# Úradný vestník C 275E/8. n

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 275E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 488. novembra 2005 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 275E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 488. novembra 2005

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Rada |
| 2005/C 275E/1 | Spoločná pozícia (ES) č. 33/2005 prijatá Radou 6. septembra 2005 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely smernice Európskeho Parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/62/ES o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami | 1 |
| 2005/C 275E/2 | Spoločná pozícia (ES) č. 34/2005 prijatá Radou 23. septembra 2005 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho pralamentu a Rady 2005/.../ES o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách a o zrušení smernice Rady 93/76/EHS | 19 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Rada

2005/C 275E/1

Spoločná pozícia (ES) č. 33/2005 prijatá Radou 6. septembra 2005 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely smernice Európskeho Parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/62/ES o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami

1

2005/C 275E/2

Spoločná pozícia (ES) č. 34/2005 prijatá Radou 23. septembra 2005 v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho pralamentu a Rady 2005/.../ES o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách a o zrušení smernice Rady 93/76/EHS

19

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Rada

| 8.11.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 275/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 33/2005

prijatá Radou 6. septembra 2005

na účely prijatia smernice Európskeho Parlamentu a Rady 2005/.../ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/62/ES o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami

(2005/C 275 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71 ods. 1,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zo 17. júna 1999 o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami (1), a najmä na jej článok 7,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (3),

konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy (4),

keďže:

| (1) | Odstránenie narušovania hospodárskej súťaže medzi dopravnými podnikmi členských štátov, riadne fungovanie vnútorného trhu a zvýšenie konkurencieschopnosti závisí od spravodlivých mechanizmov zriadených na spoplatnenie dopravcov za používanie infraštruktúry. Určitá harmonizácia sa už dosiahla smernicou 1999/62/ES. |
| --- | --- |

(1)

Odstránenie narušovania hospodárskej súťaže medzi dopravnými podnikmi členských štátov, riadne fungovanie vnútorného trhu a zvýšenie konkurencieschopnosti závisí od spravodlivých mechanizmov zriadených na spoplatnenie dopravcov za používanie infraštruktúry. Určitá harmonizácia sa už dosiahla smernicou 1999/62/ES.

| (2) | Spravodlivejší systém poplatkov za používanie cestnej infraštruktúry je rozhodujúci pre podporu trvalo udržateľnej dopravy v Spoločenstve. Cieľ optimalizovať existujúcu cestnú sieť a dosiahnuť výrazné zníženie jej negatívneho vplyvu by sa mal dosiahnuť bez dodatočného zaťažovania prevádzkovateľov v záujme zdravého hospodárskeho rastu a riadneho fungovania vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(2)

Spravodlivejší systém poplatkov za používanie cestnej infraštruktúry je rozhodujúci pre podporu trvalo udržateľnej dopravy v Spoločenstve. Cieľ optimalizovať existujúcu cestnú sieť a dosiahnuť výrazné zníženie jej negatívneho vplyvu by sa mal dosiahnuť bez dodatočného zaťažovania prevádzkovateľov v záujme zdravého hospodárskeho rastu a riadneho fungovania vnútorného trhu.

| (3) | Komisia oznámila svoj zámer navrhnúť smernicu o poplatkoch za použitie cestnej infraštruktúry v Bielej knihe „Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnúť“. Európsky parlament potvrdil potrebu spoplatnenia infraštruktúry, keď 12. februára 2003 prijal správu o záveroch Bielej knihy. Po zasadnutí Európskej rady v Göteborgu 15. júna 2001, ktoré venovalo mimoriadnu pozornosť najmä otázke trvalo udržateľnej dopravy, Európskej rady v Kodani 12. a 13. decembra 2002 a Európskej rady v Bruseli 20. a 21. marca 2003 uvítal tiež úmysel Komisie predložiť novú smernicu „Eurovignette“. |
| --- | --- |

(3)

Komisia oznámila svoj zámer navrhnúť smernicu o poplatkoch za použitie cestnej infraštruktúry v Bielej knihe „Európska dopravná politika do roku 2010: čas rozhodnúť“. Európsky parlament potvrdil potrebu spoplatnenia infraštruktúry, keď 12. februára 2003 prijal správu o záveroch Bielej knihy. Po zasadnutí Európskej rady v Göteborgu 15. júna 2001, ktoré venovalo mimoriadnu pozornosť najmä otázke trvalo udržateľnej dopravy, Európskej rady v Kodani 12. a 13. decembra 2002 a Európskej rady v Bruseli 20. a 21. marca 2003 uvítal tiež úmysel Komisie predložiť novú smernicu „Eurovignette“.

| (4) | Smernica 1999/62/ES na účely stanovenia mýt zohľadňuje náklady na výstavbu, prevádzku, údržbu a rozvoj infraštruktúry. Je potrebné osobitné ustanovenie, aby sa zabezpečila prehľadnosť stavebných nákladov, ktoré sa môžu brať do úvahy. |
| --- | --- |

(4)

Smernica 1999/62/ES na účely stanovenia mýt zohľadňuje náklady na výstavbu, prevádzku, údržbu a rozvoj infraštruktúry. Je potrebné osobitné ustanovenie, aby sa zabezpečila prehľadnosť stavebných nákladov, ktoré sa môžu brať do úvahy.

| (5) | Medzinárodná cestná doprava sa sústreďuje na transeurópskej cestnej dopravnej sieti. Okrem toho je riadne fungovanie vnútorného trhu dôležité pre komerčnú dopravu. V dôsledku toho by sa rámec Spoločenstva mal uplatňovať na komerčnú dopravu na transeurópskej cestnej dopravnej sieti vymedzenú v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (5). Členské štáty by mali v súlade so zásadou subsidiarity mať možnosť uplatňovať mýto a/alebo užívateľské poplatky za cestné komunikácie, ktoré nie sú súčasťou transeurópskej cestnej siete v súlade so zmluvou. |
| --- | --- |

