkluderede de danske myndigheder, at Arriva tilbød de bedste vilkår for at købe Combus. I november 2000 blev der indgået en hensigtserklæring om salg af Combus til Arriva Danmark mellem Trafikministeriet som sælger og Arriva Danmark som køber og Combus' kreditorer. Aftalens vilkår var som følger:

| 41. | Hvad angår Combus' gæld, så påtog den danske stat og Combus' kreditorer sig følgende forpligtelser:






  — | Det ansvarlige statslån på 100 mio. DKK fra 1999 blev eftergivet. |
| --- | --- | --- |

41.

Hvad angår Combus' gæld, så påtog den danske stat og Combus' kreditorer sig følgende forpligtelser:

—

Det ansvarlige statslån på 100 mio. DKK fra 1999 blev eftergivet.

| — | Combus' nettogæld blev nedskrevet med yderligere 240 mio. DKK, og med henblik herpå accepterede selskabets lånekreditorer at eftergive gæld på 100 mio. DKK, og den danske stat skulle dermed indskyde yderligere 140 mio. DKK. |
| --- | --- |

—

Combus' nettogæld blev nedskrevet med yderligere 240 mio. DKK, og med henblik herpå accepterede selskabets lånekreditorer at eftergive gæld på 100 mio. DKK, og den danske stat skulle dermed indskyde yderligere 140 mio. DKK.

| — | Den danske stat garanterede at ville betale eventuelle miljøudgifter (dog maksimalt 22,5 mio. DKK), der måtte opstå i fremtiden, men som vedrørte perioden inden salget. |
| --- | --- |

—

Den danske stat garanterede at ville betale eventuelle miljøudgifter (dog maksimalt 22,5 mio. DKK), der måtte opstå i fremtiden, men som vedrørte perioden inden salget.

| — | Den danske stat gav ubegrænsede garantier for perioden inden salget for eventuelle tab eller krav fra tidligere tjenestemænd, skattekrav og eventuelle omkostninger i forbindelse med de forskellige kulegravninger af selskabet. |
| --- | --- |

—

Den danske stat gav ubegrænsede garantier for perioden inden salget for eventuelle tab eller krav fra tidligere tjenestemænd, skattekrav og eventuelle omkostninger i forbindelse med de forskellige kulegravninger af selskabet.

| — | Den danske stat garanterede at ville dække de forventede tab på op til 8 mio. DKK i forbindelse med frasalg af Combus International. |
| --- | --- |

—

Den danske stat garanterede at ville dække de forventede tab på op til 8 mio. DKK i forbindelse med frasalg af Combus International.

| 42. | Endvidere skulle staten justere købesummen (dog maksimalt 35 mio. DKK), hvis selskabets balance pr. 31. december 2000 viste, at kapitalreserverne udgjorde under 31,8 mio. DKK. Det svarer til bestyrelsens forventning, da hensigtserklæringen mellem staten og Arriva blev underskrevet. Det viste sig, at selskabets kapitalreserver pr. 31. december 2000 kun udgjorde ca. 10.3 mio. DKK, hvilket indebar en ekstra udbetaling under garantien på 20,5 mio. DKK. |
| --- | --- |

42.

Endvidere skulle staten justere købesummen (dog maksimalt 35 mio. DKK), hvis selskabets balance pr. 31. december 2000 viste, at kapitalreserverne udgjorde under 31,8 mio. DKK. Det svarer til bestyrelsens forventning, da hensigtserklæringen mellem staten og Arriva blev underskrevet. Det viste sig, at selskabets kapitalreserver pr. 31. december 2000 kun udgjorde ca. 10.3 mio. DKK, hvilket indebar en ekstra udbetaling under garantien på 20,5 mio. DKK.

| 43. | Arriva Danmark overtog Combus' resterende gældsforpligtelser, som androg 460 mio. DKK. Arriva Danmark tilbagebetalte denne gæld umiddelbart efter købet af Combus. |
| --- | --- |

43.

Arriva Danmark overtog Combus' resterende gældsforpligtelser, som androg 460 mio. DKK. Arriva Danmark tilbagebetalte denne gæld umiddelbart efter købet af Combus.

| 44. | Ifølge salgsaftalen skulle Combus først være datterselskab af Arriva Danmark. Arriva Danmark havde dog ladet forstå, at man ville fusionere Combus og Arriva Danmark A/S med virkning fra den 1. januar 2001, og Arriva Danmark A/S blev den fortsættende juridiske person. Fusionen skulle gennemføres senest den 30. juni 2001, og Combus ville derefter ophøre med at eksistere som juridisk person. |
| --- | --- |

44.

Ifølge salgsaftalen skulle Combus først være datterselskab af Arriva Danmark. Arriva Danmark havde dog ladet forstå, at man ville fusionere Combus og Arriva Danmark A/S med virkning fra den 1. januar 2001, og Arriva Danmark A/S blev den fortsættende juridiske person. Fusionen skulle gennemføres senest den 30. juni 2001, og Combus ville derefter ophøre med at eksistere som juridisk person.

| 45. | Aftalen afhang imidlertid af, at Kommissionen godkendte statsstøtten. Den 28. marts 2001 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod den meddelte støtte. Den 2. april 2001 underskrev parterne kontrakten, som blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. |
| --- | --- |

45.

Aftalen afhang imidlertid af, at Kommissionen godkendte statsstøtten. Den 28. marts 2001 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod den meddelte støtte. Den 2. april 2001 underskrev parterne kontrakten, som blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001.

2.3.2.2.   Omstruktureringen af Combus

| 46. | Efter at Folketinget i december 1998 havde besluttet at omstrukturere Combus for at sælge det til en privat investor, begyndte myndighederne at forberede omstruktureringen. De udpegede en ny bestyrelse, som begyndte at indføre omkostningsbesparende foranstaltninger. |
| --- | --- |

46.

Efter at Folketinget i december 1998 havde besluttet at omstrukturere Combus for at sælge det til en privat investor, begyndte myndighederne at forberede omstruktureringen. De udpegede en ny bestyrelse, som begyndte at indføre omkostningsbesparende foranstaltninger.

| 47. | Til trods for disse foranstaltninger blev den danske stat i maj 1999 nødt til at indskyde kapital i Combus A/S, for at selskabet kunne fortsætte driften efter at have lidt alvorlige tab. Kapitaltilførslen var på 200 mio. DKK i aktiekapital og 100 mio. DKK som ansvarligt lån, dvs. i alt 300 mio. DKK. |
| --- | --- |

47.

Til trods for disse foranstaltninger blev den danske stat i maj 1999 nødt til at indskyde kapital i Combus A/S, for at selskabet kunne fortsætte driften efter at have lidt alvorlige tab. Kapitaltilførslen var på 200 mio. DKK i aktiekapital og 100 mio. DKK som ansvarligt lån, dvs. i alt 300 mio. DKK.

| 48. | På grundlag af omstruktureringsplanen og kapitaltilførslen forventede Combus' bestyrelse, at selskabet ville få et lille underskud på ca. 25 mio. DKK i 1999 og et nulresultat i 2000. Combus kunne dog ikke leve op til budgettet for 1999. Årsregnskabet for 1999 udviste et underskud på 175 mio. DKK i stedet for som forventet 25 mio. DKK (jf. tabel 5). |
| --- | --- |

48.

På grundlag af omstruktureringsplanen og kapitaltilførslen forventede Combus' bestyrelse, at selskabet ville få et lille underskud på ca. 25 mio. DKK i 1999 og et nulresultat i 2000. Combus kunne dog ikke leve op til budgettet for 1999. Årsregnskabet for 1999 udviste et underskud på 175 mio. DKK i stedet for som forventet 25 mio. DKK (jf. tabel 5).

| 49. | Der blev aftalt yderligere omstruktureringsforanstaltninger mellem Combus' fremtidige ejer, Arriva Danmark, og de danske myndigheder. Den omstruktureringsplan, som Arriva og de danske myndigheder fremlagde, indeholder følgende elementer:






  a) | en markedsanalyse |
| --- | --- | --- |

49.

Der blev aftalt yderligere omstruktureringsforanstaltninger mellem Combus' fremtidige ejer, Arriva Danmark, og de danske myndigheder. Den omstruktureringsplan, som Arriva og de danske myndigheder fremlagde, indeholder følgende elementer:

a)

en markedsanalyse

| b) | en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen

| c) | en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.

| 50. | Markedsanalysen (a) viser, at det danske marked for kollektiv bustransport efter liberaliseringen har stabiliseret sig på ca. 2800 busruter, hvoraf ca. 88 % blev udliciteret i 2000. Markedet bliver fuldstændig liberaliseret i 2002. De priser, der blev opnået i forbindelse med udbud, faldt til stadighed fra 1990 til 1997, hvorefter de begyndte at stige lidt. I begyndelsen af 2001 forventede markedsanalytikerne en prisstigning på 5-10 % indtil 2003. Markedet domineres af fire store operatører, der tilsammen tegner sig for to tredjedele af kontrakterne (19). |
| --- | --- |

50.

Markedsanalysen (a) viser, at det danske marked for kollektiv bustransport efter liberaliseringen har stabiliseret sig på ca. 2800 busruter, hvoraf ca. 88 % blev udliciteret i 2000. Markedet bliver fuldstændig liberaliseret i 2002. De priser, der blev opnået i forbindelse med udbud, faldt til stadighed fra 1990 til 1997, hvorefter de begyndte at stige lidt. I begyndelsen af 2001 forventede markedsanalytikerne en prisstigning på 5-10 % indtil 2003. Markedet domineres af fire store operatører, der tilsammen tegner sig for to tredjedele af kontrakterne (19).

| 51. | Ifølge en analyse fra Konkurrencestyrelsen fra 2000 er markedet ikke præget af overkapacitet. Da de regionale og lokale myndigheders tilskud til busruterne udgør 50 %, tilbyder en operatør kun at udføre buskørsel, hvis vedkommende vinder et udbud. Operatøren indgår derfor først aftaler om de busser og chauffører, der er nødvendige for at busdriften, efter at have vundet den pågældende kontrakt. Under disse forhold er der ikke stor risiko for, at der bliver overkapacitet. Derfor mener de danske myndigheder ikke, at omstruktureringen af Combus vil få negative følger for Combus' konkurrenter. |
| --- | --- |

51.

Ifølge en analyse fra Konkurrencestyrelsen fra 2000 er markedet ikke præget af overkapacitet. Da de regionale og lokale myndigheders tilskud til busruterne udgør 50 %, tilbyder en operatør kun at udføre buskørsel, hvis vedkommende vinder et udbud. Operatøren indgår derfor først aftaler om de busser og chauffører, der er nødvendige for at busdriften, efter at have vundet den pågældende kontrakt. Under disse forhold er der ikke stor risiko for, at der bliver overkapacitet. Derfor mener de danske myndigheder ikke, at omstruktureringen af Combus vil få negative følger for Combus' konkurrenter.

| 52. | Ifølge samme analyse er barriererne for markedsadgang meget lave, fordi kontrakterne udliciteres hvert femte år og busser og arbejdskraft let kan findes til konkurrencedygtige priser på markedet. Derfor mener Konkurrencestyrelsen, at køberne af busdrift har en stærk position, hvilket prisudviklingen efter liberaliseringen af markedet vidner om (kraftigt fald fra 1990-1997, derefter let stigende priser). |
| --- | --- |

52.

Ifølge samme analyse er barriererne for markedsadgang meget lave, fordi kontrakterne udliciteres hvert femte år og busser og arbejdskraft let kan findes til konkurrencedygtige priser på markedet. Derfor mener Konkurrencestyrelsen, at køberne af busdrift har en stærk position, hvilket prisudviklingen efter liberaliseringen af markedet vidner om (kraftigt fald fra 1990-1997, derefter let stigende priser).

| 53. | Af beskrivelsen af de omstændigheder, der førte til Combus' vanskeligheder (b), fremgår det, at selskabets økonomiske problemer i det væsentlige skyldes en aggressiv ekspansionspolitik, hvor der blev givet meget lave tilbud i forbindelse med licitationer. Med ét stod Combus med et meget stort antal underskudsgivende busruter. Retten i Første Instans er i sin dom i Combus-sagen enig i denne analyse (20). |
| --- | --- |

53.

Af beskrivelsen af de omstændigheder, der førte til Combus' vanskeligheder (b), fremgår det, at selskabets økonomiske problemer i det væsentlige skyldes en aggressiv ekspansionspolitik, hvor der blev givet meget lave tilbud i forbindelse med licitationer. Med ét stod Combus med et meget stort antal underskudsgivende busruter. Retten i Første Instans er i sin dom i Combus-sagen enig i denne analyse (20).

| 54. | I beskrivelsen af de planlagte ændringer (c) nævnes seks foranstaltninger, der vil kunne reducere Combus' omkostninger efter Arrivas køb af selskabet. Samtidig forventes der ifølge omstruktureringsplanen også øgede vedligeholdelses- og brændstofomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen. |
| --- | --- |

54.

I beskrivelsen af de planlagte ændringer (c) nævnes seks foranstaltninger, der vil kunne reducere Combus' omkostninger efter Arrivas køb af selskabet. Samtidig forventes der ifølge omstruktureringsplanen også øgede vedligeholdelses- og brændstofomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen.

| 55. | Der kan skelnes mellem ændringer i driftsomkostningerne, ændringer i finansieringsomkostningerne og ændringer i de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med omstruktureringen. Tabel 6 indeholder en oversigt over forventede stigninger og fald i
  driftsomkostningerne
  .
  Tabel 6: Forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne (i DKK om året) | mio. DKK |
| --- | --- | --- |
| Øgede omkostninger |
| Busvedligeholdelse | – 28,0 |
| Brændstof | – 3,0 |
| | – 31,0 |
| Lavere omkostninger |
| Sygefravær | 3,5 |
| Skader | 7,0 |
| Forsikring | 2,0 |
| Nedlæggelse af garageanlæg | 3,0 |
| Sammenlægning af hovedkontorer | 39,0 |
| | + 54,5 |
| Nettoeffekt pr. år | + 23,5 |
| Kilde: Arriva |

55.

Der kan skelnes mellem ændringer i driftsomkostningerne, ændringer i finansieringsomkostningerne og ændringer i de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med omstruktureringen. Tabel 6 indeholder en oversigt over forventede stigninger og fald i
  driftsomkostningerne
  .

Tabel 6: Forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne (i DKK om året)

mio. DKK

Øgede omkostninger

Busvedligeholdelse

– 28,0

Brændstof

– 3,0

– 31,0

Lavere omkostninger

Sygefravær

3,5

Skader

7,0

Forsikring

2,0

Nedlæggelse af garageanlæg

3,0

Sammenlægning af hovedkontorer

39,0

- 54,5

Nettoeffekt pr. år

- 23,5

Kilde: Arriva

| 56. | Faldet i driftsomkostningerne opnås ved et faldende sygefravær hos de ansatte, lavere omkostninger i forbindelse med skader på busser, lavere forsikringsomkostninger, lavere administrationsomkostninger og salg af overflødig infrastruktur. |
| --- | --- |

56.

Faldet i driftsomkostningerne opnås ved et faldende sygefravær hos de ansatte, lavere omkostninger i forbindelse med skader på busser, lavere forsikringsomkostninger, lavere administrationsomkostninger og salg af overflødig infrastruktur.

| 57. | Ifølge omstruktureringsplanen er Combus' ansatte hyppigere syge end Arrivas. Ved at indføre Arrivas metoder, hvor der sættes ind over for ansatte med højt sygefravær, regner Arriva med at opnå besparelser på 3,5 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

57.

Ifølge omstruktureringsplanen er Combus' ansatte hyppigere syge end Arrivas. Ved at indføre Arrivas metoder, hvor der sættes ind over for ansatte med højt sygefravær, regner Arriva med at opnå besparelser på 3,5 mio. DKK om året.

| 58. | For at reducere skades- og forsikringsomkostningerne regner Arriva også med at indføre sine egne metoder og forsikringskontrakter. Der forventes besparelser på 2 mio. DKK til forsikring af de ansatte og på 7 mio. DKK til forsikring af køretøjer. |
| --- | --- |

58.

For at reducere skades- og forsikringsomkostningerne regner Arriva også med at indføre sine egne metoder og forsikringskontrakter. Der forventes besparelser på 2 mio. DKK til forsikring af de ansatte og på 7 mio. DKK til forsikring af køretøjer.

| 59. | Sammenlægningen af de to virksomheders hovedkontorer vil ifølge Arrivas skøn medføre, at administrationsomkostningerne falder med 39 mio. DKK fra 2002. |
| --- | --- |

59.

Sammenlægningen af de to virksomheders hovedkontorer vil ifølge Arrivas skøn medføre, at administrationsomkostningerne falder med 39 mio. DKK fra 2002.

| 60. | Endelig påtænker Arriva at sælge fire garageanlæg, der bliver overflødige på grund af fusionen, hvorved de årlige omkostninger kan reduceres med 3 mio. DKK. Omkostningerne forventes altså nedbragt med i alt 23,5 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

60.

Endelig påtænker Arriva at sælge fire garageanlæg, der bliver overflødige på grund af fusionen, hvorved de årlige omkostninger kan reduceres med 3 mio. DKK. Omkostningerne forventes altså nedbragt med i alt 23,5 mio. DKK om året.

| 61. | Arriva forventer en stigning i vedligeholdelsesomkostningerne, der ifølge Combus' oplysninger var på 70 000 DKK pr. bus i 2000. Arriva forventer, at omkostningerne bliver på 120 000 DKK pr. bybus og på 80 000 DKK pr. regionalbus, hvilket svarer til en samlet omkostningsstigning på 28 mio. DKK. Endvidere forventer Arriva, at brændstofomkostningerne stiger med 3 mio. DKK om året. |
| --- | --- |

61.

Arriva forventer en stigning i vedligeholdelsesomkostningerne, der ifølge Combus' oplysninger var på 70 000 DKK pr. bus i 2000. Arriva forventer, at omkostningerne bliver på 120 000 DKK pr. bybus og på 80 000 DKK pr. regionalbus, hvilket svarer til en samlet omkostningsstigning på 28 mio. DKK. Endvidere forventer Arriva, at brændstofomkostningerne stiger med 3 mio. DKK om året.

| 62. | Hvad angår
  nedbringelsen af finansieringsomkostningerne
  , så har Arriva i kontrakten om køb af Combus forpligtet sig til at afvikle og refinansiere hele Combus' gæld. Da den danske stat og de private banker ifølge købekontrakten eftergiver en del af Combus' gæld, reduceres de årlige renteudgifter med 13,5 mio. DKK. |
| --- | --- |

62.

Hvad angår
  nedbringelsen af finansieringsomkostningerne
  , så har Arriva i kontrakten om køb af Combus forpligtet sig til at afvikle og refinansiere hele Combus' gæld. Da den danske stat og de private banker ifølge købekontrakten eftergiver en del af Combus' gæld, reduceres de årlige renteudgifter med 13,5 mio. DKK.

| 63. | Arriva anslår de
  ekstraordinære omstruktureringsomkostninger
  til 35,6 mio. DKK for perioden 2001/02. Heraf vedrører ca. 15 mio. DKK de afskedigelser, som er nødvendige for at reducere de indirekte omkostninger. Resten skal gå til integration af de to selskabers IT-systemer (5 mio. DKK), køb af nye chaufføruniformer (7,2 mio. DKK), juridisk og økonomisk rådgivning i forbindelse med fusionen og omstruktureringen (7 mio. DKK) og til dækning af andre mindre udgifter (2,5 mio. DKK). |
| --- | --- |

63.

Arriva anslår de
  ekstraordinære omstruktureringsomkostninger
  til 35,6 mio. DKK for perioden 2001/02. Heraf vedrører ca. 15 mio. DKK de afskedigelser, som er nødvendige for at reducere de indirekte omkostninger. Resten skal gå til integration af de to selskabers IT-systemer (5 mio. DKK), køb af nye chaufføruniformer (7,2 mio. DKK), juridisk og økonomisk rådgivning i forbindelse med fusionen og omstruktureringen (7 mio. DKK) og til dækning af andre mindre udgifter (2,5 mio. DKK).

| 64. | Arriva agter også at reducere omkostningerne, efterhånden som Combus' underskudsgivende kontrakter udløber. Arriva har endvidere til hensigt at foretage hensættelser med henblik på, at kontrakterne i København og Ålborg udløber, da der er risiko for, at disse bybusser ikke vil kunne anvendes på andre ruter bagefter, fordi de er forældede (for København en hensættelse på 45 mio. DKK) eller for specielle til at kunne anvendes i en anden by (for Ålborg en hensættelse på 18 mio. DKK). |
| --- | --- |

64.

Arriva agter også at reducere omkostningerne, efterhånden som Combus' underskudsgivende kontrakter udløber. Arriva har endvidere til hensigt at foretage hensættelser med henblik på, at kontrakterne i København og Ålborg udløber, da der er risiko for, at disse bybusser ikke vil kunne anvendes på andre ruter bagefter, fordi de er forældede (for København en hensættelse på 45 mio. DKK) eller for specielle til at kunne anvendes i en anden by (for Ålborg en hensættelse på 18 mio. DKK).

| 65. | Ifølge omstruktureringsplanen skulle Combus blive rentabel igen fra 2006. Tabel 10 indeholder et overslag over Combus' omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007.
  Tabel 7. Overslag over omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007













  Mio. DKK | 2000 | 2001 | 2002 | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Overskud/underskud | – 118 | – 66 | – 59 | – 53 | – 43 | – 21 | + 6 | + 2 |

65.

Ifølge omstruktureringsplanen skulle Combus blive rentabel igen fra 2006. Tabel 10 indeholder et overslag over Combus' omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007.

Tabel 7. Overslag over omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007

Mio. DKK

2000

2001

2002

2001

2004

2005

2006

2007

Omsætning

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Overskud/underskud

– 118

– 66

– 59

– 53

– 43

– 21

- 6

- 2

2.4.   Arrivas/Combus' udvikling efter privatiseringen

| 66. | Kontrakten om salget af Combus blev underskrevet af de involverede parter, dvs. Arriva, den danske stat og Combus' private långivere, den 2. april 2001. Den blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. Arriva integrerede hurtigt Combus i sit skandinaviske datterselskab. I maj 2001 solgte Arriva ca. halvdelen af Combus' ruter og busser til Connex, der er den næststørste private operatør på det danske busmarked, for 223 mio. DKK. |
| --- | --- |

66.

Kontrakten om salget af Combus blev underskrevet af de involverede parter, dvs. Arriva, den danske stat og Combus' private långivere, den 2. april 2001. Den blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001. Arriva integrerede hurtigt Combus i sit skandinaviske datterselskab. I maj 2001 solgte Arriva ca. halvdelen af Combus' ruter og busser til Connex, der er den næststørste private operatør på det danske busmarked, for 223 mio. DKK.

| 67. | Arriva og Connex har drevet ruterne og busserne siden da. I 2004 havde de hver en markedsandel på omkring 33 % af det danske busmarked. De underskudsgivende kontrakter, som de overtog fra Combus, viste sig at give de underskud, som man havde forventet ved privatiseringen. |
| --- | --- |

67.

Arriva og Connex har drevet ruterne og busserne siden da. I 2004 havde de hver en markedsandel på omkring 33 % af det danske busmarked. De underskudsgivende kontrakter, som de overtog fra Combus, viste sig at give de underskud, som man havde forventet ved privatiseringen.

2.5.   Oversigt over den danske stats støtte til Combus

| 68. | Tabel 8 indeholder en oversigt over den danske stats støtte til Combus.







  Støttetype | År | Beløb |
| --- | --- | --- | --- |
| Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd | 1995 | 140 mio. DKK |
| Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse | 1999 | 100 mio. DKK |
| Kapitalforhøjelse | 1999 | 200 mio. DKK |
| Ansvarligt lån | 1999 | 100 mio. DKK |
| Eftergivelse af ansvarligt lån | 2001 | 100 mio. DKK |
| Kapitalforhøjelse | 2001 | 140 mio. DKK |
| Garanti for kapitalreserve | 2001 | 20,5 mio. DKK |
| Garanti for miljøomkostninger | 2001 og følgende år | Indtil 22,5 mio. DKK |
| Garanti for salg af Combus International | 2001 og følgende år | Indtil 8 mio. DKK |

68.

Tabel 8 indeholder en oversigt over den danske stats støtte til Combus.

Støttetype

År

Beløb

Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd

1995

140 mio. DKK

Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse

1999

100 mio. DKK

Kapitalforhøjelse

1999

200 mio. DKK

Ansvarligt lån

1999

100 mio. DKK

Eftergivelse af ansvarligt lån

2001

100 mio. DKK

Kapitalforhøjelse

2001

140 mio. DKK

Garanti for kapitalreserve

2001

20,5 mio. DKK

Garanti for miljøomkostninger

2001 og følgende år

Indtil 22,5 mio. DKK

Garanti for salg af Combus International

2001 og følgende år

Indtil 8 mio. DKK

3.   RETLIG VURDERING

| 69. | Ifølge traktatens artikel 87, stk. 1 “er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne”. |
| --- | --- |

69.

Ifølge traktatens artikel 87, stk. 1 “er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne”.

| 70. | Ved den retlige vurdering skal der skelnes mellem den støtte, som Combus fik udbetalt som godtgørelse for selskabets øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige buschauffører med tjenestemandsstatus, og den støtte, der blev udbetalt til omstrukturering af Combus i forbindelse med privatiseringen. Hvad angår den førstnævnte, noterer Kommissionen sig, at Retten i Første Instans ikke annullerede den oprindelige beslutning fra 2001 for så vidt angår denne del af støtten. Den retlige vurdering begrænser sig derfor til den sidstnævnte. |
| --- | --- |

70.

Ved den retlige vurdering skal der skelnes mellem den støtte, som Combus fik udbetalt som godtgørelse for selskabets øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige buschauffører med tjenestemandsstatus, og den støtte, der blev udbetalt til omstrukturering af Combus i forbindelse med privatiseringen. Hvad angår den førstnævnte, noterer Kommissionen sig, at Retten i Første Instans ikke annullerede den oprindelige beslutning fra 2001 for så vidt angår denne del af støtten. Den retlige vurdering begrænser sig derfor til den sidstnævnte.

3.1.   Finansiering til omstrukturering af Combus med henblik på privatisering

| 71. | Som led i privatiseringen modtog Combus som allerede nævnt økonomisk støtte fra den danske stat i 1999 (21) og i 2001 (22). Spørgsmålet er nu, om de to betalinger skal betragtes som én finansiering eller som to forskellige finansieringer. |
| --- | --- |

71.

Som led i privatiseringen modtog Combus som allerede nævnt økonomisk støtte fra den danske stat i 1999 (21) og i 2001 (22). Spørgsmålet er nu, om de to betalinger skal betragtes som én finansiering eller som to forskellige finansieringer.

| 72. | Retten finder, at der blandt de elementer, der har relevans for bedømmelsen af, om to betalinger skal betragtes som to selvstændige investeringer eller som to trancher af samme investering, kan nævnes “bl.a. den tidsmæssige rækkefølge af kapitalindskuddene (a), disses formål (b) samt datterselskabets situation på det tidspunkt, hvor beslutningerne om de enkelte indskud blev truffet (c.” (23). |
| --- | --- |

72.

Retten finder, at der blandt de elementer, der har relevans for bedømmelsen af, om to betalinger skal betragtes som to selvstændige investeringer eller som to trancher af samme investering, kan nævnes “bl.a. den tidsmæssige rækkefølge af kapitalindskuddene (a), disses formål (b) samt datterselskabets situation på det tidspunkt, hvor beslutningerne om de enkelte indskud blev truffet (c.” (23).

| 73. | Hvad angår den tidsmæssige rækkefølge (a), kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om de to finansieringer blev givet som led i et samlet forløb, eller om de derimod skal betragtes som to finansieringer, der ikke hænger tidsmæssigt sammen. |
| --- | --- |

73.

Hvad angår den tidsmæssige rækkefølge (a), kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om de to finansieringer blev givet som led i et samlet forløb, eller om de derimod skal betragtes som to finansieringer, der ikke hænger tidsmæssigt sammen.

| 74. | Hvad angår formålet (b) kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om der var en fælles logisk baggrund for de to finansieringer, eller om der var forskellige formål med dem. |
| --- | --- |

74.

Hvad angår formålet (b) kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om der var en fælles logisk baggrund for de to finansieringer, eller om der var forskellige formål med dem.

| 75. | Hvad angår Combus' situation på det tidspunkt, hvor den danske stat besluttede at udbetale første og anden tranche (c), må det fastslås, at virksomheden i 1999 og 2001 var i alvorlige økonomiske vanskeligheder, som hovedsagelig skyldtes, at den årene forinden havde indgået underskudsgivende kontrakter om bustransport. |
| --- | --- |

75.

Hvad angår Combus' situation på det tidspunkt, hvor den danske stat besluttede at udbetale første og anden tranche (c), må det fastslås, at virksomheden i 1999 og 2001 var i alvorlige økonomiske vanskeligheder, som hovedsagelig skyldtes, at den årene forinden havde indgået underskudsgivende kontrakter om bustransport.

| 76. | Konklusionen er, at Kommissionen ikke mener at have de nødvendige oplysninger til med sikkerhed at kunne afgøre, om de to betalinger skal betragtes som to trancher, der indgår i samme omstruktureringsforanstaltning, eller om de skal betragtes som to separate betalinger. |
| --- | --- |

76.

Konklusionen er, at Kommissionen ikke mener at have de nødvendige oplysninger til med sikkerhed at kunne afgøre, om de to betalinger skal betragtes som to trancher, der indgår i samme omstruktureringsforanstaltning, eller om de skal betragtes som to separate betalinger.

| 77. | Det er nu nødvendigt først at analysere, om disse betalinger skal betragtes som støtte. I bekræftende fald må det dernæst undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

77.

Det er nu nødvendigt først at analysere, om disse betalinger skal betragtes som støtte. I bekræftende fald må det dernæst undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet.

3.1.1.   Er der tale om støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1?

| 78. | I det foreliggende tilfælde har den danske stat tilført finansiering i form af en kapitalforhøjelse (i 1999 og 2001), et ansvarligt lån (i 1999), eftergivelse af gæld (i 2001) og garantier til køberen (i 2001). Da der er virksomheder med sæde i andre medlemsstater, som er aktive på det danske bustransportmarked, påvirker støtten samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

78.

I det foreliggende tilfælde har den danske stat tilført finansiering i form af en kapitalforhøjelse (i 1999 og 2001), et ansvarligt lån (i 1999), eftergivelse af gæld (i 2001) og garantier til køberen (i 2001). Da der er virksomheder med sæde i andre medlemsstater, som er aktive på det danske bustransportmarked, påvirker støtten samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 79. | Det skal undersøges, om finansieringen begunstiger Combus. I den forbindelse er to forhold af betydning. For det første betragtes finansieringen ikke som en fordel, hvis formålet kun er at kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste. For det andet, hvis støtten ikke skal kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste, betragtes støtten heller ikke som en fordel for Combus i forhold til konkurrenterne, hvis den danske stat har opført sig som en privat markedsøkonomisk investor. |
| --- | --- |

79.

Det skal undersøges, om finansieringen begunstiger Combus. I den forbindelse er to forhold af betydning. For det første betragtes finansieringen ikke som en fordel, hvis formålet kun er at kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste. For det andet, hvis støtten ikke skal kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste, betragtes støtten heller ikke som en fordel for Combus i forhold til konkurrenterne, hvis den danske stat har opført sig som en privat markedsøkonomisk investor.

3.1.1.1.   Kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste

| 80. | Domstolen fandt i Altmark-dommen, at offentlige tilskud, som har til formål at muliggøre virksomhed med rutetransport i byer, forstæder eller regioner, dog ikke falder ind under denne bestemmelse [EF-traktatens artikel 87], for så vidt som sådanne tilskud skal anses for at være en kompensation, der er et vederlag for de af de begunstigede virksomheder leverede ydelser til opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste
   (24). Domstolen opstillede dernæst fire betingelser, som alle skal være opfyldt, for at et offentligt tilskud kan betragtes som vederlag for udførelse af offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

80.

Domstolen fandt i Altmark-dommen, at offentlige tilskud, som har til formål at muliggøre virksomhed med rutetransport i byer, forstæder eller regioner, dog ikke falder ind under denne bestemmelse [EF-traktatens artikel 87], for så vidt som sådanne tilskud skal anses for at være en kompensation, der er et vederlag for de af de begunstigede virksomheder leverede ydelser til opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste
   (24). Domstolen opstillede dernæst fire betingelser, som alle skal være opfyldt, for at et offentligt tilskud kan betragtes som vederlag for udførelse af offentlig tjeneste.

| 81. | I Combus-dommen fandt Retten i Første Instans, at mindst to af disse betingelser ikke var opfyldt. Der var ikke pålagt Combus nogen forpligtelser til offentlig tjeneste, og grundlaget for beregningen af den omtvistede kompensation blev ikke fastlagt på forhånd og var ikke objektiv og gennemsigtig (25). Den danske stats støtte til Combus må derfor nødvendigvis betegnes som statsstøtte i henhold til “Altmark”-dommen. |
| --- | --- |

81.