(5)

Medzinárodná cestná doprava sa sústreďuje na transeurópskej cestnej dopravnej sieti. Okrem toho je riadne fungovanie vnútorného trhu dôležité pre komerčnú dopravu. V dôsledku toho by sa rámec Spoločenstva mal uplatňovať na komerčnú dopravu na transeurópskej cestnej dopravnej sieti vymedzenú v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (5). Členské štáty by mali v súlade so zásadou subsidiarity mať možnosť uplatňovať mýto a/alebo užívateľské poplatky za cestné komunikácie, ktoré nie sú súčasťou transeurópskej cestnej siete v súlade so zmluvou.

| (6) | Z dôvodu efektívnosti nákladov pri zavádzaní mýtnych systémov nie je nutné, aby celá infraštruktúra, na ktorú sa mýta vzťahujú, podliehala obmedzeniam prístupu, ktoré umožňujú kontrolu vyberaných mýt. Členské štáty sa môžu rozhodnúť vykonávať túto smernicu využívaním mýt iba na určitom mieste infraštruktúry, ktorej sa mýto týka. |
| --- | --- |

(6)

Z dôvodu efektívnosti nákladov pri zavádzaní mýtnych systémov nie je nutné, aby celá infraštruktúra, na ktorú sa mýta vzťahujú, podliehala obmedzeniam prístupu, ktoré umožňujú kontrolu vyberaných mýt. Členské štáty sa môžu rozhodnúť vykonávať túto smernicu využívaním mýt iba na určitom mieste infraštruktúry, ktorej sa mýto týka.

| (7) | Mýta by mali byť založené na zásade návratnosti nákladov na infraštruktúru. V prípadoch, keď takéto náklady boli spolufinacované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, nesmie byť príspevok z finančných prostriedkov Spoločenstva získaný späť prostredníctvom mýt, pokiaľ v príslušných právnych nástrojoch Spoločenstva nie sú osobitné ustanovenia, ktoré pri stanovení výšky spolufinancovania Spoločenstva zohľadňujú budúce príjmy. |
| --- | --- |

(7)

Mýta by mali byť založené na zásade návratnosti nákladov na infraštruktúru. V prípadoch, keď takéto náklady boli spolufinacované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, nesmie byť príspevok z finančných prostriedkov Spoločenstva získaný späť prostredníctvom mýt, pokiaľ v príslušných právnych nástrojoch Spoločenstva nie sú osobitné ustanovenia, ktoré pri stanovení výšky spolufinancovania Spoločenstva zohľadňujú budúce príjmy.

| (8) | Skutočnosť, že užívateľ je schopný prijímať rozhodnutia, ktoré ovplyvnia mýtnu záťaž tým, že si vyberie vozidlá, ktoré najmenej znečisťujú životné prostredie a doby s nižším dopravným zaťažením alebo menej zaťažené cestné ťahy, je dôležitý prvok systému spoplatnenia. Členské štáty by preto mali byť schopné rozlišovať mýto podľa emisnej kategórie vozidla (klasifikácia „EURO“) a úrovne poškodenia, ktorú spôsobuje cestným komunikáciám, miesta a doby a úrovne kongescie. Tieto stupne rozlíšenia mýta by mali byť úmerné sledovanému cieľu. |
| --- | --- |

(8)

Skutočnosť, že užívateľ je schopný prijímať rozhodnutia, ktoré ovplyvnia mýtnu záťaž tým, že si vyberie vozidlá, ktoré najmenej znečisťujú životné prostredie a doby s nižším dopravným zaťažením alebo menej zaťažené cestné ťahy, je dôležitý prvok systému spoplatnenia. Členské štáty by preto mali byť schopné rozlišovať mýto podľa emisnej kategórie vozidla (klasifikácia „EURO“) a úrovne poškodenia, ktorú spôsobuje cestným komunikáciám, miesta a doby a úrovne kongescie. Tieto stupne rozlíšenia mýta by mali byť úmerné sledovanému cieľu.

| (9) | Hľadiská komerčnej cenotvorby za použitie cestnej infraštruktúry, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, by mali rešpektovať pravidlá zmluvy. |
| --- | --- |

(9)

Hľadiská komerčnej cenotvorby za použitie cestnej infraštruktúry, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, by mali rešpektovať pravidlá zmluvy.

| (10) | Táto smernica neovplyvňuje voľnosť členských štátov, ktoré zavádzajú systém mýt a/alebo užívateľských poplatkov za infraštruktúru, poskytnúť bez toho, aby bol dotknutý článok 87 a 88 zmluvy, primeranú kompenzáciu za tieto poplatky. Táto kompenzácia by nemala viesť k narušeniu hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu a mala by podliehať príslušným ustanoveniam práva Spoločenstva, najmä minimálnym sadzbám daní z vozidiel uvedeným v prílohe I k smernici 1999/62/ES a ustanoveniam smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (6). |
| --- | --- |

(10)

Táto smernica neovplyvňuje voľnosť členských štátov, ktoré zavádzajú systém mýt a/alebo užívateľských poplatkov za infraštruktúru, poskytnúť bez toho, aby bol dotknutý článok 87 a 88 zmluvy, primeranú kompenzáciu za tieto poplatky. Táto kompenzácia by nemala viesť k narušeniu hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu a mala by podliehať príslušným ustanoveniam práva Spoločenstva, najmä minimálnym sadzbám daní z vozidiel uvedeným v prílohe I k smernici 1999/62/ES a ustanoveniam smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (6).

| (11) | Ak členské štáty vyberajú mýto alebo užívateľské poplatky za použitie cestných komunikácií v transeurópskej cestnej sieti, cestné komunikácie, za ktoré sa vyberajú poplatky, by mali mať v pláne údržieb členských štátov primeranú prednosť. |
| --- | --- |