I Combus-dommen fandt Retten i Første Instans, at mindst to af disse betingelser ikke var opfyldt. Der var ikke pålagt Combus nogen forpligtelser til offentlig tjeneste, og grundlaget for beregningen af den omtvistede kompensation blev ikke fastlagt på forhånd og var ikke objektiv og gennemsigtig (25). Den danske stats støtte til Combus må derfor nødvendigvis betegnes som statsstøtte i henhold til “Altmark”-dommen.

3.1.1.2.   Overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 82. | I to meddelelser fra 1984 (26) og 1993 (27) har Kommissionen redegjort for, hvordan den anvender det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Domstolens retspraksis skal der “foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskudde.” (28). Stadig ifølge Domstolens retspraksis “kan en privat virksomhed rimeligvis fremskaffe den nødvendige kapital til at sikre sig, at en virksomhed, der er kommet i forbigående vanskeligheder, kan overleve og på ny kan blive rentabel, efter omstændighederne efter en rekonstruktion” (29). Domstolen præciserede endvidere, “at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentablilitetsudsigter.” (30). |
| --- | --- |

82.

I to meddelelser fra 1984 (26) og 1993 (27) har Kommissionen redegjort for, hvordan den anvender det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Domstolens retspraksis skal der “foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskudde.” (28). Stadig ifølge Domstolens retspraksis “kan en privat virksomhed rimeligvis fremskaffe den nødvendige kapital til at sikre sig, at en virksomhed, der er kommet i forbigående vanskeligheder, kan overleve og på ny kan blive rentabel, efter omstændighederne efter en rekonstruktion” (29). Domstolen præciserede endvidere, “at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentablilitetsudsigter.” (30).

| 83. | På baggrund af de to meddelelser og Domstolens retspraksis skal det undersøges, om en privat investor, der er ejer af en virksomhed, som kan sammenlignes med Combus, ville have handlet på samme måde som den danske stat, da den tilførte finansiering i 1999 og 2001. |
| --- | --- |

83.

På baggrund af de to meddelelser og Domstolens retspraksis skal det undersøges, om en privat investor, der er ejer af en virksomhed, som kan sammenlignes med Combus, ville have handlet på samme måde som den danske stat, da den tilførte finansiering i 1999 og 2001.

| 84. | Hvad angår finansieringen i 1999, er de danske myndigheder af den opfattelse, at “the principle of the rational market investor would lead to the result that the capital injection was a proper commercial decision”. Til støtte for den analyse bemærker de danske myndigheder, at Combus' bestyrelse forventede et underskud på 25 mio. DKK i 1999, balancerende regnskaber i 2000 og overskud fra 2001. |
| --- | --- |

84.

Hvad angår finansieringen i 1999, er de danske myndigheder af den opfattelse, at “the principle of the rational market investor would lead to the result that the capital injection was a proper commercial decision”. Til støtte for den analyse bemærker de danske myndigheder, at Combus' bestyrelse forventede et underskud på 25 mio. DKK i 1999, balancerende regnskaber i 2000 og overskud fra 2001.

| 85. | Kommissionen noterer sig, at bestyrelsens forventninger forekom optimistiske i betragtning af de underskud, Combus havde haft siden 1997, og betingelserne i de kontrakter, som var indgået siden da med de regionale og lokale myndigheder. En privat investor ville ikke have baseret sin beslutning om at investere udelukkende på bestyrelsens forventninger. De oplysninger, som de danske myndigheder har udleveret, indeholder ikke andre elementer, der dokumenterer, at en privat investor ville have handlet på samme måde som de danske myndigheder. Kommissionen tvivler derfor på, at de danske myndigheder opførte sig som en privat markedsøkonomisk investor. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen noterer sig, at bestyrelsens forventninger forekom optimistiske i betragtning af de underskud, Combus havde haft siden 1997, og betingelserne i de kontrakter, som var indgået siden da med de regionale og lokale myndigheder. En privat investor ville ikke have baseret sin beslutning om at investere udelukkende på bestyrelsens forventninger. De oplysninger, som de danske myndigheder har udleveret, indeholder ikke andre elementer, der dokumenterer, at en privat investor ville have handlet på samme måde som de danske myndigheder. Kommissionen tvivler derfor på, at de danske myndigheder opførte sig som en privat markedsøkonomisk investor.

| 86. | Hvad angår finansieringen i 1999 og i 2001 mener de danske myndigheder endvidere, at “the principle of the rational market investor also applies to a situation, where injection of fresh capital is based upon considerations of protecting the credibility of the Government (parent company) in the market, cf. judgement of March 21, 1991 in case C-303/88, Italy v. Commission, Rep. 1991 I, page 1433, para. 21.” I den dom, som de danske myndigheder nævner, anerkender Domstolen, at en privat markedsøkonomisk investors beslutning kan “være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed.” Men Domstolen præciserer dernæst: “når en offentlig investors kapitalindskud foretages uden skelen overhovedet til selv langsigtede rentabilitetsmuligheder, må der imidlertid antages at være tale om støtte efter betydningen i traktatens artikel 92.” |
| --- | --- |

86.

Hvad angår finansieringen i 1999 og i 2001 mener de danske myndigheder endvidere, at “the principle of the rational market investor also applies to a situation, where injection of fresh capital is based upon considerations of protecting the credibility of the Government (parent company) in the market, cf. judgement of March 21, 1991 in case C-303/88, Italy v. Commission, Rep. 1991 I, page 1433, para. 21.” I den dom, som de danske myndigheder nævner, anerkender Domstolen, at en privat markedsøkonomisk investors beslutning kan “være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed.” Men Domstolen præciserer dernæst: “når en offentlig investors kapitalindskud foretages uden skelen overhovedet til selv langsigtede rentabilitetsmuligheder, må der imidlertid antages at være tale om støtte efter betydningen i traktatens artikel 92.”

| 87. | De danske myndigheder forklarer i deres anmeldelse, at Combus' konkurs ikke kunne have været afværget uden finansieringen, hvilket ville have skadet statens omdømme som markedsinvestor. Ifølge myndighederne ville et moderselskab ikke acceptere, at et datterselskab, der havde lidt store tab, blev erklæret for konkurs, især ikke hvis datterselskabet allerede var blevet omorganiseret flere gange og kreditorerne var gået med til at reducere deres fordringer. De konkluderer derfor, at en privat investor i deres sted ville have opført sig på samme måde. |
| --- | --- |

87.

De danske myndigheder forklarer i deres anmeldelse, at Combus' konkurs ikke kunne have været afværget uden finansieringen, hvilket ville have skadet statens omdømme som markedsinvestor. Ifølge myndighederne ville et moderselskab ikke acceptere, at et datterselskab, der havde lidt store tab, blev erklæret for konkurs, især ikke hvis datterselskabet allerede var blevet omorganiseret flere gange og kreditorerne var gået med til at reducere deres fordringer. De konkluderer derfor, at en privat investor i deres sted ville have opført sig på samme måde.

| 88. | Kommissionen har sine tvivl med hensyn til, om en privat investor ville have opført sig på den måde i en tilsvarende situation. Den gør de danske myndigheder opmærksom på, at Domstolen kun accepterer hensynet til statens omdømme som begrundelse for en kapitaltilførsel, hvis der samtidig er udsigt til, at virksomheden bliver rentabel nok til at overbevise en privat investor i samme situation om at påtage sig risikoen ved forehavendet, hvilket der indtil nu overhovedet ikke er blevet fremlagt dokumentation for. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen har sine tvivl med hensyn til, om en privat investor ville have opført sig på den måde i en tilsvarende situation. Den gør de danske myndigheder opmærksom på, at Domstolen kun accepterer hensynet til statens omdømme som begrundelse for en kapitaltilførsel, hvis der samtidig er udsigt til, at virksomheden bliver rentabel nok til at overbevise en privat investor i samme situation om at påtage sig risikoen ved forehavendet, hvilket der indtil nu overhovedet ikke er blevet fremlagt dokumentation for.

| 89. | Kommissionen mener dog, at en privat investor kunne have opført sig som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs. Denne beregning skal foretages udelukkende med udgangspunkt i, at virksomheden er statsejet, og i omkostningerne og fordelene i forbindelse med de to scenarier — det vil altså sige uden at medregne omkostningerne forbundet med det offentliges forpligtelser — som ville skulle afholdes af staten, også selv om virksomheden var privat. De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke givet tilstrækkelige oplysninger til, at dette kan påvises. |
| --- | --- |

89.

Kommissionen mener dog, at en privat investor kunne have opført sig som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs. Denne beregning skal foretages udelukkende med udgangspunkt i, at virksomheden er statsejet, og i omkostningerne og fordelene i forbindelse med de to scenarier — det vil altså sige uden at medregne omkostningerne forbundet med det offentliges forpligtelser — som ville skulle afholdes af staten, også selv om virksomheden var privat. De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke givet tilstrækkelige oplysninger til, at dette kan påvises.

| 90. | Kommissionen har således sine tvivl med hensyn til, om den danske stat opførte sig som en fornuftig investor i forbindelse med kapitalindskuddene i 1999 og/eller 2001. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at den danske stats finansieringer af Combus helt eller delvis må betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen har således sine tvivl med hensyn til, om den danske stat opførte sig som en fornuftig investor i forbindelse med kapitalindskuddene i 1999 og/eller 2001. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at den danske stats finansieringer af Combus helt eller delvis må betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1.

3.1.2.   Er støtten forenelig med fællesmarkedet?

| 91. | Hvis den danske stats finansieringer skal betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, vil støtten kunne være forenelig med fællesmarkedet i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 eller i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

91.

Hvis den danske stats finansieringer skal betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk. 1, vil støtten kunne være forenelig med fællesmarkedet i henhold til forordning (EØF) nr. 1191/69 eller i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

3.1.2.1.   Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 73 som specificeret i forordning (EØF) nr. 1191/69?

| 92. | I henhold til EF-traktatens artikel 73 “er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, forenelige med denne traktat.” |
| --- | --- |

92.

I henhold til EF-traktatens artikel 73 “er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, forenelige med denne traktat.”

| 93. | I “Altmark”-dommen fastslog Domstolen, “at medlemsstaterne ikke længere er berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77 [nu artikel 73] uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret” (31). Retten i Første Instans bekræftede denne argumentation i Combus-dommen. På grundlag af EF-traktatens artikel 73 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1191/69, 1192/69 og 1107/70. Forordning (EØF) nr. 1191/69 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for inden for området for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje at vedtage alle de foranstaltninger, der er omfattet af forordningen, herunder de hertil nødvendige finansieringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

93.

I “Altmark”-dommen fastslog Domstolen, “at medlemsstaterne ikke længere er berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77 [nu artikel 73] uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret” (31). Retten i Første Instans bekræftede denne argumentation i Combus-dommen. På grundlag af EF-traktatens artikel 73 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1191/69, 1192/69 og 1107/70. Forordning (EØF) nr. 1191/69 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for inden for området for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje at vedtage alle de foranstaltninger, der er omfattet af forordningen, herunder de hertil nødvendige finansieringsforanstaltninger.

| 94. | I henhold forordning (EØF) nr. 1191/69 kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder til at organisere offentlig tjeneste på transportområdet: enten kan de indgå kontrakter om offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 4, og afdeling V, eller de kan pålægge transportvirksomheder forpligtelser til offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 5, og afdeling II, III og IV. Ifølge Retten indeholder de nævnte bestemmelser “en sektorbestemt undtagelse fra det principielle forbud mod statsstøtte [...] og overlader ikke Kommissionen noget skøn med hensyn til godkendelse af de støtteforanstaltninger, som omfattes af denne undtagelse” (32). |
| --- | --- |

94.

I henhold forordning (EØF) nr. 1191/69 kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder til at organisere offentlig tjeneste på transportområdet: enten kan de indgå kontrakter om offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 4, og afdeling V, eller de kan pålægge transportvirksomheder forpligtelser til offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk. 5, og afdeling II, III og IV. Ifølge Retten indeholder de nævnte bestemmelser “en sektorbestemt undtagelse fra det principielle forbud mod statsstøtte [...] og overlader ikke Kommissionen noget skøn med hensyn til godkendelse af de støtteforanstaltninger, som omfattes af denne undtagelse” (32).

| 95. | De danske myndigheder har på bustransportområdet valgt at indgå kontrakter om offentlig tjeneste. Ifølge Retten i Første Instans “medfører de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning nr. 1191/69 en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder” (33) Indgåelsen af en kontrakt om offentlig tjeneste udelukker altså muligheden for at yde kompensation for pålæggelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

95.

De danske myndigheder har på bustransportområdet valgt at indgå kontrakter om offentlig tjeneste. Ifølge Retten i Første Instans “medfører de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning nr. 1191/69 en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder” (33) Indgåelsen af en kontrakt om offentlig tjeneste udelukker altså muligheden for at yde kompensation for pålæggelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste.

| 96. | Viser det sig, at den pris, der er aftalt mellem de to parter i en kontrakt om offentlig tjeneste, er for lav, har den virksomhed, der har indgået kontrakten, i henhold til artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at afbryde kontrakten. Myndighederne kan pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse i endnu et år mod et vederlag, som beregnes efter de metoder, som er fastsat i forordningens afdeling II, III og IV. Kun i denne situation må der ydes kompensation for, at der pålægges en forpligtelse til offentlig tjeneste under kontraktordningen. |
| --- | --- |

96.

Viser det sig, at den pris, der er aftalt mellem de to parter i en kontrakt om offentlig tjeneste, er for lav, har den virksomhed, der har indgået kontrakten, i henhold til artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69 mulighed for at afbryde kontrakten. Myndighederne kan pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse i endnu et år mod et vederlag, som beregnes efter de metoder, som er fastsat i forordningens afdeling II, III og IV. Kun i denne situation må der ydes kompensation for, at der pålægges en forpligtelse til offentlig tjeneste under kontraktordningen.

| 97. | Combus afbrød ikke kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. Derfor kan artikel 73 ikke anvendes sammen med afdeling II, III og IV i forordning (EØF) nr. 1191/69 til at erklære støtten til Combus forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

97.

Combus afbrød ikke kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. Derfor kan artikel 73 ikke anvendes sammen med afdeling II, III og IV i forordning (EØF) nr. 1191/69 til at erklære støtten til Combus forenelig med fællesmarkedet.

3.1.2.2.   Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder?

| 98. | I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hedder det: “Som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samfundsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.” Med henblik på anvendelsen af denne artikel har Kommissionen bl.a. vedtaget rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

98.

I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hedder det: “Som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samfundsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.” Med henblik på anvendelsen af denne artikel har Kommissionen bl.a. vedtaget rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| 99. | Kommissionen vedtog en første udgave af disse rammebestemmelser i 1994 (34) De blev afløst første gang i 1999 (35) og anden gang i 2004 af nye rammebestemmelser på området (36). Med hensyn til, hvornår disse rammebestemmelser skal anvendes, er der fastsat følgende i punkt 103 og 104 i rammebestemmelserne fra 2004:






  — | Hvad angår anmeldt støtte: “Anmeldelser, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier.” |
| --- | --- | --- |

99.

Kommissionen vedtog en første udgave af disse rammebestemmelser i 1994 (34) De blev afløst første gang i 1999 (35) og anden gang i 2004 af nye rammebestemmelser på området (36). Med hensyn til, hvornår disse rammebestemmelser skal anvendes, er der fastsat følgende i punkt 103 og 104 i rammebestemmelserne fra 2004:

—

Hvad angår anmeldt støtte: “Anmeldelser, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier.”

| — | Hvad angår ikke anmeldt støtte: “Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor er i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. I alle andre tilfælde vil den foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der anvendes på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.” |
| --- | --- |

—

Hvad angår ikke anmeldt støtte: “Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor er i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. I alle andre tilfælde vil den foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der anvendes på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.”