(11)

Ak členské štáty vyberajú mýto alebo užívateľské poplatky za použitie cestných komunikácií v transeurópskej cestnej sieti, cestné komunikácie, za ktoré sa vyberajú poplatky, by mali mať v pláne údržieb členských štátov primeranú prednosť.

| (12) | Osobitná pozornosť by sa mala venovať horským oblastiam, ako sú Alpy alebo Pyreneje. Nové veľké projekty týkajúce sa infraštruktúry často zlyhali, pretože značné finančné zdroje, ktoré by si vyžadovali, neboli k dispozícii. V týchto oblastiach sa preto od užívateľov môže žiadať, aby platili prirážku na financovanie dôležitých projektov, ktoré majú vysokú európsku hodnotu, vrátane tých, ktorých súčasťou je iný druh dopravy v tom istom koridore. Táto suma by mala súvisieť s finančnými potrebami projektu. Mala by tiež súvisieť so základnou úrovňou mýt, aby sa zabránilo umelo vysokým poplatkom na niektorom z koridorov, čo by mohlo viesť k tomu, že sa doprava odkloní do iných koridorov, čo spôsobí problémy miestnej kongescie a neefektívne využívanie sietí. |
| --- | --- |

(12)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať horským oblastiam, ako sú Alpy alebo Pyreneje. Nové veľké projekty týkajúce sa infraštruktúry často zlyhali, pretože značné finančné zdroje, ktoré by si vyžadovali, neboli k dispozícii. V týchto oblastiach sa preto od užívateľov môže žiadať, aby platili prirážku na financovanie dôležitých projektov, ktoré majú vysokú európsku hodnotu, vrátane tých, ktorých súčasťou je iný druh dopravy v tom istom koridore. Táto suma by mala súvisieť s finančnými potrebami projektu. Mala by tiež súvisieť so základnou úrovňou mýt, aby sa zabránilo umelo vysokým poplatkom na niektorom z koridorov, čo by mohlo viesť k tomu, že sa doprava odkloní do iných koridorov, čo spôsobí problémy miestnej kongescie a neefektívne využívanie sietí.

| (13) | Poplatky by nemali byť diskriminačné a s ich vyberaním by nemala byť spojená nadmerná administratívna záťaž alebo nesmú vytvárať prekážky na vnútorných hraniciach. Na uľahčenie platieb pre príležitostných užívateľov by sa preto mali prijať primerané opatrenia, najmä ak sa mýto/alebo užívateľské poplatky vyberajú výlučne prostredníctvom systému, ktorý vyžaduje použitie elektronického platobného nástroja (palubná jednotka). |
| --- | --- |

(13)

Poplatky by nemali byť diskriminačné a s ich vyberaním by nemala byť spojená nadmerná administratívna záťaž alebo nesmú vytvárať prekážky na vnútorných hraniciach. Na uľahčenie platieb pre príležitostných užívateľov by sa preto mali prijať primerané opatrenia, najmä ak sa mýto/alebo užívateľské poplatky vyberajú výlučne prostredníctvom systému, ktorý vyžaduje použitie elektronického platobného nástroja (palubná jednotka).

| (14) | Na zabezpečenie jednotného zosúladeného uplatňovania systému spoplatnenia infraštruktúry by nové mýtne režimy mali vypočítať náklady v súlade so súborom základných zásad, alebo by sa mali stanoviť na úrovni nepresahujúcej úroveň, ktorá by vyplynula z uplatnenia týchto zásad. Tieto požiadavky by sa nemali uplatňovať na existujúce režimy, pokiaľ sa v budúcnosti podstatne neupravia. Tieto podstatné úpravy by zahŕňali akúkoľvek významnú zmenu pôvodných podmienok mýtneho systému prostredníctvom úpravy zmluvy s prevádzkovateľom mýtneho systému, ale vylúčili by zmeny ustanovené v pôvodnom systéme. V prípade koncesných zmlúv by mohla byť podstatná úprava vykonaná v súlade s postupom verejného obstarávania. Na dosiahnutie transparentnosti bez toho, aby sa vytvorili prekážky fungujúcemu trhovému hospodárstvu a partnerstvám verejného a súkromného sektora, členské štáty by mali oznámiť Komisii aj jednotkové hodnoty a iné parametre, ktoré chcú uplatniť na výpočet rôznych nákladových položiek poplatkov, alebo v prípade koncesných zmlúv príslušnú zmluvu alebo východiskové podklady, aby sa Komisia mohla vyjadriť. Stanoviská, ktoré prijala Komisia pred zavedením nových mýtnych režimov v členských štátoch, sa vôbec nedotýkajú povinnosti Komisie podľa zmluvy zabezpečiť, aby sa uplatňovalo právo Spoločenstva |
| --- | --- |

(14)

Na zabezpečenie jednotného zosúladeného uplatňovania systému spoplatnenia infraštruktúry by nové mýtne režimy mali vypočítať náklady v súlade so súborom základných zásad, alebo by sa mali stanoviť na úrovni nepresahujúcej úroveň, ktorá by vyplynula z uplatnenia týchto zásad. Tieto požiadavky by sa nemali uplatňovať na existujúce režimy, pokiaľ sa v budúcnosti podstatne neupravia. Tieto podstatné úpravy by zahŕňali akúkoľvek významnú zmenu pôvodných podmienok mýtneho systému prostredníctvom úpravy zmluvy s prevádzkovateľom mýtneho systému, ale vylúčili by zmeny ustanovené v pôvodnom systéme. V prípade koncesných zmlúv by mohla byť podstatná úprava vykonaná v súlade s postupom verejného obstarávania. Na dosiahnutie transparentnosti bez toho, aby sa vytvorili prekážky fungujúcemu trhovému hospodárstvu a partnerstvám verejného a súkromného sektora, členské štáty by mali oznámiť Komisii aj jednotkové hodnoty a iné parametre, ktoré chcú uplatniť na výpočet rôznych nákladových položiek poplatkov, alebo v prípade koncesných zmlúv príslušnú zmluvu alebo východiskové podklady, aby sa Komisia mohla vyjadriť. Stanoviská, ktoré prijala Komisia pred zavedením nových mýtnych režimov v členských štátoch, sa vôbec nedotýkajú povinnosti Komisie podľa zmluvy zabezpečiť, aby sa uplatňovalo právo Spoločenstva

| (15) | Na vytvorenie systému poplatkov za používanie cestnej infraštruktúry je potrebný ešte ďalší technický pokrok. Mal by existovať postup, ktorý umožní Komisii, aby po porade s členskými štátmi na tento účel prispôsobila požiadavky smernice 1999/62/ES technickému pokroku. |
| --- | --- |

(15)

Na vytvorenie systému poplatkov za používanie cestnej infraštruktúry je potrebný ešte ďalší technický pokrok. Mal by existovať postup, ktorý umožní Komisii, aby po porade s členskými štátmi na tento účel prispôsobila požiadavky smernice 1999/62/ES technickému pokroku.

| (16) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

| (17) | Keďže cieľ tejto smernice, a to zosúladiť podmienky uplatniteľné na mýta a užívateľské poplatky za použitie cestnej infraštruktúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov jednotlivo, ale z dôvodu jeho európskeho rozmeru a na účely ochrany vnútorného trhu dopravy ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(17)

Keďže cieľ tejto smernice, a to zosúladiť podmienky uplatniteľné na mýta a užívateľské poplatky za použitie cestnej infraštruktúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov jednotlivo, ale z dôvodu jeho európskeho rozmeru a na účely ochrany vnútorného trhu dopravy ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (18) | Smernica 199/62/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(18)

Smernica 199/62/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Smernica č. 1999/62/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | písm. a) sa nahrádza takto:






  „a) | ‚transeurópska cestná sieť’ znamená cestnú sieť vymedzenú v oddiele 2 prílohy I k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (8), ako je znázornená na mapách. Mapy sa vzťahujú na zodpovedajúce oddiely uvedené v operatívnej časti a/alebo v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

písm. a) sa nahrádza takto:

„a)

‚transeurópska cestná sieť’ znamená cestnú sieť vymedzenú v oddiele 2 prílohy I k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (8), ako je znázornená na mapách. Mapy sa vzťahujú na zodpovedajúce oddiely uvedené v operatívnej časti a/alebo v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu;

| b) | vkladajú sa nové písmená:






  „aa) | ‚stavebné náklady’ sú náklady súvisiace so stavbou vrátane, ak je to vhodné, finančných nákladov vynaložených:






  — | na novú infraštruktúru alebo na nové zlepšenia infraštruktúry (vrátane významných stavebných opráv), alebo |
| --- | --- | --- | --- |

b)

vkladajú sa nové písmená:

„aa)

‚stavebné náklady’ sú náklady súvisiace so stavbou vrátane, ak je to vhodné, finančných nákladov vynaložených:

—

na novú infraštruktúru alebo na nové zlepšenia infraštruktúry (vrátane významných stavebných opráv), alebo

| — | na infraštruktúru alebo zlepšenia infraštruktúry (vrátane významných stavebných opráv) dokončené najviac tridsať rokov pred .... (9), ak už ... (9) platia mýtne režimy, alebo dokončené najviac 30 rokov pred vytvorením akýchkoľvek nových mýtnych režimov zavedených po ... (9); náklady vzhľadom na infraštruktúru alebo na zlepšenie infraštruktúry, ktoré boli dokončené pred uvedenými lehotami, sa tiež môžu považovať za stavebné náklady, ak:






  i) | členský štát zaviedol mýtny systém, ktorý zabezpečuje úhradu týchto nákladov prostredníctvom zmluvy s prevádzkovateľom mýtneho systému alebo prostredníctvom iných právnych aktov s rovnocenným účinkom, ktoré nadobudnú účinnosť pred ... (9), alebo |
| --- | --- | --- |

—

na infraštruktúru alebo zlepšenia infraštruktúry (vrátane významných stavebných opráv) dokončené najviac tridsať rokov pred .... (9), ak už ... (9) platia mýtne režimy, alebo dokončené najviac 30 rokov pred vytvorením akýchkoľvek nových mýtnych režimov zavedených po ... (9); náklady vzhľadom na infraštruktúru alebo na zlepšenie infraštruktúry, ktoré boli dokončené pred uvedenými lehotami, sa tiež môžu považovať za stavebné náklady, ak:

i)

členský štát zaviedol mýtny systém, ktorý zabezpečuje úhradu týchto nákladov prostredníctvom zmluvy s prevádzkovateľom mýtneho systému alebo prostredníctvom iných právnych aktov s rovnocenným účinkom, ktoré nadobudnú účinnosť pred ... (9), alebo

| ii) | členský štát môže preukázať, že pre stavbu danej infraštruktúry bolo rozhodujúce, že jej očakávaná životnosť bude dlhšia ako 30 rokov. |
| --- | --- |

ii)

členský štát môže preukázať, že pre stavbu danej infraštruktúry bolo rozhodujúce, že jej očakávaná životnosť bude dlhšia ako 30 rokov.

V každom prípade pomerná časť stavebných nákladov, ktorá sa má zohľadniť, nepresiahne pomernú časť súčasnej doby životnosti prvkov infraštruktúry, ktorá ešte zostáva k ... (9), alebo v deň zavedenia nových mýtnych režimov, pokiaľ je tento dátum neskorší.