Punkt 100 og 101 i rammebestemmelserne fra 1999 er affattet på samme måde.

| 100. | Støtten til Combus må betragtes som ikke anmeldte foranstaltninger, fordi den første finansiering blev givet i maj 1999 uden Kommissionens forudgående godkendelse. Hele finansieringen kom til udbetaling, før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft. Da den anden finansiering først kom til udbetaling, efter at rammebestemmelserne fra 1999 var trådt i kraft, nemlig i 2001, er det rammebestemmelserne fra 1999, der skal anvendes og ikke dem fra 1994. Hvis de to betalinger skal betragtes som to separate trancher, skal rammebestemmelserne fra 1994 anvendes på den første tranche, mens rammebestemmelserne fra 1999 skal anvendes på den anden tranche. |
| --- | --- |

100.

Støtten til Combus må betragtes som ikke anmeldte foranstaltninger, fordi den første finansiering blev givet i maj 1999 uden Kommissionens forudgående godkendelse. Hele finansieringen kom til udbetaling, før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft. Da den anden finansiering først kom til udbetaling, efter at rammebestemmelserne fra 1999 var trådt i kraft, nemlig i 2001, er det rammebestemmelserne fra 1999, der skal anvendes og ikke dem fra 1994. Hvis de to betalinger skal betragtes som to separate trancher, skal rammebestemmelserne fra 1994 anvendes på den første tranche, mens rammebestemmelserne fra 1999 skal anvendes på den anden tranche.

| 101. | I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes følgende betingelser for, at en
  omstruktureringsstøtte
  kan godkendes:






  — | Virksomheden skal kunne anses for at være kriseramt. |
| --- | --- | --- |

101.

I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes følgende betingelser for, at en
  omstruktureringsstøtte
  kan godkendes:

—

Virksomheden skal kunne anses for at være kriseramt.

| — | Omstruktureringsplanen skal inden for en rimelig tidshorisont kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringsplanen skal inden for en rimelig tidshorisont kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.

| — | Der bør træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. |
| --- | --- |

—

Der bør træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne.

| — | Støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen kan gennemføres. |
| --- | --- |

—

Støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen kan gennemføres.

| — | Kommissionen skal på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter være i stand til at sikre sig, at omstruktureringsplanen gennemføres tilfredsstillende. |
| --- | --- |

—

Kommissionen skal på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter være i stand til at sikre sig, at omstruktureringsplanen gennemføres tilfredsstillende.

| — | Der må kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. |
| --- | --- |

—

Der må kun ydes omstruktureringsstøtte én gang.

| 102. | Hvad den første betingelse angår, så findes der ingen fællesskabsdefinition på en
  kriseramt virksomhed
  . Ifølge punkt 5 i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar, hvilket Combus er, under alle omstændigheder som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Ifølge årsregnskabet for 1997 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 186 mio. DKK. Ifølge årsregnskabet for 1998 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 47 mio. DKK. I 1999 havde Combus et månedligt underskud på 14 mio. DKK. Derfor var aktiekapitalen forsvundet, da de danske myndigheder i maj 1999 besluttede at tilføre ny kapital i form af en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK. Eftersom over halvdelen af den tegnede kapital var forsvundet, da den første støttetranche til omstrukturering blev udbetalt, og over en fjerdedel af denne kapital var gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, må Combus betragtes som en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

102.

Hvad den første betingelse angår, så findes der ingen fællesskabsdefinition på en
  kriseramt virksomhed
  . Ifølge punkt 5 i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar, hvilket Combus er, under alle omstændigheder som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Ifølge årsregnskabet for 1997 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 186 mio. DKK. Ifølge årsregnskabet for 1998 var den tegnede kapital på 65 mio. DKK og aktiekapitalen på 47 mio. DKK. I 1999 havde Combus et månedligt underskud på 14 mio. DKK. Derfor var aktiekapitalen forsvundet, da de danske myndigheder i maj 1999 besluttede at tilføre ny kapital i form af en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK. Eftersom over halvdelen af den tegnede kapital var forsvundet, da den første støttetranche til omstrukturering blev udbetalt, og over en fjerdedel af denne kapital var gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, må Combus betragtes som en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelserne.

| 103. | For at der kan ydes omstruktureringsstøtte, skal der iværksættes en
  omstruktureringsplan
  , der inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering skal kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt. |
| --- | --- |

103.

For at der kan ydes omstruktureringsstøtte, skal der iværksættes en
  omstruktureringsplan
  , der inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering skal kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.

| 104. | Punkt 32-34 i rammebestemmelserne indeholder minimumsbetingelserne for, at Kommissionen kan godkende en omstruktureringsplan. Planen skal bl.a. indeholde følgende elementer:






  — | en markedsanalyse |
| --- | --- | --- |

104.

Punkt 32-34 i rammebestemmelserne indeholder minimumsbetingelserne for, at Kommissionen kan godkende en omstruktureringsplan. Planen skal bl.a. indeholde følgende elementer:

—

en markedsanalyse

| — | en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen

| — | en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.

| 105. | De danske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for Combus, der indeholder disse elementer, som er beskrevet i afsnit 2 i denne beslutning. |
| --- | --- |

105.

De danske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for Combus, der indeholder disse elementer, som er beskrevet i afsnit 2 i denne beslutning.

| 106. | Hvad angår Combus' rentabilitet fastslog Retten i Første Instans i Combus-dommen, at “Kommissionens argumentation [i den oprindelige beslutning] må forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge [EF-traktatens artikel 87] og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse [...], indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Det kan derfor ikke under nogen omstændigheder anses for godtgjort, at Combus var rentabel” (37). |
| --- | --- |

106.

Hvad angår Combus' rentabilitet fastslog Retten i Første Instans i Combus-dommen, at “Kommissionens argumentation [i den oprindelige beslutning] må forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge [EF-traktatens artikel 87] og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten. Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse [...], indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio. DKK. Det kan derfor ikke under nogen omstændigheder anses for godtgjort, at Combus var rentabel” (37).

| 107. | Kommissionen noterer sig, at de kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus vandt i forbindelse med licitationer, samtidig var hovedårsagen til selskabets økonomiske vanskeligheder på grund af de unormalt lave tilbud. Det ville altså have været en udvej at afbryde disse kontrakter for at gøre virksomheden rentabel igen. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor. |
| --- | --- |

107.

Kommissionen noterer sig, at de kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus vandt i forbindelse med licitationer, samtidig var hovedårsagen til selskabets økonomiske vanskeligheder på grund af de unormalt lave tilbud. Det ville altså have været en udvej at afbryde disse kontrakter for at gøre virksomheden rentabel igen. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.

| 108. | Endelig bemærker Kommissionen, at Combus ifølge de danske myndigheders skøn (jf. tabel 7) uden støtte vil få et akkumuleret underskud på 360 mio. DKK i perioden 2000-2005, mens støtten i 2001 kun var på 291 mio. DKK.
  Tabel 7. Overslag over overskud/underskud på Combus-ruter for perioden 2000-2007













  Mio. DKK | 2000 | 2001 | 2002 | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 1089 | 1055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Overskud/underskud uden statsstøtte | – 118 | – 66 | – 59 | – 53 | – 43 | – 21 | + 6 | + 2 |
| Kilde: De danske myndigheder. |

108.

Endelig bemærker Kommissionen, at Combus ifølge de danske myndigheders skøn (jf. tabel 7) uden støtte vil få et akkumuleret underskud på 360 mio. DKK i perioden 2000-2005, mens støtten i 2001 kun var på 291 mio. DKK.

Tabel 7. Overslag over overskud/underskud på Combus-ruter for perioden 2000-2007

Mio. DKK

2000

2001

2002

2001

2004

2005

2006

2007

Omsætning

1089

1055

934

824

696

440

206

60

Overskud/underskud uden statsstøtte

– 118

– 66

– 59

– 53

– 43

– 21

- 6

- 2

Kilde: De danske myndigheder.

| 109. | På grundlag af ovenstående kan Kommissionen kun bekræfte, at den nærer tvivl om, hvorvidt Combus bliver rentabelt efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

109.

På grundlag af ovenstående kan Kommissionen kun bekræfte, at den nærer tvivl om, hvorvidt Combus bliver rentabelt efter omstruktureringen.

| 110. | Hvad angår den tredje betingelse, som går ud på, at der skal
  træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne
  , så mener de danske myndigheder, at det i det foreliggende tilfælde undtagelsesvis ikke er nødvendigt med sådanne foranstaltninger af følgende to årsager:






  — | Combus' kontrakter udløber efterhånden: Ved udgangen af 2003 udløber ca. 50 % af kontrakterne, målt i kontraktværdi. Den sidste kontrakt udløber i 2006. |
| --- | --- | --- |

110.

Hvad angår den tredje betingelse, som går ud på, at der skal
  træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne
  , så mener de danske myndigheder, at det i det foreliggende tilfælde undtagelsesvis ikke er nødvendigt med sådanne foranstaltninger af følgende to årsager:

—

Combus' kontrakter udløber efterhånden: Ved udgangen af 2003 udløber ca. 50 % af kontrakterne, målt i kontraktværdi. Den sidste kontrakt udløber i 2006.

| — | Arriva regner ikke med at bevare en markedsandel svarende til Arriva Danmarks og Combus' markedsandele tilsammen på købstidspunktet (ca. 50 %), men påtænker at sælge en del af Combus til Connex. |
| --- | --- |

—

Arriva regner ikke med at bevare en markedsandel svarende til Arriva Danmarks og Combus' markedsandele tilsammen på købstidspunktet (ca. 50 %), men påtænker at sælge en del af Combus til Connex.

| 111. | Ifølge Kommissionen ville det have været mest logisk at afbryde alle eller i hvert fald en stor del af de underskudsgivende kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus havde indgået, for at reducere støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. I så fald ville de øvrige busselskaber have kunnet overtage Combus' markedsandele, hvilket ville være sket, hvis Combus var gået konkurs. |
| --- | --- |

111.

Ifølge Kommissionen ville det have været mest logisk at afbryde alle eller i hvert fald en stor del af de underskudsgivende kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus havde indgået, for at reducere støttens skadelige virkninger for konkurrenterne. I så fald ville de øvrige busselskaber have kunnet overtage Combus' markedsandele, hvilket ville være sket, hvis Combus var gået konkurs.

| 112. | Kommissionen bemærker, at Combus ikke afbrød kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor. |
| --- | --- |

112.

Kommissionen bemærker, at Combus ikke afbrød kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder. De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor. Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.

| 113. | Kommissionen bemærker endvidere, at det planlagte salg af en del af Combus til Connex fandt sted i maj 2001. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, drejede det sig om salg af aktiver, herunder kontrakter om offentlig tjeneste, ansatte, busser og infrastrukturer, til en positiv pris, der naturligvis tilfaldt Combus. Endvidere blev salgsaftalen indgået direkte med Connex, og konkurrenterne havde derfor ikke mulighed for at byde. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke se, hvordan dette salg kan betragtes som en modydelse, der skal begrænse de skadelige virkninger for Combus'/Arrivas konkurrenter. |
| --- | --- |

113.

Kommissionen bemærker endvidere, at det planlagte salg af en del af Combus til Connex fandt sted i maj 2001. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, drejede det sig om salg af aktiver, herunder kontrakter om offentlig tjeneste, ansatte, busser og infrastrukturer, til en positiv pris, der naturligvis tilfaldt Combus. Endvidere blev salgsaftalen indgået direkte med Connex, og konkurrenterne havde derfor ikke mulighed for at byde. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke se, hvordan dette salg kan betragtes som en modydelse, der skal begrænse de skadelige virkninger for Combus'/Arrivas konkurrenter.

| 114. | Endelig synes det i forbindelse med argumentet om, at kontrakterne udløber efterhånden, at være blevet overset, at det er situationen på tidspunktet for støttens indførelse, som er afgørende. Man ville endvidere kunne forstille sig salg af et antal kontrakter svarende til dem, som støttemodtageren har for øjeblikket. |
| --- | --- |

114.

Endelig synes det i forbindelse med argumentet om, at kontrakterne udløber efterhånden, at være blevet overset, at det er situationen på tidspunktet for støttens indførelse, som er afgørende. Man ville endvidere kunne forstille sig salg af et antal kontrakter svarende til dem, som støttemodtageren har for øjeblikket.

| 115. | Derfor tvivler Kommissionen på, om de danske myndigheder med udgangspunkt i sagens særlige omstændigheder havde grundlag for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, således som det ellers kræves i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

115.

Derfor tvivler Kommissionen på, om de danske myndigheder med udgangspunkt i sagens særlige omstændigheder havde grundlag for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, således som det ellers kræves i rammebestemmelserne.

| 116. | Hvad angår den fjerde betingelse, som går ud på, at støtten skal
  begrænses til det strengt nødvendige minimum
  , vil støtten ifølge de danske myndigheders omstruktureringsplan give Arriva mulighed for at opnå et afkast af den investerede kapital på 10 %. Ifølge Arriva er dette det absolutte minimum for en sådan investering. |
| --- | --- |

116.

Hvad angår den fjerde betingelse, som går ud på, at støtten skal
  begrænses til det strengt nødvendige minimum
  , vil støtten ifølge de danske myndigheders omstruktureringsplan give Arriva mulighed for at opnå et afkast af den investerede kapital på 10 %. Ifølge Arriva er dette det absolutte minimum for en sådan investering.

| 117. | På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kontrollere, om støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum, og udtrykker derfor sin tvivl på dette område. |
| --- | --- |

117.

På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kontrollere, om støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum, og udtrykker derfor sin tvivl på dette område.

| 118. | Kommissionen bemærker, at Combus blev solgt til Arriva efter en forhåndsudvælgelse og forhandlinger om omstrukturering, hvilket ville kunne have bidraget til at dokumentere, at støtten blev begrænset til et minimum, hvis forhåndsudvælgelsen havde været transparent og åben for alle konkurrenterne, således at der mellem den danske stat og Arriva kunne havet været aftalt en pris, som afspejlede Combus' reelle markedsværdi. For øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger herom. For at kunne analysere udbuddet har Kommissionen især brug for følgende oplysninger:






  — | De selskaber, der tilkendegav at være interesseret i at byde på Combus, hvilke betingelser fik de helt præcist oplyst, og hvor stor en offentlig støtte fik de helt præcist lovning på? |
| --- | --- | --- |

118.

Kommissionen bemærker, at Combus blev solgt til Arriva efter en forhåndsudvælgelse og forhandlinger om omstrukturering, hvilket ville kunne have bidraget til at dokumentere, at støtten blev begrænset til et minimum, hvis forhåndsudvælgelsen havde været transparent og åben for alle konkurrenterne, således at der mellem den danske stat og Arriva kunne havet været aftalt en pris, som afspejlede Combus' reelle markedsværdi. For øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger herom. For at kunne analysere udbuddet har Kommissionen især brug for følgende oplysninger:

—

De selskaber, der tilkendegav at være interesseret i at byde på Combus, hvilke betingelser fik de helt præcist oplyst, og hvor stor en offentlig støtte fik de helt præcist lovning på?

| — | Hvordan så Arrivas og Metrolines tilbud ud i detaljer? |
| --- | --- |

—

Hvordan så Arrivas og Metrolines tilbud ud i detaljer?

| — | Hvilke former for offentlig støtte blev der forhandlet alene med Arriva? |
| --- | --- |

—

Hvilke former for offentlig støtte blev der forhandlet alene med Arriva?

Kommissionen bemærker i øvrigt, at en vigtig forudsætning for at kunne vurdere, om den pris, som Arriva betalte, var markedsprisen, er at vide, hvad salgsaftalen, der blev indgået mellem Arriva og Connex, helt præcist indeholder. Dette salg, der fandt sted i maj 2001, omfattede 50 % af Combus' aktiver som allerede nævnt. Salgsprisen var på 223 mio. DKK, mens Arriva, hvis man medregner de finansielle forpligtelser, som den danske stat påtog sig, da Combus blev solgt til Arriva, betalte en negativ pris på 291 mio. DKK for Combus. I den forbindelse bemærker Kommissionen også, at salgsaftalen medfører salg af halvdelen af Combus' kontrakter om offentlig tjeneste. Kommissionen undrer sig over, at dette salg er tilladt i henhold til dansk lovgivning, når lovgivningen ifølge de danske myndigheder ikke tillader, at kontrakterne ophæves.

| 119. | Kommissionen henleder de danske myndigheders opmærksomhed på, at støttemodtagerne ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne selv skal yde et bidrag til omstruktureringsplanen. Den bemærker, at Arriva overtog en del af Combus' gæld. Den opfordrer de danske myndigheder til at oplyse, hvilke andre bidrag Combus og/eller Arriva eventuelt har ydet. |
| --- | --- |

119.