Náklady na infraštruktúru alebo na zlepšenia infraštruktúry môžu zahŕňať akékoľvek osobitné náklady na infraštruktúru určené na zníženie zaťaženia hlukom alebo na zlepšenie bezpečnosti na cestách a skutočné platby vykonané prevádzkovateľom infraštruktúry a súvisiace s takými objektívnymi environmentálnymi prvkami, ako ochrana pred kontamináciou pôdy.

| ab) | ‚finančné náklady’ sú úroky z pôžičiek a/alebo výnosy akcionárov z vkladov do vlastného imania; |
| --- | --- |

ab)

‚finančné náklady’ sú úroky z pôžičiek a/alebo výnosy akcionárov z vkladov do vlastného imania;

| ac) | ‚významné stavebné opravy’ sú stavebné opravy s výnimkou opráv, ktoré už v súčasnosti neprinášajú užívateľom ciest žiaden úžitok, napr. ak sa oprava nahradila ďalšou úpravou povrchu cestných komunikácií alebo inými stavebnými prácami“; |
| --- | --- |

ac)

‚významné stavebné opravy’ sú stavebné opravy s výnimkou opráv, ktoré už v súčasnosti neprinášajú užívateľom ciest žiaden úžitok, napr. ak sa oprava nahradila ďalšou úpravou povrchu cestných komunikácií alebo inými stavebnými prácami“;

| c) | písm. b) sa nahrádza takto:






  „b) | ‚mýto’ znamená platbu špecifickej čiastky za vozidlo, ktoré prejazdí danú vzdialenosť na infraštruktúre uvedenej v článku 7 ods. 1; čiastka vychádza z prejazdenej vzdialenosti a z typu vozidla;“; |
| --- | --- | --- |

c)

písm. b) sa nahrádza takto:

„b)

‚mýto’ znamená platbu špecifickej čiastky za vozidlo, ktoré prejazdí danú vzdialenosť na infraštruktúre uvedenej v článku 7 ods. 1; čiastka vychádza z prejazdenej vzdialenosti a z typu vozidla;“;

| d) | vkladá sa nové písmeno:






  „ba) | ‚vážené priemerné mýto’ je celkový príjem získaný z mýt za dané obdobie, delený počtom kilometrov, ktoré vozidlo prešlo na danej sieti počas tohto obdobia, pričom príjem aj vozokilometre sa počítajú pre vozidlá, na ktoré sa uplatňujú mýta;“; |
| --- | --- | --- |

d)

vkladá sa nové písmeno:

„ba)

‚vážené priemerné mýto’ je celkový príjem získaný z mýt za dané obdobie, delený počtom kilometrov, ktoré vozidlo prešlo na danej sieti počas tohto obdobia, pričom príjem aj vozokilometre sa počítajú pre vozidlá, na ktoré sa uplatňujú mýta;“;

| e) | písmená c), d), e) a f) sa nahrádzajú takto:






  „c) | ‚užívateľský poplatok’ znamená špecifickú čiastku, úhrada ktorej udeľuje za právo vozidla používať určenú dobu infraštruktúru uvedenú v článku 7 ods. 1; |
| --- | --- | --- |

e)

písmená c), d), e) a f) sa nahrádzajú takto:

„c)

‚užívateľský poplatok’ znamená špecifickú čiastku, úhrada ktorej udeľuje za právo vozidla používať určenú dobu infraštruktúru uvedenú v článku 7 ods. 1;

| d) | ‚vozidlo’ znamená motorové vozidlo alebo jazdnú súpravu, ktoré sú určené alebo používané výlučne na prepravu tovaru po ceste s celkovou maximálnou prípustnou hmotnosťou naloženého vozidla vyše 3,5 tony; |
| --- | --- |

d)

‚vozidlo’ znamená motorové vozidlo alebo jazdnú súpravu, ktoré sú určené alebo používané výlučne na prepravu tovaru po ceste s celkovou maximálnou prípustnou hmotnosťou naloženého vozidla vyše 3,5 tony;

| e) | vozidlo kategórie ‚EURO 0’, ‚EURO I’, ‚EURO II’, ‚EURO III’, ‚EURO IV’, ‚EURO V’, ‚EEV’ znamená vozidlo, ktoré spĺňa limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe 0 k tejto smernici; |
| --- | --- |

e)

vozidlo kategórie ‚EURO 0’, ‚EURO I’, ‚EURO II’, ‚EURO III’, ‚EURO IV’, ‚EURO V’, ‚EEV’ znamená vozidlo, ktoré spĺňa limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe 0 k tejto smernici;

| f) | ‚typ vozidla’ znamená kategóriu do ktorej vozidlo patrí podľa počtu náprav, rozmerov alebo hmotnosti alebo iných faktorov klasifikácie vozidiel, ktorá odráža poškodzovanie cestných komunikácií, napr. systém klasifikácie poškodzovania cestných komunikácií uvedený v prílohe IV za predpokladu, že používaný systém klasifikácie je založený na charakteristike vozidla, ktorá je uvedená v dokumentácii používanej vo všetkých členských štátoch alebo je viditeľne zrejmá.“; |
| --- | --- |

f)

‚typ vozidla’ znamená kategóriu do ktorej vozidlo patrí podľa počtu náprav, rozmerov alebo hmotnosti alebo iných faktorov klasifikácie vozidiel, ktorá odráža poškodzovanie cestných komunikácií, napr. systém klasifikácie poškodzovania cestných komunikácií uvedený v prílohe IV za predpokladu, že používaný systém klasifikácie je založený na charakteristike vozidla, ktorá je uvedená v dokumentácii používanej vo všetkých členských štátoch alebo je viditeľne zrejmá.“;

| f) | dopĺňajú sa nové písmená:






  „g) | ‚koncesná zmluva’ znamená ‚koncesiu na verejné práce’ alebo ‚koncesie na služby’ vymedzené v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (10); |
| --- | --- | --- |

f)

dopĺňajú sa nové písmená:

„g)

‚koncesná zmluva’ znamená ‚koncesiu na verejné práce’ alebo ‚koncesie na služby’ vymedzené v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (10);

| h) | ‚koncesné mýto’ znamená mýto definované v písmene b) uložené koncesionárom na základe koncesnej zmluvy. |
| --- | --- |

h)

‚koncesné mýto’ znamená mýto definované v písmene b) uložené koncesionárom na základe koncesnej zmluvy.

| 2. | Článok 7 sa týmto mení a dopĺňa takto:






  a) | odseky 1, 2, 3 a 4 sa nahrádzajú takto:
  „1.   Členské štáty si môžu ponechať alebo zaviesť mýta a/alebo užívateľské poplatky na transeurópskej cestnej sieti alebo na jej častiach iba za podmienok stanovených v odsekoch 2 až 12. Týmto ustanovením nie je dotknuté právo členských štátov uplatňovať mýta a/alebo užívateľské poplatky za cestné komunikácie, ktoré nie sú súčasťou transeurópskej cestnej siete, ani sa nedotýka typov motorových vozidiel, na ktoré sa nevzťahuje vymedzenie pojmu ’vozidlo’ na transeurópskej cestnej sieti v súlade so zmluvou.
  2.   Členský štát sa môže rozhodnúť, že ponechá v platnosti alebo zavedie mýta a/alebo užívateľské poplatky, ktoré sa môžu uplatniť iba na vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou naloženého vozidla najmenej 12 ton. Ak sa členský štát rozhodne uplatniť mýta a/alebo užívateľské poplatky na vozidlá pod týmto hmotnostným limitom, uplatňujú sa ustanovenia tejto smernice.
  3.   Mýta a užívateľské poplatky sa nesmú súčasne uložiť v tej istej dobe pre akúkoľvek kategóriu vozidla za použitie toho istého úseku cestnej komunikácie. Členský štát však môže uložiť mýto na sieťach, na ktorých sa už vyberajú užívateľské poplatky za použitie mostov, tunelov a horských priechodov.
  4.   Mýta a užívateľské poplatky nesmú byť priamo ani nepriamo diskriminačné z dôvodu štátnej príslušnosti dopravcu, krajiny alebo sídla dopravcu alebo registrácie vozidla, ani miesta počiatku alebo miesta určenia prepravy.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 7 sa týmto mení a dopĺňa takto:

a)

odseky 1, 2, 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

„1.   Členské štáty si môžu ponechať alebo zaviesť mýta a/alebo užívateľské poplatky na transeurópskej cestnej sieti alebo na jej častiach iba za podmienok stanovených v odsekoch 2 až 12. Týmto ustanovením nie je dotknuté právo členských štátov uplatňovať mýta a/alebo užívateľské poplatky za cestné komunikácie, ktoré nie sú súčasťou transeurópskej cestnej siete, ani sa nedotýka typov motorových vozidiel, na ktoré sa nevzťahuje vymedzenie pojmu ’vozidlo’ na transeurópskej cestnej sieti v súlade so zmluvou.

2.   Členský štát sa môže rozhodnúť, že ponechá v platnosti alebo zavedie mýta a/alebo užívateľské poplatky, ktoré sa môžu uplatniť iba na vozidlá s maximálnou prípustnou hmotnosťou naloženého vozidla najmenej 12 ton. Ak sa členský štát rozhodne uplatniť mýta a/alebo užívateľské poplatky na vozidlá pod týmto hmotnostným limitom, uplatňujú sa ustanovenia tejto smernice.

3.   Mýta a užívateľské poplatky sa nesmú súčasne uložiť v tej istej dobe pre akúkoľvek kategóriu vozidla za použitie toho istého úseku cestnej komunikácie. Členský štát však môže uložiť mýto na sieťach, na ktorých sa už vyberajú užívateľské poplatky za použitie mostov, tunelov a horských priechodov.

4.   Mýta a užívateľské poplatky nesmú byť priamo ani nepriamo diskriminačné z dôvodu štátnej príslušnosti dopravcu, krajiny alebo sídla dopravcu alebo registrácie vozidla, ani miesta počiatku alebo miesta určenia prepravy.“;

| b) | vkladajú sa nové odseky:
  „4a.   Členské štáty môžu ustanoviť znížené mýtne sadzby alebo užívateľské poplatky alebo oslobodenie od povinnosti platiť mýta alebo užívateľské poplatky za vozidlá oslobodené od požiadavky inštalovať a používať záznamové zariadenie podľa nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (11) a v prípadoch, na ktoré sa vzťahujú podmienky a ktoré podliehajú podmienkam uvedeným v článku 6 ods. 2 písm. a) a b) tejto smernice.
  4b.   Keďže štruktúry sadzieb, v ktorých sú zahrnuté zľavy alebo zníženia mýta pre častých užívateľov, môžu viesť ku skutočným úsporám správnych nákladov prevádzkovateľa infraštruktúry, môžu členské štáty ustanoviť tieto zľavy alebo zníženia, za podmienky, že:






  — | splnia podmienky stanovené v odseku 10 písm. a), |
| --- | --- | --- |

b)

vkladajú sa nové odseky:

„4a.   Členské štáty môžu ustanoviť znížené mýtne sadzby alebo užívateľské poplatky alebo oslobodenie od povinnosti platiť mýta alebo užívateľské poplatky za vozidlá oslobodené od požiadavky inštalovať a používať záznamové zariadenie podľa nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (11) a v prípadoch, na ktoré sa vzťahujú podmienky a ktoré podliehajú podmienkam uvedeným v článku 6 ods. 2 písm. a) a b) tejto smernice.