Kommissionen henleder de danske myndigheders opmærksomhed på, at støttemodtagerne ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne selv skal yde et bidrag til omstruktureringsplanen. Den bemærker, at Arriva overtog en del af Combus' gæld. Den opfordrer de danske myndigheder til at oplyse, hvilke andre bidrag Combus og/eller Arriva eventuelt har ydet.

| 120. | Hvad angår den femte betingelse, har de danske myndigheder indvilliget i at udarbejde en
  årlig rapport
  til Kommissionen, så den kan vurdere, om omstruktureringsplanen gennemføres i overensstemmelse med de danske myndigheders tilsagn. Kommissionen har modtaget en sådan rapport for 2001 og 2002, der viser, at omstruktureringsplanen er blevet overholdt. |
| --- | --- |

120.

Hvad angår den femte betingelse, har de danske myndigheder indvilliget i at udarbejde en
  årlig rapport
  til Kommissionen, så den kan vurdere, om omstruktureringsplanen gennemføres i overensstemmelse med de danske myndigheders tilsagn. Kommissionen har modtaget en sådan rapport for 2001 og 2002, der viser, at omstruktureringsplanen er blevet overholdt.

| 121. | Endelig hvad den sjette betingelse angår, skal det kontrolleres, om omstruktureringsstøtten overholder princippet om “
  engangsstøtte
  ” (“one time, last time”). Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, har Combus ikke tidligere modtaget omstruktureringsstøtte. For at kunne kontrollere, om denne betingelse er overholdt, er det nødvendigt at undersøge (jf. punkt 72 til 78), om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Combus i 1999 og 2001, skal betragtes som separate foranstaltninger eller kun én foranstaltning, og om foranstaltningerne skal betragtes som støtte eller investering. |
| --- | --- |

121.

Endelig hvad den sjette betingelse angår, skal det kontrolleres, om omstruktureringsstøtten overholder princippet om “
  engangsstøtte
  ” (“one time, last time”). Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, har Combus ikke tidligere modtaget omstruktureringsstøtte. For at kunne kontrollere, om denne betingelse er overholdt, er det nødvendigt at undersøge (jf. punkt 72 til 78), om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Combus i 1999 og 2001, skal betragtes som separate foranstaltninger eller kun én foranstaltning, og om foranstaltningerne skal betragtes som støtte eller investering.

3.2.   Opsummering af de forhold, med hensyn til hvilke Kommissionen nærer tvivl

| 122. | Af ovennævnte årsager nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til følgende forhold:






  (a) | den danske stats overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip i betragtning af Combus' økonomiske situation og udsigter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, |
| --- | --- | --- |

122.

Af ovennævnte årsager nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til følgende forhold:

(a)

den danske stats overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip i betragtning af Combus' økonomiske situation og udsigter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet,

| (b) | muligheden for at gøre Combus rentabel igen på længere sigt |
| --- | --- |

(b)

muligheden for at gøre Combus rentabel igen på længere sigt

| (c) | begrundelsen for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne |
| --- | --- |

(c)

begrundelsen for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne

| (d) | begrænsningen af støtten til et minimum |
| --- | --- |

(d)

begrænsningen af støtten til et minimum

| (e) | overholdelsen af “engangsstøtte”-princippet. |
| --- | --- |

(e)

overholdelsen af “engangsstøtte”-princippet.

| 123. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere støttens/foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager. |
| --- | --- |

123.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere støttens/foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.

| 124. | Kommissionen meddeler herved Danmark, at interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af nærværende brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen.« |
| --- | --- |

124.

Kommissionen meddeler herved Danmark, at interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af nærværende brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen.«

---

(1)  Esimese astme kohtu 16. märtsi 2004. a otsus, Danske Busvognmaend, kohtuasjas T-157/01, punkt 119 (edaspidi “Combus'i otsus”).

1

(2)  Esimese astme kohtu 15. septembri 1998. a otsus kohtuasjas T-11/95 “BP Chemicals Limited v. Euroopa Ühenduste Komisjon”, avaldatud kogumikus 1998 II-3235 , punkt 171.

2

BP Chemicals Limited v. Euroopa Ühenduste Komisjon

(3)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2. 1999. aasta versiooni kohaldatakse vastavalt 2004. a üleminekusuuniste sätetele, ELT C 244, 01.10.2004, lk 1 lõiked 103 ja 104.

3

(4)  Eespool nimetatud Combus'i otsus, punkt 79.

4

(5)  Eespool nimetatud Combus'i otsus, punktid 114 ja 115.

5

(6)  Denne brancheorganisation repræsenterer over 90 % af det antal virksomheder, der udfører regional kollektiv bustransport i Danmark.

6

(7)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

7

(8)  EFT C 133 af 5.5.2001, s. 21.

8

(9)  Dom af 16. marts 2004 afsagt af Retten i Første Instans, Danske Busvognmænd, sag T-157/01, dommens konklusion (i det følgende benævnt “Combus-dommen”).

9

(10)  Combus-dommen, præmis 83 og 99.

10

(11)  Dom i sagen Altmark Trans mod Regierungspräsidium Magdeburg, præmis 107 og 108.

11

(12)  Combus-dommen, præmis 100 og 101.

12

(13)  Combus-dommen, præmis 114 ff.

13

(14)  I 2004 efter salget af Combus til Arriva og det efterfølgende salg af en del af Combus til Connex havde både Connex og Arriva hver en markedsandel på ca. 33 % afdet danske busmarked, mens ca. 100 offentlige og private små operatører måtte deles om de resterende 34 %.

14

(15)  Lov nr. 232 af 4. april 1995.

15

(16)  Lov nr. 1232 af 27. december 1996.

16

(17)  Arrivas skøn.

17

(18)  Lov nr. 1046 af 23. december 1998.

18

(19)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.

19

(20)  Dommens præmis 87.

20

(21)  Støtten bestod som allerede nævnt i en kapitalforhøjelse på 200 mio. DKK og et ansvarligt lån på 100 mio. DKK.

21

(22)  Støtten bestod som allerede nævnt i en eftergivelse af det ansvarlige lån på 100 mio. DKK og en kapitalforhøjelse på 140 mio. DKK og i garantier i aftalen om salg af selskabet for mindst 51 mio. DKK.

22

(23)  Dom af 15. september 1998 afsagt af Retten i Første Instans i sag T-11/95 “BP Chemicals Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber,” offentliggjort i Sml. 1998 II, s. 3235; præmis 171.

23

BP Chemicals Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber,

(24)  Domstolens dom C-280/00, præmis 95.

24

(25)  Dommens præmis 98.

25

(26)  Anvendelse af EØF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige andele, EF-Bulletin 91984.

26

(27)  Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen, EFT C 307 af 13. november 1993, s. 3.

27

(28)  Domstolens dom af 16. maj 2002, C-482/99, præmis 56.

28

(29)  Domstolens dom af 10. juli 1986, 40/85, Belgien mod Kommissionen, præmis 14.

29

Belgien mod Kommissionen

(30)  Domstolens dom af 21. marts 1991, C-305/89, Italien mod Kommissionen, “Alfa Romeo”-sagen, præmis 20.

30

Italien mod Kommissionen

(31)  Dom C-280/00, præmis 107.

31

(32)  Combus-dommen, præmis 85.

32

(33)  Combus-dommen, præmis 79.

33

(34)  EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

34

(35)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

35

(36)  EFT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

36

(37)  Combus-dommen, præmis 114 og 115.

37

---

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/47

---

RIIGIABI — SLOVAKKIA

Riigiabi nr C 25/2005 (ex NN 21/2005) — Frucona Košice kasuks antud meede

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(2005/C 233/11)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 05/07/2005 kirjas teavitas komisjon Slovakkiat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon alustab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Slovakkiale. Märkusi esitav huvitatud isik võib taotleda kirjalikult teda käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MENETLUS

Komisjonini jõudis 15. oktoobri 2004. aasta kirjaga kaebus, mis käsitles Slovakkia äriühingu Frucona Košice, a.s. kasuks antud väidetavat ebaseaduslikku riigiabi. 4. jaanuaril 2005. aastal saadetud ja 17. jaanuaril 2005. aastal registreeritud kirjaga teavitas Slovaki Vabariik komisjoni võimalikust ebaseaduslikust riigiabist ja taotles selle tunnustamist majanduslikes raskustes olevale äriühingule antava päästmisabina.

HÜVITISE SAAJA KIRJELDUS JA ABIMEETMED

Vaidlusaluse meetme saaja Frucona Košice, a.s. tegeleb piirituse ja piiritusepõhiste jookide, karastusjookide, konserveeritud puu- ja köögiviljade ning äädika tootmisega. Äriühing mahub väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse alla.

Vaidlusalune meede on pädeva maksuameti poolne maksuvõla kustutamine võlausaldajatega sõlmitud niinimetatud kokkuleppe raames, mida reguleerib seadus nr 328/91 pankrot ja kokkulepe võlausaldajatega. Kõnealune meede on kohtu järelevalve alune võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus. See seisneb võlgades oleva äriühingu ja tema võlausaldajate vahelises kokkuleppes, mille aluseks on asjaolu, et võlausaldajad on võlgnikuga osaliselt rahul ja kustutavad ülejäänud võlgnevuse.

Märtsis 2004 Frucona algatatud taolise menetluse raames nõustus maksuamet kustutama 65 % talle võlgnetavast summast. Võlgnevuse kogusumma ulatus 640 793 831 Slovakkia kroonini (umbes 16 miljonit eurot), võlga kustutati kogusummas 416 515 990 Slovakkia krooni (10,4 miljonit eurot). Kokkuleppes osalenud eraõiguslikud võlausaldajad nõustusid võlgade kustutamisega samadel tingimustel. Järelevalvet teostav kohus kinnitas kõnealuse kokkuleppe 14. juuli 2004. aasta otsusega.

Kaebuse esitaja vaidlustab maksuameti tegevuse, kuna oleks olnud võimalik saavutada kõrgem laenu tagasimakse protsent kui 35 %, mille suhtes maksuamet menetluse raames kokku leppis. Kaebuse esitaja rõhutab eriti seda, et maksude sissenõudmis- või pankrotimenetlusega saavutaks maksuamet parema tulemuse. Kaebuse esitaja väidab, et maksuamet ei täitnud erainvestori testi nõudeid, mistõttu on vaidlusalune võlakustutamine õigusvastane riigiabi, mis on pealegi vastuolus EÜ asutamislepinguga.

Slovakkia ei vaidlusta järeldust, et vaidlusalune meede on riigiabi, vaid taotleb kõnealuse abi tunnustamist majanduslikes raskustes olevale äriühingule antava päästmisabina.

HINNANG

Riigiabi

Komisjon märgib, et maksuamet ja eraõiguslikud võlausaldajad nõustusid Fruconaga sõlmitud kokkuleppega samadel tingimustel. Komisjon täheldab siiski, et maksuametil oli ka muid õiguslikke vahendeid, millega ta oleks saanud teostada oma õigusi võlausaldajana. Maksuamet oleks võinud algatada maksude sissenõudmis- või pankrotimenetluse. Pankrotimenetluses oleks maksuamet pärast talle võlgnetavate summade tagamist saanud kasutada oma positsiooni eraldiseisva võlausaldajana. Pankrotimenetluses tagatud varade müügist saadud tulu oleks saanud kasutada ainult maksuametile võlgu olevate summade tagasimaksmiseks. Eraldi rühmas hääletava eraldiseisva võlausaldajana oli maksuametil võimalus kasutada vetoõigust Frucona kokkuleppeettepaneku suhtes ning algatada kas maksude sissenõudmis- või pankrotimenetlus.

Siiani saadud teabe alusel on komisjonil kahtlusi, et maksuamet toimis eraõigusliku võlausaldajana. Seetõttu on komisjon seisukohal, et vaidlusalune meede kahjustas konkurentsi, andes eelise Fruconale, mida ta eraturul poleks suutnud saavutada. Komisjon kahtleb, kas vaidlusalune meede on riigiabi.

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohane erand

Komisjon hindas meedet raskustes olevale äriühingule antava abina, kohaldades ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2). Komisjon kahtleb vaidlusaluse meetme kokkusobivuses päästmisabiga, kuna see ei ole ajutine abi, vaid tagastamatu toetus. Komisjon kahtleb ka meetme kokkusobivuses ümberkorraldamiseks antava abiga. Komisjon kahtleb, kas Frucona esitatud ümberkorralduskava võimaldab taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse ja kas abi piirdub vaid vajaliku miinimumiga.

KIRJA TEKST

“Komisia oznamuje Slovensku, že po preskúmaní informácií poskytnutých vašimi orgánmi o vyššie uvedenom opatrení sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

I.   KONANIE

| 1) | Listom z 15. októbra 2004 zaevidovanom 25. októbra 2004 dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech Frucony Košice, a. s.. Sťažovateľ zaslal dodatočné informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa konalo 24. mája 2005. |
| --- | --- |

1)

Listom z 15. októbra 2004 zaevidovanom 25. októbra 2004 dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech Frucony Košice, a. s.. Sťažovateľ zaslal dodatočné informácie 3. februára 2005. Stretnutie so sťažovateľom sa konalo 24. mája 2005.

| 2) | Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005 zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej Frucone a požiadalo Komisiu o schválenie pomoci ako pomoci na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo dodatočné informácie listom z 24. januára 2005 zaevidovaným 28. januára 2005. |
| --- | --- |

2)

Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení. Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005 zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej Frucone a požiadalo Komisiu o schválenie pomoci ako pomoci na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. Slovensko predložilo dodatočné informácie listom z 24. januára 2005 zaevidovaným 28. januára 2005.

| 3) | Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpovede listom zo 4. marca 2005 zaevidovaným 10. marca 2005. |
| --- | --- |

3)

Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpovede listom zo 4. marca 2005 zaevidovaným 10. marca 2005.

| 4) | Stretnutie so slovenskými orgánmi sa konalo 12. mája 2005. |
| --- | --- |

4)

Stretnutie so slovenskými orgánmi sa konalo 12. mája 2005.

II.   OPIS

1.   Príslušný podnik

| 5) | Príjemcom finančnej pomoci je Frucona Košice, a. s., ktorá pôsobí vo výrobe alkoholu, nápojov na báze liehu, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

5)

Príjemcom finančnej pomoci je Frucona Košice, a. s., ktorá pôsobí vo výrobe alkoholu, nápojov na báze liehu, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| 6) | Frucona zamestnáva [menej než 200] (1) osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 360 miliónov Sk (9 miliónov EUR) a v roku 2004 720 miliónov Sk (18 miliónov EUR). Obrat v rôznych segmentoch výroby Frucony je uvedený v tabuľke č. 1. Podľa slovenských orgánov Frucona spĺňa kritériá malého a stredného podniku.
  Tab. 1: Obrat v rôznych segmentoch výroby [v tisícoch Sk] | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zelenina | 61 869 | 53 287 | 29 000 |
| Nealkoholické nápoje | 63 702 | 65 134 | 44 994 |
| Alkoholické nápoje | 167 852 | 203 610 | 72 645 |
| Jablčné víno | 1 224 | 90 | 0 |
| Ostatné produkty/služby | 39 080 | 37 856 | 572 938 |
| Spolu | 333 727 | 359 977 | 719 577 |

6)

Frucona zamestnáva [menej než 200] (1) osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 360 miliónov Sk (9 miliónov EUR) a v roku 2004 720 miliónov Sk (18 miliónov EUR). Obrat v rôznych segmentoch výroby Frucony je uvedený v tabuľke č. 1. Podľa slovenských orgánov Frucona spĺňa kritériá malého a stredného podniku.