4b.   Keďže štruktúry sadzieb, v ktorých sú zahrnuté zľavy alebo zníženia mýta pre častých užívateľov, môžu viesť ku skutočným úsporám správnych nákladov prevádzkovateľa infraštruktúry, môžu členské štáty ustanoviť tieto zľavy alebo zníženia, za podmienky, že:

—

splnia podmienky stanovené v odseku 10 písm. a),

| — | sú v súlade so zmluvou, najmä s jej článkami 12, 49, 86 a 87, |
| --- | --- |

—

sú v súlade so zmluvou, najmä s jej článkami 12, 49, 86 a 87,

| — | nenarúšajú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, |
| --- | --- |

—

nenarúšajú hospodársku súťaž na vnútornom trhu,

| — | výsledná štruktúra sadzieb je lineárna, proporcionálna, dostupná všetkým užívateľom za rovnakých podmienok a nevedie k tomu, aby sa dodatočné náklady preniesli na iných užívateľov v podobe vyšších mýt. |
| --- | --- |

—

výsledná štruktúra sadzieb je lineárna, proporcionálna, dostupná všetkým užívateľom za rovnakých podmienok a nevedie k tomu, aby sa dodatočné náklady preniesli na iných užívateľov v podobe vyšších mýt.

V každom prípade tieto zľavy alebo zníženia nepresiahnu 13 % mýta, ktoré platia rovnocenné vozidlá, ktoré nemajú nárok na zľavu alebo zníženie.

4c.   Všetky systémy zliav a znížení sa oznámia Komisii, ktorá overí dodržiavanie podmienok stanovených v odsekoch 4a a 4b a schváli ich v súlade s postupom uvedeným v článku 9c ods. 2.

| c) | odsek 6 sa nahrádza takto:
  „6.   Režimy vyberania mýt a/alebo užívateľských poplatkov nesmie finančne ani inak neoprávnene znevýhodniť nepravidelných užívateľov cestnej siete. Najmä v prípade, ak členský štát vyberá mýta a/alebo užívateľské poplatky výlučne prostredníctvom systému, ktorý vyžaduje použitie palubnej jednotky, zabezpečí príslušné palubné jednotky za primeraných administratívnych a ekonomických podmienok.“; |
| --- | --- |

c)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   Režimy vyberania mýt a/alebo užívateľských poplatkov nesmie finančne ani inak neoprávnene znevýhodniť nepravidelných užívateľov cestnej siete. Najmä v prípade, ak členský štát vyberá mýta a/alebo užívateľské poplatky výlučne prostredníctvom systému, ktorý vyžaduje použitie palubnej jednotky, zabezpečí príslušné palubné jednotky za primeraných administratívnych a ekonomických podmienok.“;

| d) | druhý a tretí pododsek odseku 7 sa vypúšťajú; |
| --- | --- |

d)

druhý a tretí pododsek odseku 7 sa vypúšťajú;

| e) | odseky 9 a 10 sa nahrádzajú takto:
  „9.   Mýta sú založené iba na zásade úhrady nákladov na infraštruktúru. Konkrétne, vážené priemerné mýta súvisia s nákladmi na výstavbu, prevádzku, údržbu a rozvoj príslušnej siete infraštruktúry. Vážené priemerné mýta môžu zahŕňať aj návratnosť kapitálu alebo ziskové rozpätie založené na trhových podmienkach.






  10. | a) | Bez toho, aby boli dotknuté vážené priemerné mýta uvedené v odseku 9, môžu členské štáty odlíšiť mýtne sadzby na účely boja proti environmenálnym škodám, riešenia kongescie, minimalizácie škôd na infraštruktúre, optimalizácie využívania príslušnej infraštruktúry alebo na účely podpory bezpečnosti na cestách, ak toto odlíšenie:






  — | je primerané sledovanému cieľu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

odseky 9 a 10 sa nahrádzajú takto:

„9.   Mýta sú založené iba na zásade úhrady nákladov na infraštruktúru. Konkrétne, vážené priemerné mýta súvisia s nákladmi na výstavbu, prevádzku, údržbu a rozvoj príslušnej siete infraštruktúry. Vážené priemerné mýta môžu zahŕňať aj návratnosť kapitálu alebo ziskové rozpätie založené na trhových podmienkach.

10.

a)

Bez toho, aby boli dotknuté vážené priemerné mýta uvedené v odseku 9, môžu členské štáty odlíšiť mýtne sadzby na účely boja proti environmenálnym škodám, riešenia kongescie, minimalizácie škôd na infraštruktúre, optimalizácie využívania príslušnej infraštruktúry alebo na účely podpory bezpečnosti na cestách, ak toto odlíšenie:

—

je primerané sledovanému cieľu,

| — | je transparentná a nediskriminačná predovšetkým s ohľadom na štátnu príslušnosť dopravcu, krajinu alebo sídlo dopravcu alebo registráciu vozidla a miesta počiatku alebo miesta určenia prepravy, |
| --- | --- |

—

je transparentná a nediskriminačná predovšetkým s ohľadom na štátnu príslušnosť dopravcu, krajinu alebo sídlo dopravcu alebo registráciu vozidla a miesta počiatku alebo miesta určenia prepravy,

| — | nie je určená na vytvorenie dodatočných príjmov z mýt, pričom akékoľvek nezamýšľané zvýšenie príjmov (ktoré vedie k nesúladu váženého priemerného mýta s odsekom 9) sa vyvažuje zmenou štruktúry odlíšenia, ktorá sa musí vykonať do dvoch rokov po uplynutí účtovného roku, v ktorom je dodatočný príjem vytvorený, |
| --- | --- |

—

nie je určená na vytvorenie dodatočných príjmov z mýt, pričom akékoľvek nezamýšľané zvýšenie príjmov (ktoré vedie k nesúladu váženého priemerného mýta s odsekom 9) sa vyvažuje zmenou štruktúry odlíšenia, ktorá sa musí vykonať do dvoch rokov po uplynutí účtovného roku, v ktorom je dodatočný príjem vytvorený,

| — | dodržiava maximálne prahové hodnoty flexibility uvedené v písm. b). |
| --- | --- |