Tab. 1: Obrat v rôznych segmentoch výroby [v tisícoch Sk]

2002

2003

2004

Zelenina

61 869

53 287

29 000

Nealkoholické nápoje

63 702

65 134

44 994

Alkoholické nápoje

167 852

203 610

72 645

Jablčné víno

1 224

90

0

Ostatné produkty/služby

39 080

37 856

572 938

Spolu

333 727

359 977

719 577

2.   Uplatňované vnútroštátne právne predpisy

| 7) | Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Košice IV (ďalej len “daňový úrad”) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. Tento postup upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len “zákon o konkurze”). |
| --- | --- |

7)

Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Košice IV (ďalej len “daňový úrad”) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. Tento postup upravuje zákon č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len “zákon o konkurze”).

| 8) | Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej “vyrovnacie konanie”) je konanie, ktoré spolu s konkurzným konaním má za cieľ usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd uznesením povolí vyrovnanie, ak sú splnené všetky procesné a materiálne predpoklady. Zároveň súd vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote. |
| --- | --- |

8)

Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej “vyrovnacie konanie”) je konanie, ktoré spolu s konkurzným konaním má za cieľ usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd uznesením povolí vyrovnanie, ak sú splnené všetky procesné a materiálne predpoklady. Zároveň súd vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote.

| 9) | Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len “vyrovnanie”) potvrdenej súdom zaplatí spoločnosť časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše. |
| --- | --- |

9)

Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len “vyrovnanie”) potvrdenej súdom zaplatí spoločnosť časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše.

| 10) | Tzv. oddelení veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, a to napríklad záložným právom, majú privilegované postavenie v hlasovaní o návrhu spoločnosti v úpadku na vyrovnanie. Podľa zákona o konkurze, na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú zvlášť v prvej skupine veriteľov a majú právo vetovať návrh. |
| --- | --- |

10)

Tzv. oddelení veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, a to napríklad záložným právom, majú privilegované postavenie v hlasovaní o návrhu spoločnosti v úpadku na vyrovnanie. Podľa zákona o konkurze, na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú zvlášť v prvej skupine veriteľov a majú právo vetovať návrh.

| 11) | Z dostupných informácií vyplýva, že keď vyrovnanie nadobudne právoplatnosť, nasleduje realizačná fáza, v ktorej dlžník musí zaplatiť časť dlhu tak, ako sa dohodol s veriteľmi, a prípadní verejní veritelia musia podniknúť ďalšie procesné kroky na uskutočnenie odpisov. |
| --- | --- |

11)

Z dostupných informácií vyplýva, že keď vyrovnanie nadobudne právoplatnosť, nasleduje realizačná fáza, v ktorej dlžník musí zaplatiť časť dlhu tak, ako sa dohodol s veriteľmi, a prípadní verejní veritelia musia podniknúť ďalšie procesné kroky na uskutočnenie odpisov.

| 12) | Tak isto sa ukazuje, že spoločnosť musí v návrhu na vyrovnanie opísať opatrenia určené na jej reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania jej činnosti po vyrovnaní. |
| --- | --- |

12)

Tak isto sa ukazuje, že spoločnosť musí v návrhu na vyrovnanie opísať opatrenia určené na jej reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania jej činnosti po vyrovnaní.

| 13) | Dostupné informácie naznačujú, že oddelení veritelia majú privilegované postavenie aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne. |
| --- | --- |

13)

Dostupné informácie naznačujú, že oddelení veritelia majú privilegované postavenie aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne.

| 14) | Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len “zákon o správe daní”) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platenia daní. Na odloženú sumu sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený. |
| --- | --- |

14)

Podľa zákona č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len “zákon o správe daní”) má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platenia daní. Na odloženú sumu sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený.

| 15) | Zákon o správe daní upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo podniku ako celku. |
| --- | --- |

15)

Zákon o správe daní upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo podniku ako celku.

3.   Sporné opatrenie

| 16) | Frucona v roku 2003 využila inštitút odkladu platenia spotrebnej dane z alkoholu v zmysle zákona o správe daní. |
| --- | --- |

16)

Frucona v roku 2003 využila inštitút odkladu platenia spotrebnej dane z alkoholu v zmysle zákona o správe daní.

| 17) | Podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi odsúhlasil daňový úrad rôznymi správnymi rozhodnutiami odklad platby dane splatnej mesačne za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003. Celkový odložený dlh predstavoval 477 015 759 Sk (11 miliónov EUR). Pred odsúhlasením odkladu týchto platieb daňový úrad v súlade so zákonom zabezpečil každú zo svojich pohľadávok záložným právom v celkovej výške 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR). |
| --- | --- |

17)

Podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi odsúhlasil daňový úrad rôznymi správnymi rozhodnutiami odklad platby dane splatnej mesačne za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003. Celkový odložený dlh predstavoval 477 015 759 Sk (11 miliónov EUR). Pred odsúhlasením odkladu týchto platieb daňový úrad v súlade so zákonom zabezpečil každú zo svojich pohľadávok záložným právom v celkovej výške 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR).

| 18) | Keď Frucona nezaplatila spotrebnú daň za mesiac január 2004 splatnú 25. februára 2004, prišla v dôsledku toho o licenciu na výrobu a spracovanie liehu. |
| --- | --- |

18)

Keď Frucona nezaplatila spotrebnú daň za mesiac január 2004 splatnú 25. februára 2004, prišla v dôsledku toho o licenciu na výrobu a spracovanie liehu.

| 19) | Frucona 8. marca 2004 podala na príslušný krajský súd návrh na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keďže všetky potrebné právne požiadavky boli splnené. Veritelia hlasovali v prospech návrhu na vyrovnanie predloženého Fruconou na pojednávaní dňa 9. júla 2004. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením dohliadajúceho krajského súdu. |
| --- | --- |

19)

Frucona 8. marca 2004 podala na príslušný krajský súd návrh na vyrovnanie. Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keďže všetky potrebné právne požiadavky boli splnené. Veritelia hlasovali v prospech návrhu na vyrovnanie predloženého Fruconou na pojednávaní dňa 9. júla 2004. Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením dohliadajúceho krajského súdu.

| 20) | Daňový úrad napadol toto potvrdzujúce uznesenie súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nebolo prípustné, a vyhlásil, že uznesenie súdu potvrdzujúce vyrovnanie sa stalo právoplatným a vykonateľným 23. júla 2004.
  Veritelia sa s Fruconou dohodli na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu splatí Frucona do jedného mesiaca od nadobudnutia právoplatnosti vyrovnania a zvyšných 65 % dlhu jej veritelia odpustia. Všetci veritelia boli teda uspokojení za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním 416 515 900 Sk (10,6 miliónov EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
  Tab. 2: Stav dlhov Frucony Košice pred a po vyrovnacom konaní [v Sk]









  Veriteľ | Dlh pred vyrovnaním | Dlh po vyrovnaní (2) | Odpísaná suma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Verejný | Daňový úrad | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Súkromný | Tetra Pak, a. s. | [...] (2) | [...] | [...] |
| MTM-obaly, s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant družstvo | [...] | [...] | [...] |
| Vetropack, s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| SPOLU | | 644 591 511 | 225 607 029 | 418 984 482 |

20)

Daňový úrad napadol toto potvrdzujúce uznesenie súdu. Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nebolo prípustné, a vyhlásil, že uznesenie súdu potvrdzujúce vyrovnanie sa stalo právoplatným a vykonateľným 23. júla 2004.

Veritelia sa s Fruconou dohodli na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu splatí Frucona do jedného mesiaca od nadobudnutia právoplatnosti vyrovnania a zvyšných 65 % dlhu jej veritelia odpustia. Všetci veritelia boli teda uspokojení za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním 416 515 900 Sk (10,6 miliónov EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tab. 2: Stav dlhov Frucony Košice pred a po vyrovnacom konaní [v Sk]

Veriteľ

Dlh pred vyrovnaním

Dlh po vyrovnaní (2)

Odpísaná suma

Verejný

Daňový úrad

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Súkromný

Tetra Pak, a. s.

[...] (2)

[...]

[...]

MTM-obaly, s.r.o.

[...]

[...]

[...]

Merkant družstvo

[...]

[...]

[...]

Vetropack, s.r.o.

[...]

[...]

[...]

SPOLU

644 591 511

225 607 029

418 984 482

| 21) | Vo vyrovnacom konaní vystupoval daňový úrad ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval v prospech vyrovnania zvlášť. Daňový úrad mal privilegované postavenie vďaka skutočnosti, že jeho pohľadávky boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu Frucony v roku 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné obchodné pohľadávky nezabezpečené žiadnym spôsobom. |
| --- | --- |

21)

Vo vyrovnacom konaní vystupoval daňový úrad ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval v prospech vyrovnania zvlášť. Daňový úrad mal privilegované postavenie vďaka skutočnosti, že jeho pohľadávky boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu Frucony v roku 2003 (pozri odsek 17). Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania. Ich pohľadávky boli bežné obchodné pohľadávky nezabezpečené žiadnym spôsobom.

| 22) | Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie v súlade s požiadavkami zákona o konkurze opísala reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a personálu (vrátane prepúšťania). V organizačnej a personálnej oblasti Frucona plánovala nasledujúce opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizácia svojich dopravných zariadení vylúčením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizácia obchodných činností. Tieto opatrenia malo sprevádzať prepustenie [do 50] (3) zamestnancov od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tomto období pracovať na 60 %. |
| --- | --- |

22)

Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie v súlade s požiadavkami zákona o konkurze opísala reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a personálu (vrátane prepúšťania). V organizačnej a personálnej oblasti Frucona plánovala nasledujúce opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizácia svojich dopravných zariadení vylúčením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizácia obchodných činností. Tieto opatrenia malo sprevádzať prepustenie [do 50] (3) zamestnancov od marca do mája 2004. Ďalších 50 zamestnancov malo v tomto období pracovať na 60 %.

| 23) | Vo výrobnej a technickej oblasti sa v návrhu Frucony uvádzalo, že keďže spoločnosť prišla o licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia sa od apríla 2004 prenajmú. Spoločnosť plánuje znížiť resp. zrušiť výrobu niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a akémukoľvek zavedeniu nového produktu v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti tejto výroby. |
| --- | --- |

23)

Vo výrobnej a technickej oblasti sa v návrhu Frucony uvádzalo, že keďže spoločnosť prišla o licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia sa od apríla 2004 prenajmú. Spoločnosť plánuje znížiť resp. zrušiť výrobu niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a akémukoľvek zavedeniu nového produktu v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti tejto výroby.

| 24) | Frucona navyše spomína nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala vyplývať z nižších výrobných nákladov po zrušení výroby liehu a zo zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starého zariadenia do šrotu. Frucona plánovala predať aj administratívnu budovu, obchod a rekreačné zariadenie za 8 miliónov Sk (200 000 EUR) a spomenula možnosť predať alebo prenajať zariadenie na výrobu octu. |
| --- | --- |

24)

Frucona navyše spomína nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala vyplývať z nižších výrobných nákladov po zrušení výroby liehu a zo zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starého zariadenia do šrotu. Frucona plánovala predať aj administratívnu budovu, obchod a rekreačné zariadenie za 8 miliónov Sk (200 000 EUR) a spomenula možnosť predať alebo prenajať zariadenie na výrobu octu.

| 25) | Frucona plánovala intenzívny predaj svojich zásob hotových produktov (4). |
| --- | --- |

25)

Frucona plánovala intenzívny predaj svojich zásob hotových produktov (4).

| 26) | Podľa návrhu na vyrovnanie mala Frucona dostať od súkromnej banky pôžičku na financovanie časti dlhu, ktorý navrhla splatiť veriteľom vo vyrovnacom konaní. Celková výška vlastných prostriedkov spoločnosti na financovanie vyrovnania predstavovala 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). |
| --- | --- |

26)

Podľa návrhu na vyrovnanie mala Frucona dostať od súkromnej banky pôžičku na financovanie časti dlhu, ktorý navrhla splatiť veriteľom vo vyrovnacom konaní. Celková výška vlastných prostriedkov spoločnosti na financovanie vyrovnania predstavovala 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR).

III.   ARGUMENTY STRÁN

1.   Sťažovateľ

| 27) | Sťažovateľ tvrdí, že správanie daňového úradu v tomto prípade, mimo i v rámci vyrovnacieho konania, nezodpovedá správaniu súkromného veriteľa, a preto odpis daňovej pohľadávky predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je kompatibilná so spoločným trhom, a to ani ako pomoc na záchranu, ani ako pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

27)

Sťažovateľ tvrdí, že správanie daňového úradu v tomto prípade, mimo i v rámci vyrovnacieho konania, nezodpovedá správaniu súkromného veriteľa, a preto odpis daňovej pohľadávky predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je kompatibilná so spoločným trhom, a to ani ako pomoc na záchranu, ani ako pomoc na reštrukturalizáciu.

| 28) | Sťažovateľ informoval Komisiu o rôznych právnych nástrojoch, ktoré podľa jeho názoru mohol daňový úrad využiť s cieľom dosiahnuť čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok, ale tak neurobil. Sťažovateľ tvrdí, že predtým ako Frucona navrhla vyrovnanie, daňový úrad mohol začať konkurzné konanie, v ktorom by boli jeho pohľadávky uspokojené osobitne a prednostne z predaja zabezpečených aktív (privilégium oddeleného veriteľa). Alternatívne mohol daňový úrad začať daňové exekučné konanie, ktoré by mu umožnilo predať aktíva Frucony. |
| --- | --- |

28)

Sťažovateľ informoval Komisiu o rôznych právnych nástrojoch, ktoré podľa jeho názoru mohol daňový úrad využiť s cieľom dosiahnuť čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok, ale tak neurobil. Sťažovateľ tvrdí, že predtým ako Frucona navrhla vyrovnanie, daňový úrad mohol začať konkurzné konanie, v ktorom by boli jeho pohľadávky uspokojené osobitne a prednostne z predaja zabezpečených aktív (privilégium oddeleného veriteľa). Alternatívne mohol daňový úrad začať daňové exekučné konanie, ktoré by mu umožnilo predať aktíva Frucony.

| 29) | Okrem toho mohol daňový úrad podľa sťažovateľa odmietnuť navrhované vyrovnanie. Keďže mal právo samostatného hlasu, jeho postavenie bolo teda rozhodujúce. Ak by daňový úrad nesúhlasil s návrhom Frucony, vyrovnacie konanie by sa ukončilo a daňový úrad by mohol iniciovať konkurz alebo daňovú exekúciu. |
| --- | --- |

29)

Okrem toho mohol daňový úrad podľa sťažovateľa odmietnuť navrhované vyrovnanie. Keďže mal právo samostatného hlasu, jeho postavenie bolo teda rozhodujúce. Ak by daňový úrad nesúhlasil s návrhom Frucony, vyrovnacie konanie by sa ukončilo a daňový úrad by mohol iniciovať konkurz alebo daňovú exekúciu.

2.   Slovenské orgány

| 30) | Slovensko nepopiera, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, a žiada jeho schválenie ako pomoc na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach. |
| --- | --- |

30)

Slovensko nepopiera, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, a žiada jeho schválenie ako pomoc na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach.

| 31) | Slovenské orgány však objasnili, že daňový úrad podnikol úvodné procesné kroky podľa zákona o správe daní s cieľom začať daňové exekučné konanie. Podanie návrhu na vyrovnanie na krajský súd 8. marca 2004 však začatiu exekučného konania zabránilo. |
| --- | --- |

31)

Slovenské orgány však objasnili, že daňový úrad podnikol úvodné procesné kroky podľa zákona o správe daní s cieľom začať daňové exekučné konanie. Podanie návrhu na vyrovnanie na krajský súd 8. marca 2004 však začatiu exekučného konania zabránilo.

IV.   HODNOTENIE

1.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| 32) | Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyhlasuje akúkoľvek pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

32)

Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyhlasuje akúkoľvek pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| 33) | Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov. Spoločnosť je činná hlavne v oblasti výroby nápojov, v ktorej sa medzi členskými štátmi obchoduje. |
| --- | --- |

33)

Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov. Spoločnosť je činná hlavne v oblasti výroby nápojov, v ktorej sa medzi členskými štátmi obchoduje.

| 34) | Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ. |
| --- | --- |

34)

Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ.

| 35) | V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

35)

V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

| 36) | Z dostupných informácií je jasné, že predmetné vyrovnanie obsahuje rovnaké podmienky vyrovnania pre súkromných veriteľov i daňový úrad: 35 % pohľadávok sa má splatiť veriteľom do jedného mesiaca a 65 % pohľadávok sa odpíše. |
| --- | --- |

36)

Z dostupných informácií je jasné, že predmetné vyrovnanie obsahuje rovnaké podmienky vyrovnania pre súkromných veriteľov i daňový úrad: 35 % pohľadávok sa má splatiť veriteľom do jedného mesiaca a 65 % pohľadávok sa odpíše.

| 37) | Zdá sa však, že právna situácia daňového úradu a ostatných veriteľov nebola rovnaká. Po prvé, daňový úrad mal na rozdiel od súkromných veriteľov právo na vlastný návrh začať špeciálne daňové exekučné konanie, a tým uspokojiť svoje pohľadávky v maximálnom rozsahu prostredníctvom, napríklad, predaja nehnuteľnosti, strojného zariadenia, alebo predaja podniku ako celku. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že hodnota zabezpečených aktív predstavovala 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR), pričom daňový úrad vyrovnal svoje pohľadávky vo výške 224 277 841 Sk (5,6 milióna EUR). |
| --- | --- |

37)

Zdá sa však, že právna situácia daňového úradu a ostatných veriteľov nebola rovnaká. Po prvé, daňový úrad mal na rozdiel od súkromných veriteľov právo na vlastný návrh začať špeciálne daňové exekučné konanie, a tým uspokojiť svoje pohľadávky v maximálnom rozsahu prostredníctvom, napríklad, predaja nehnuteľnosti, strojného zariadenia, alebo predaja podniku ako celku. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že hodnota zabezpečených aktív predstavovala 397 476 726 Sk (10 miliónov EUR), pričom daňový úrad vyrovnal svoje pohľadávky vo výške 224 277 841 Sk (5,6 milióna EUR).

| 38) | Po druhé, pohľadávky daňového úradu za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003 boli zabezpečené záložným právom na aktívach Frucony vytvoreným v súvislosti s odkladom platby dlhu Frucony na toto obdobie. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa použil výlučne na splatenie pohľadávok daňového úradu ako jediného oddeleného veriteľa. Pohľadávky daňového úradu nepokryté v prvej skupine by sa zaplatili spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Veritelia v druhej skupine sú uspokojení pomerne. V tejto súvislosti Komisia pozoruje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali 640 miliónov Sk (16 miliónov EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval 3,8 milióna Sk (95 000 EUR), čo zodpovedá 0,6 % celkových pohľadávok. Vzhľadom na tento pomer sa zdá, že keďže výnosy z ďalšieho predaja by sa rozdelili pomerne, daňový úrad by profitoval najviac aj v druhej skupine. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne. |
| --- | --- |

38)

Po druhé, pohľadávky daňového úradu za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003 boli zabezpečené záložným právom na aktívach Frucony vytvoreným v súvislosti s odkladom platby dlhu Frucony na toto obdobie. Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa použil výlučne na splatenie pohľadávok daňového úradu ako jediného oddeleného veriteľa. Pohľadávky daňového úradu nepokryté v prvej skupine by sa zaplatili spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Veritelia v druhej skupine sú uspokojení pomerne. V tejto súvislosti Komisia pozoruje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali 640 miliónov Sk (16 miliónov EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval 3,8 milióna Sk (95 000 EUR), čo zodpovedá 0,6 % celkových pohľadávok. Vzhľadom na tento pomer sa zdá, že keďže výnosy z ďalšieho predaja by sa rozdelili pomerne, daňový úrad by profitoval najviac aj v druhej skupine. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne.

| 39) | Po tretie, daňový úrad po začatí vyrovnacieho konania mohol zabrániť vyrovnaniu odmietnutím hlasovať v jeho prospech. |
| --- | --- |

39)

Po tretie, daňový úrad po začatí vyrovnacieho konania mohol zabrániť vyrovnaniu odmietnutím hlasovať v jeho prospech.

| 40) | Z uvedeného sa zdá, že zatiaľ čo súkromní veritelia mali záujem hlasovať pre navrhované vyrovnanie, lebo im zabezpečovalo vyšší výnos (pokrytie 35 % ich pohľadávok), daňový úrad by dosiahol vyšší výnos, ak by použil konkurzné konanie alebo daňovú exekúciu. |
| --- | --- |

40)

Z uvedeného sa zdá, že zatiaľ čo súkromní veritelia mali záujem hlasovať pre navrhované vyrovnanie, lebo im zabezpečovalo vyšší výnos (pokrytie 35 % ich pohľadávok), daňový úrad by dosiahol vyšší výnos, ak by použil konkurzné konanie alebo daňovú exekúciu.

| 41) | Na základe informácií dostupných v tomto štádiu Komisia pochybuje, že daňový úrad konal ako súkromný veriteľ. Komisia preto pochybuje, že sporné opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž, a to udelením výhody, ktorú by Frucona nemohla získať na trhu. |
| --- | --- |

41)

Na základe informácií dostupných v tomto štádiu Komisia pochybuje, že daňový úrad konal ako súkromný veriteľ. Komisia preto pochybuje, že sporné opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž, a to udelením výhody, ktorú by Frucona nemohla získať na trhu.

2.   Výnimka podľa článku 87 ods. 2 a ods. 3 Zmluvy o ES

| 42) | Primárnym cieľom sporného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky. |
| --- | --- |

42)

Primárnym cieľom sporného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky.

| 43) | Vzhľadom na výrobné portfólio príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú špeciálne pravidlá vzťahujúce sa na sektor poľnohospodárstva. Po porovnaní obratu spoločnosti za roky 2002 – 2004 v rôznych segmentoch jej výrobného sortimentu (pozri tab. 1) Komisia došla k záveru, že väčšina produktov Frucony nie sú produkty spadajúce pod prílohu I Zmluvy o ES. Preto sa uplatňujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

43)

Vzhľadom na výrobné portfólio príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú špeciálne pravidlá vzťahujúce sa na sektor poľnohospodárstva. Po porovnaní obratu spoločnosti za roky 2002 – 2004 v rôznych segmentoch jej výrobného sortimentu (pozri tab. 1) Komisia došla k záveru, že väčšina produktov Frucony nie sú produkty spadajúce pod prílohu I Zmluvy o ES. Preto sa uplatňujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci.

| 44) | Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5) (ďalej len “nové usmernenie”), ktoré nahrádza predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (6) (ďalej len “usmernenie z roku 1999”). |
| --- | --- |

44)

Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5) (ďalej len “nové usmernenie”), ktoré nahrádza predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (6) (ďalej len “usmernenie z roku 1999”).

| 45) | Prechodné ustanovenia nového usmernenia stanovujú, že nové usmernenie sa uplatňuje na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernenia platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek). |
| --- | --- |

45)

Prechodné ustanovenia nového usmernenia stanovujú, že nové usmernenie sa uplatňuje na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernenia platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek).

| 46) | Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo právoplatnosť 23. júla 2004 (7). Pomoc bola teda nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Preto sa uplatňuje usmernenie z roku 1999, ktoré platilo v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

46)

Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo právoplatnosť 23. júla 2004 (7). Pomoc bola teda nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Preto sa uplatňuje usmernenie z roku 1999, ktoré platilo v čase poskytnutia pomoci.

2.1.   Oprávnenosť podniku

| 47) | Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa domáceho práva spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

47)

Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa domáceho práva spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti.

| 48) | Frucona bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Frucona je preto oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

48)

Frucona bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Frucona je preto oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.

2.2.   Pomoc na záchranu

| 49) | Pomoc na záchranu je svojím charakterom dočasná pomoc, ktorá by mala umožniť udržať podnik v ťažkostiach nad vodou na čas potrebný na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie. Tato pomoc pozostáva z podpory likvidity vo forme úverových záruk alebo pôžičiek (bod 23 písm. a) usmernenia z roku 1999). Komisia poznamenáva, že sporným opatrením je v tomto prípade odpísanie dlhu, čo zodpovedá nenávratnému grantu. |
| --- | --- |

49)

Pomoc na záchranu je svojím charakterom dočasná pomoc, ktorá by mala umožniť udržať podnik v ťažkostiach nad vodou na čas potrebný na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie. Tato pomoc pozostáva z podpory likvidity vo forme úverových záruk alebo pôžičiek (bod 23 písm. a) usmernenia z roku 1999). Komisia poznamenáva, že sporným opatrením je v tomto prípade odpísanie dlhu, čo zodpovedá nenávratnému grantu.

| 50) | Podľa bodu 23 písm. d) sa k pomoci musí najneskôr šesť mesiacov od povolenia opatrenia na záchranu priložiť plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz, že celá pomoc bola splatená. |
| --- | --- |

50)

Podľa bodu 23 písm. d) sa k pomoci musí najneskôr šesť mesiacov od povolenia opatrenia na záchranu priložiť plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz, že celá pomoc bola splatená.

| 51) | Komisia poznamenáva, že Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie adresovanom krajskému súdu opísala niektoré opatrenia, ktoré plánuje vykonať na svoju reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania svojej činnosti po vyrovnaní. Tieto opatrenia sú opísané v odseku 23 a nasl. |
| --- | --- |

51)

Komisia poznamenáva, že Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie adresovanom krajskému súdu opísala niektoré opatrenia, ktoré plánuje vykonať na svoju reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania svojej činnosti po vyrovnaní. Tieto opatrenia sú opísané v odseku 23 a nasl.

| 52) | Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia možno pokladať za plán reštrukturalizácie, a to z nižšie uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

52)

Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia možno pokladať za plán reštrukturalizácie, a to z nižšie uvedených dôvodov.

| 53) | Na základe uvedeného Komisia pochybuje, či sporné opatrenie je zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu. |
| --- | --- |

53)

Na základe uvedeného Komisia pochybuje, či sporné opatrenie je zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu.

2.3.   Pomoc na reštrukturalizáciu

Životaschopný plán reštrukturalizácie

| 54) | Ako je uvedené vyššie, Frucona by bola oprávnená aj na pomoc na reštrukturalizáciu. Podľa bodu 31 usmernenia z roku 1999 je takáto pomoc podmienená realizáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia musí schváliť v prípade všetkých opatrení individuálnej pomoci. |
| --- | --- |

54)

Ako je uvedené vyššie, Frucona by bola oprávnená aj na pomoc na reštrukturalizáciu. Podľa bodu 31 usmernenia z roku 1999 je takáto pomoc podmienená realizáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia musí schváliť v prípade všetkých opatrení individuálnej pomoci.

| 55) | Zdá sa, že opis reorganizačných opatrení je zákonnou požiadavkou pre začatie vyrovnacieho konania súdom. Komisia má však pochybnosti, či schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo podmienené realizáciou opatrení navrhovaných Fruconou. Inými slovami, nič v spise nenaznačuje existenciu príčinného spojenia medzi poskytnutím pomoci daňovým úradom a opatreniami navrhovanými príjemcom. |
| --- | --- |

55)

Zdá sa, že opis reorganizačných opatrení je zákonnou požiadavkou pre začatie vyrovnacieho konania súdom. Komisia má však pochybnosti, či schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo podmienené realizáciou opatrení navrhovaných Fruconou. Inými slovami, nič v spise nenaznačuje existenciu príčinného spojenia medzi poskytnutím pomoci daňovým úradom a opatreniami navrhovanými príjemcom.

| 56) | Navyše sú navrhované opatrenia formulované len veľmi všeobecne a žiadnym spôsobom neanalyzujú okolnosti, ktoré doviedli spoločnosť do ťažkostí, ani finančnú situáciu spoločnosti a jej finančné perspektívy. Niektoré opatrenia nie sú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, lebo súvisia len s tým, že spoločnosť musela po strate potrebnej výrobnej licencie prestať vyrábať lieh a súvisiace produkty (predaj zásob, prenájom výrobných zariadení tretej osobe). Iné opatrenia predstavujú skôr činnosti súvisiace s normálnym chodom podniku než racionalizačné opatrenia (predaj starého zariadenia). Štrukturálne opatrenia ako predaj nehnuteľností alebo ukončenie niektorých neziskových činností sú opísané len veľmi stručne, bez akéhokoľvek náznaku časového harmonogramu. |
| --- | --- |

56)

Navyše sú navrhované opatrenia formulované len veľmi všeobecne a žiadnym spôsobom neanalyzujú okolnosti, ktoré doviedli spoločnosť do ťažkostí, ani finančnú situáciu spoločnosti a jej finančné perspektívy. Niektoré opatrenia nie sú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, lebo súvisia len s tým, že spoločnosť musela po strate potrebnej výrobnej licencie prestať vyrábať lieh a súvisiace produkty (predaj zásob, prenájom výrobných zariadení tretej osobe). Iné opatrenia predstavujú skôr činnosti súvisiace s normálnym chodom podniku než racionalizačné opatrenia (predaj starého zariadenia). Štrukturálne opatrenia ako predaj nehnuteľností alebo ukončenie niektorých neziskových činností sú opísané len veľmi stručne, bez akéhokoľvek náznaku časového harmonogramu.

| 57) | Slovenské orgány netvrdia, že tieto opatrenia predstavujú plán reštrukturalizácie. Listom z 20. októbra 2004 informoval daňový úrad Fruconu, že daňový odpis sa pokladá za formu štátnej pomoci, a požiadal Fruconu o predloženie “investičného projektu”. Frucona odmietla poskytnúť taký plán s odôvodnením, že požiadala o vyrovnanie so svojimi veriteľmi a nie o štátnu pomoc. Je preto sporné, že daňový úrad v čase, keď súhlasil s navrhovaným vyrovnaním (9. júla 2004), pokladal opatrenia navrhnuté Fruconou za plán reštrukturalizácie, ktorého realizácia by bola nevyhnutnou podmienkou poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

57)

Slovenské orgány netvrdia, že tieto opatrenia predstavujú plán reštrukturalizácie. Listom z 20. októbra 2004 informoval daňový úrad Fruconu, že daňový odpis sa pokladá za formu štátnej pomoci, a požiadal Fruconu o predloženie “investičného projektu”. Frucona odmietla poskytnúť taký plán s odôvodnením, že požiadala o vyrovnanie so svojimi veriteľmi a nie o štátnu pomoc. Je preto sporné, že daňový úrad v čase, keď súhlasil s navrhovaným vyrovnaním (9. júla 2004), pokladal opatrenia navrhnuté Fruconou za plán reštrukturalizácie, ktorého realizácia by bola nevyhnutnou podmienkou poskytnutia pomoci.

| 58) | Podľa bodu 11 usmernenia z roku 1999 finančná reštrukturalizácia musí zvyčajne sprevádzať fyzickú reštrukturalizáciu. Reštrukturalizácia sa však nemôže obmedzovať na úhradu dlhu alebo pokrytie minulých strát. Jediným konkrétnym opatrením, ktoré Frucona navrhuje, je reštrukturalizácia dlhu. |
| --- | --- |

58)

Podľa bodu 11 usmernenia z roku 1999 finančná reštrukturalizácia musí zvyčajne sprevádzať fyzickú reštrukturalizáciu. Reštrukturalizácia sa však nemôže obmedzovať na úhradu dlhu alebo pokrytie minulých strát. Jediným konkrétnym opatrením, ktoré Frucona navrhuje, je reštrukturalizácia dlhu.

| 59) | Komisia pochybuje, že opatrenia opísané v návrhu Frucony na vyrovnanie predstavujú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, ktoré v primeranej lehote a na základe reálnych predpokladov týkajúcich sa budúcich prevádzkových podmienok povedú k dlhodobej životaschopnosti spoločnosti. |
| --- | --- |

59)

Komisia pochybuje, že opatrenia opísané v návrhu Frucony na vyrovnanie predstavujú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, ktoré v primeranej lehote a na základe reálnych predpokladov týkajúcich sa budúcich prevádzkových podmienok povedú k dlhodobej životaschopnosti spoločnosti.

Pomoc obmedzená na minimum

| 60) | Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci prísne obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie plánovanej reštrukturalizácie. Od príjemcov sa očakáva značný príspevok na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

60)

Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci prísne obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie plánovanej reštrukturalizácie. Od príjemcov sa očakáva značný príspevok na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov.

| 61) | Keďže Komisia nemá žiadne iné informácie, je toho názoru, že celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavujú 644 591 511 Sk (16 miliónov EUR), čo je celková suma dlhu Frucony. Komisia poznamenáva, že Frucona navrhuje pokryť 35 % svojho dlhu, čo činí 225 607 029 Sk (5,6 milióna EUR), z vlastných prostriedkov a z pôžičky od súkromnej banky, spolu vo výške 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). Rozdiel medzi potrebami a vlastnými prostriedkami financovania budú musieť slovenské orgány vysvetliť. |
| --- | --- |

61)

Keďže Komisia nemá žiadne iné informácie, je toho názoru, že celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavujú 644 591 511 Sk (16 miliónov EUR), čo je celková suma dlhu Frucony. Komisia poznamenáva, že Frucona navrhuje pokryť 35 % svojho dlhu, čo činí 225 607 029 Sk (5,6 milióna EUR), z vlastných prostriedkov a z pôžičky od súkromnej banky, spolu vo výške 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR). Rozdiel medzi potrebami a vlastnými prostriedkami financovania budú musieť slovenské orgány vysvetliť.

| 62) | Komisia má pochybnosti, či je vlastný príspevok príjemcu na reštrukturalizačné náklady značný. |
| --- | --- |

62)

Komisia má pochybnosti, či je vlastný príspevok príjemcu na reštrukturalizačné náklady značný.

2.4.   Záver

| 63) | Na základe uvedeného a informácií dostupných v toto štádiu Komisia pochybuje, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku predpokladanú Zmluvou o ES. |
| --- | --- |

63)

Na základe uvedeného a informácií dostupných v toto štádiu Komisia pochybuje, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku predpokladanú Zmluvou o ES.

V.   ROZHODNUTIE

| 64) | Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia z dôvodu pochybností, či predstavuje štátnu pomoc, a ak áno, či je kompatibilné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

64)

Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia z dôvodu pochybností, či predstavuje štátnu pomoc, a ak áno, či je kompatibilné so spoločným trhom.

| 65) | Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia v rámci konania stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES vyzýva Slovensko, aby v lehote jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré sú potrebné na zhodnotenie pomoci. Žiada tiež Vaše úrady, aby čo najrýchlejšie doručili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci. |
| --- | --- |

65)

Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia v rámci konania stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES vyzýva Slovensko, aby v lehote jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré sú potrebné na zhodnotenie pomoci. Žiada tiež Vaše úrady, aby čo najrýchlejšie doručili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.

| 66) | Komisia pripomína Slovensku, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok a odkazuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že vo všetkých prípadoch protiprávnej pomoci môže byť táto od príjemcu vymáhaná. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu (pozri odsek 11).” |
| --- | --- |

66)

Komisia pripomína Slovensku, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok a odkazuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že vo všetkých prípadoch protiprávnej pomoci môže byť táto od príjemcu vymáhaná. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu (pozri odsek 11).”

---

(1)  Dôverná informácia.

1

(2)  Suma, ktorú je Frucona Košice povinná splatiť svojim veriteľom.

2

(3)  Dôverná informácia.

3

(4)  Vzhľadom na stratu licencie na výrobu liehu a nápojov na báze liehu a podľa informácií poskytnutých sťažovateľom sa tento predaj zrejme týkal hlavne liehu.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  Posledný dátum, kedy možno pomoc pokladať za poskytnutú. Možné sú aj iné skoršie dátumy (pozri odsek 19).

7

---

III Teatised

Komisjon

| 22.9.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/53 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/53

---

Kaudse TTA-tegevuse konkursikutse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammis “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine”

Eelisvaldkond: “Säästvad energiasüsteemid”

Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Energy-4

(2005/C 233/12)

| 1. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002 vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).
  Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002 vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.
  Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002 vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (4) (edaspidi “osalemiseeskiri”) ning vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse ettepanekud esitada konkursikutses esitatud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsusega nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002—2006), (1) võttis nõukogu 30. septembril 2002 vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogrammi “Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002—2006) (2) (edaspidi “eriprogramm”).

Eriprogrammi artikli 5 lõike 1 kohaselt võttis Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon”) 9. detsembril 2002 vastu tööprogrammi (3) (edaspidi “tööprogramm”), milles sätestatakse üksikasjalikumalt eriprogrammi eesmärgid, teadus- ja tehnoloogiaprioriteedid ning rakendamise ajakava.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. detsembril 2002 vastu määruse eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002—2006) rakendamises ja uurimistulemuste levitamist (4) (edaspidi “osalemiseeskiri”) ning vastavalt nimetatud määruse artikli 9 lõikele 1 tuleb kaudse TTA-tegevuse ettepanekud esitada konkursikutses esitatud tingimuste kohaselt.

| 2. | Käesolev kaudse TTA-tegevuse konkursikutse (edaspidi “konkursikutse”) koosneb käesolevast üldosast ja lisas kirjeldatud eritingimustest. Lisas täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse ettepanekute esitamise tähtaeg, hindamise lõpuleviimise esialgne kuupäev, soovituslik eelarve, asjaomased teostusvahendid ja valdkonnad, kaudse TTA-tegevuse ettepanekute hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused. |
| --- | --- |

2.

Käesolev kaudse TTA-tegevuse konkursikutse (edaspidi “konkursikutse”) koosneb käesolevast üldosast ja lisas kirjeldatud eritingimustest. Lisas täpsustatakse eelkõige kaudse TTA-tegevuse ettepanekute esitamise tähtaeg, hindamise lõpuleviimise esialgne kuupäev, soovituslik eelarve, asjaomased teostusvahendid ja valdkonnad, kaudse TTA-tegevuse ettepanekute hindamise kriteeriumid, minimaalne osalejate arv ja võimalikud kitsendavad tingimused.

| 3. | Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “ettepanekute esitajad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja asjaomases konkursikutses esitatud tingimustele.
  Ettepanekute esitajate osalemistingimusi kontrollitakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad ettepanekute esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.
  Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse ettepanekud ning naiste osalemine ettepanekute esitamises. |
| --- | --- |

3.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid võivad komisjonile esitada füüsilised ja juriidilised isikud, keda ei jäeta osalemiseeskirjas või nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) artikli 114 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt valikumenetlusest kõrvale (edaspidi “ettepanekute esitajad”) ja kes vastavad osalemiseeskirjas ja asjaomases konkursikutses esitatud tingimustele.

Ettepanekute esitajate osalemistingimusi kontrollitakse kaudse TTA-tegevuse üle peetavate läbirääkimiste käigus. Enne seda peavad ettepanekute esitajad alla kirjutama avaldusele, et ükski finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 nimetatud juhtudest nende puhul ei kehti. Samuti peavad nad olema komisjonile esitanud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 173 lõikes 2 loetletud teabe.

Euroopa Ühendus on vastu võtnud võrdsete võimaluste poliitika ning sellest lähtuvalt on eriti teretulnud naiste esitatud kaudse TTA-tegevuse ettepanekud ning naiste osalemine ettepanekute esitamises.

| 4. | Komisjon teeb ettepanekute esitajatele kättesaadavaks konkursikutse juhendi, mis sisaldab teavet kaudse TTA-tegevuse ettepanekute koostamise ja esitamise kohta. Komisjon teeb kättesaadavaks ka ettepanekute hindamise ja valikumenetluse juhendi (7). Nimetatud juhendeid, samuti tööprogrammi ja muud konkursikutsega seotud teavet saab komisjonilt järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels |
| Internetiaadress: www.cordis.lu/fp6 |

4.

Komisjon teeb ettepanekute esitajatele kättesaadavaks konkursikutse juhendi, mis sisaldab teavet kaudse TTA-tegevuse ettepanekute koostamise ja esitamise kohta. Komisjon teeb kättesaadavaks ka ettepanekute hindamise ja valikumenetluse juhendi (7). Nimetatud juhendeid, samuti tööprogrammi ja muud konkursikutsega seotud teavet saab komisjonilt järgmisel aadressil:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels

Internetiaadress: www.cordis.lu/fp6

| 5. | Kaudse TTA-tegevuse ettepanekud palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise ettepanekute esitamise süsteemi (EPSS (8)) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada ettepanek paberkandjal. Kirjalik ettepanek tuleb saata järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| The Priority 6.1.ii Information Desk |
| Directorate General RTD |
| CDMA 5/186 |
| B-1049 Brussels |
| E-posti aadress: rtd-energy@cec.eu.int |

5.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekud palutakse esitada ainult elektroonilisel kujul veebipõhise elektroonilise ettepanekute esitamise süsteemi (EPSS (8)) kaudu. Erandjuhtudel võib koordinaator siiski enne konkursikutse tähtaja lõppu taotleda komisjonilt luba esitada ettepanek paberkandjal. Kirjalik ettepanek tuleb saata järgmisel aadressil:

European Commission

The Priority 6.1.ii Information Desk

Directorate General RTD

CDMA 5/186

B-1049 Brussels

E-posti aadress: rtd-energy@cec.eu.int

Taotlusele tuleb lisada selgitus erandi tegemise vajaduse kohta. Ettepanekute esitajad, kes soovivad esitada ettepaneku paberkandjal, vastutavad selle eest, et eranditaotlus esitatakse ja sellega seotud menetlus lõpetatakse enne konkursikutse tähtaja lõppu.

Kõik kaudse TTA-tegevuse ettepanekud peavad koosnema kahest osast: vormid (A osa) ja ettepaneku sisu (B osa).

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekud võib koostada võrguväliselt (off-line) või võrgus (on-line) ja esitada võrgu vahendusel. Kaudse TTA-tegevuse ettepanekute B osa saab esitada ainult PDF-vormingus (portable document format, Adobe versioon 3 või uuem, embedded fonts). Kokkupakitud (“zipped”) faile menetlusse ei võeta.

Programm EPSS (kasutamiseks nii võrguväliselt kui ka võrgus) on kättesaadav Cordis'e veebilehel www.cordis.lu.

Võrgu vahendusel esitatud ettepanekuid, mis on puudulikud, loetamatud või sisaldavad viirusi, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid, mis on esitatud teisaldataval elektroonilisel andmekandjal (nt CD-ROM või diskett), e-postiga või faksi teel, menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid, mida on lubatud esitada paberkandjal ja mis on puudulikud, menetlusse ei võeta.

Ettepanekute esitamise võimalusi on täpsemalt kirjeldatud ettepanekute hindamise ja valikumenetluse juhendi J lisas.

| 6. | Kaudse TTA-tegevuse ettepanekud peavad jõudma komisjoni hiljemalt asjaomases konkursikutses märgitud tähtpäeval ja kellaajal. Hiljem saabunud ettepanekuid menetlusse ei võeta.
  Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta asjaomases konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.
  Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

6.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekud peavad jõudma komisjoni hiljemalt asjaomases konkursikutses märgitud tähtpäeval ja kellaajal. Hiljem saabunud ettepanekuid menetlusse ei võeta.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid, mille puhul minimaalne osalejate arv ei vasta asjaomases konkursikutses ettenähtud tingimustele, menetlusse ei võeta.

Sama kehtib ka kõikide tööprogrammis nimetatud täiendavate kõlblikkuskriteeriumide kohta.

| 7. | Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse ettepanek on esitatud mitu korda, vaatab komisjon läbi viimase enne asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui sama kaudse TTA-tegevuse ettepanek on esitatud mitu korda, vaatab komisjon läbi viimase enne asjaomases konkursikutses märgitud sulgemiskuupäeva ja -kellaaega saabunud versiooni.

| 8. | Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on asjaomase konkursikutsega ette nähtud. |
| --- | --- |

8.

Kaudse TTA-tegevuse ettepanekuid võidakse hinnata hilisemates hindamisvoorudes, kui selline võimalus on asjaomase konkursikutsega ette nähtud.

| 9. | Ettepanekute esitajatel palutakse märkida asjaomase konkursikutse tunnus igasuguses konkursikutsega seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimisel või ettepaneku esitamisel). |
| --- | --- |

9.

Ettepanekute esitajatel palutakse märkida asjaomase konkursikutse tunnus igasuguses konkursikutsega seotud kirjavahetuses (nt teabe küsimisel või ettepaneku esitamisel).

---

(1)  EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1.

(3)  Komisjoni otsus K(2002) 4789, mida on muudetud otsustega K(2003) 577, K(2003) 955, K(2003 )1952, K(2003) 3543, K(2003) 3555, K(2003) 4609, K(2003) 5183, K(2004) 433, K(2004) 2002, K(2004) 3324, K(2004) 4178, K(2004) 5286, K(2005) 27, K(2005) 961, K(2005) 2076, K(2005) 2747, K(2005) 3244 ja K(2005) 33690 Kõik nimetatud otsused on avaldamata.

(4)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23.

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(7)  Otsus K(2003) 883, 27.3.2003, viimati muudetud otsusega K(2004) 1855, 18.5.2004.

(8)  EPSS (Electronic Proposal Submission System) on programm ettepanekute elektrooniliseks koostamiseks ja esitamiseks.

---

LISA

1)   Eriprogramm: Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine

2)   Prioriteetne teema/valdkond: uuringute eelisvaldkond “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid, 1) säästvad energiasüsteemid, ii) keskpika ja pikaajalise mõjuga teadusuuringud”.

3)   Konkursikutse nimetus: temaatiline konkursikutse valdkonnas “Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid, 1) säästvad energiasüsteemid, ii) keskpika ja pikaajalise mõjuga teadusuuringud”.

4)   Konkursikutse tunnus: FP6-2005-Energy-4

5)   Avaldamiskuupäev:

6)   Sulgemiskuupäev: 10. jaanuar 2006 kell 17.00 (Brüsseli aja järgi).

7)   Soovituslik kogueelarve: 20 miljonit eurot

Käesoleva konkursikutse alusel esitatud ettepanekud võistlevad omavahel nii uurimisvaldkondade piires kui ka nende vahel, seetõttu võib juhtuda, et mõnda uurimisteemat ei toetata. Ettepanekute valimise esimene kriteerium on kvaliteet, kuid eelarve on kavandatud jaotada võrdselt taastuvenergia tehnoloogiate valdkonna ning ülejäänud keskmise ja pika tähtajaga “Säästvate energiasüsteemide programmi” uuringute vahel.

8)   Konkursikutse valdkonnad ja vahendid:

| Tööprogrammi jagu | Vahend |
| --- | --- |
| Käesoleva konkursikutse teemade ja valdkondade kohta vt täpsemalt tööprogrammi jagu 6.1.3.2.6. | Integreeritud projekt, sihtotstarbeline teadusprojekt, kooskõlastustegevused ja eritoetustegevused vastavalt tööprogrammi jaole 6.1.3.2.6 |

Tööprogrammi jagu

Vahend

Käesoleva konkursikutse teemade ja valdkondade kohta vt täpsemalt tööprogrammi jagu 6.1.3.2.6.

Integreeritud projekt, sihtotstarbeline teadusprojekt, kooskõlastustegevused ja eritoetustegevused vastavalt tööprogrammi jaole 6.1.3.2.6

9)   Osalejate miinimumarv (1):

| Vahend | Osalejate miinimumarv |
| --- | --- |
| Integreeritud projekt, sihtotstarbeline teadusprojekt või kooskõlastustegevus | Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmesriigist või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmesriigist või assotsieerunud kandidaatriigist. |
| Eritoetustegevus | Üks juriidiline isik liikmesriigist või assotsieerunud riigist. |

Vahend

Osalejate miinimumarv

Integreeritud projekt, sihtotstarbeline teadusprojekt või kooskõlastustegevus

Kolm iseseisvat juriidilist isikut kolmest erinevast liikmesriigist või assotsieerunud riigist (hõlmab assotsieerunud kandidaatriike), sealhulgas vähemalt kahest liikmesriigist või assotsieerunud kandidaatriigist.

Eritoetustegevus

Üks juriidiline isik liikmesriigist või assotsieerunud riigist.

10)   Osalemispiirangud: puuduvad.

11)   Konsortsiumikokkulepped:

| — | Integreeritud projektis osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe. |
| --- | --- |

—

Integreeritud projektis osalejad peavad sõlmima konsortsiumikokkuleppe.

| — | Sihtotstarbelistes teadusprojektides, kooskõlastustegevustes ja eritoetustegevustes osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe, kuid see pole nõutav. |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelistes teadusprojektides, kooskõlastustegevustes ja eritoetustegevustes osalejatel soovitatakse sõlmida konsortsiumikokkulepe, kuid see pole nõutav.

12)   Hindamine:

| — | Hindamine toimub üheastmelise menetlusena. |
| --- | --- |

—

Hindamine toimub üheastmelise menetlusena.

| — | Käesoleva konkursikutse raames võib kasutada kaughindamist. |
| --- | --- |

—

Käesoleva konkursikutse raames võib kasutada kaughindamist.

| — | Ettepanekuid ei hinnata anonüümselt. |
| --- | --- |

—

Ettepanekuid ei hinnata anonüümselt.

13)   Hindamiskriteeriumid: iga vahendi puhul kohaldatavad kriteeriumid (sealhulgas üksiktasemed ja -läved ning kogulävi) on esitatud tööprogrammi B lisas.

14)   Hindamise ja lepingute võimalik ajakava:

| — | Hindamistulemused selguvad ligikaudu nelja kuu jooksul pärast sulgemiskuupäeva. |
| --- | --- |

—

Hindamistulemused selguvad ligikaudu nelja kuu jooksul pärast sulgemiskuupäeva.

| — | Esimeste lepingute sõlmimine: eeldatavasti jõustuvad esimesed käesoleva pakkumiskutsega seotud lepingud enne 2006. aasta lõppu. |
| --- | --- |

—

Esimeste lepingute sõlmimine: eeldatavasti jõustuvad esimesed käesoleva pakkumiskutsega seotud lepingud enne 2006. aasta lõppu.

---

(1)  Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud mis tahes juriidiline isik, mis koosneb nõutavast osaliste hulgast, võib üksi osaleda kaudses meetmes.

---