—

dodržiava maximálne prahové hodnoty flexibility uvedené v písm. b).

b)

Pokiaľ podmienky v písm. a) neustanovujú inak, mýtne sadzby sa môžu meniť podľa:

| — | emisnej triedy EURO tak, ako je uvedená v prílohe 0, za predpokladu, že žiadne mýto nepresiahne o viac ako 100 % hodnotu mýta vyberaného pre rovnocenné vozidlá, ktoré spĺňajú najprísnejšie emisné normy, a/alebo |
| --- | --- |

—

emisnej triedy EURO tak, ako je uvedená v prílohe 0, za predpokladu, že žiadne mýto nepresiahne o viac ako 100 % hodnotu mýta vyberaného pre rovnocenné vozidlá, ktoré spĺňajú najprísnejšie emisné normy, a/alebo

| — | dennej doby, typu dňa alebo ročného obdobia za predpokladu že:






  i) | žiadne mýto nepresiahne o viac ako 100 % hodnotu mýta vyberaného pre najlacnejšiu dennú dobu, typ dňa alebo ročného obdobia, alebo |
| --- | --- | --- |

—

dennej doby, typu dňa alebo ročného obdobia za predpokladu že:

i)

žiadne mýto nepresiahne o viac ako 100 % hodnotu mýta vyberaného pre najlacnejšiu dennú dobu, typ dňa alebo ročného obdobia, alebo

| ii) | ak má najlacnejšia doba nulovú sadzbu, pokuta za najdrahšiu dennú dobu, typ dňa alebo ročného obdobia je najviac 50 % výšky mýta, ktoré by sa inak uplatňovalo na dané vozidlo. |
| --- | --- |

ii)

ak má najlacnejšia doba nulovú sadzbu, pokuta za najdrahšiu dennú dobu, typ dňa alebo ročného obdobia je najviac 50 % výšky mýta, ktoré by sa inak uplatňovalo na dané vozidlo.

c)

Pokiaľ podmienky v písm. a) neustanovujú inak, môžu byť mýtne sadzby vo výnimočných prípadoch osobitných projektov vysokého európskeho záujmu predmetom iných foriem odlíšenia s cieľom zabezpečiť obchodnú životaschopnosť týchto projektov, ak sú vystavené priamej konkurencii zo strany iných spôsobov prepravy pre vozidlá. Výsledná štruktúra sadzieb je lineárna, proporcionálna, otvorene zverejnená, dostupná všetkým užívateľom za rovnakých podmienok a nevedie k tomu, aby sa dodatočné náklady preniesli na iných užívateľov v podobe vyšších mýt. Komisia overí dodržiavanie podmienok tohto písmena pred zavedením danej štruktúry sadzieb.“;

| f) | dopĺňajú sa tieto odseky:
  „11.   Vo výnimočných prípadoch, ktoré sa týkajú infraštruktúry v horských oblastiach a po informovaní Komisie sa na osobitných úsekoch cestných komunikácií môže k mýtam pridať prirážka:






  a) | ak sú tieto cestné komunikácie predmetom vážnej kongescie, ktorá ovplyvňuje voľný pohyb vozidiel, alebo |
| --- | --- | --- |

f)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„11.   Vo výnimočných prípadoch, ktoré sa týkajú infraštruktúry v horských oblastiach a po informovaní Komisie sa na osobitných úsekoch cestných komunikácií môže k mýtam pridať prirážka:

a)

ak sú tieto cestné komunikácie predmetom vážnej kongescie, ktorá ovplyvňuje voľný pohyb vozidiel, alebo

| b) | ak je ich používanie vozidlami príčinou značných environmentálnych škôd, |
| --- | --- |

b)

ak je ich používanie vozidlami príčinou značných environmentálnych škôd,

pričom:

| — | príjmy získané z prirážky sa investujú do prioritných projektov európskeho záujmu uvedených v prílohe III k rozhodnutiu č. 884/2004/ES, ktoré priamo prispievajú ku kongescii alebo daných environmentálnych škôd a ktoré sa nachádzajú v rovnakom koridore, ako úseky cestných komunikácií, na ktorých sa uplatňuje prirážka, |
| --- | --- |

—

príjmy získané z prirážky sa investujú do prioritných projektov európskeho záujmu uvedených v prílohe III k rozhodnutiu č. 884/2004/ES, ktoré priamo prispievajú ku kongescii alebo daných environmentálnych škôd a ktoré sa nachádzajú v rovnakom koridore, ako úseky cestných komunikácií, na ktorých sa uplatňuje prirážka,

| — | prirážka, ktorú možno uložiť k mýtam odlíšeným v súlade odsekom 10, nepresiahne 15 % váženého priemerného mýta vypočítaného v súlade s odsekom 9 s výnimkou prípadu, ak sa získané príjmy investujú do cezhraničných úsekov prioritných projektov európskeho záujmu, ktoré sa týkajú infraštruktúry v horských regiónoch, v prípade ktorých prirážka nesmie presiahnuť 25 %, |
| --- | --- |

—

prirážka, ktorú možno uložiť k mýtam odlíšeným v súlade odsekom 10, nepresiahne 15 % váženého priemerného mýta vypočítaného v súlade s odsekom 9 s výnimkou prípadu, ak sa získané príjmy investujú do cezhraničných úsekov prioritných projektov európskeho záujmu, ktoré sa týkajú infraštruktúry v horských regiónoch, v prípade ktorých prirážka nesmie presiahnuť 25 %,

| — | v dôsledku uplatňovania prirážky nedochádza k znevýhodňovaniu komerčnej dopravy v porovnaní s inými užívateľmi cestných komunikácií, |
| --- | --- |

—

v dôsledku uplatňovania prirážky nedochádza k znevýhodňovaniu komerčnej dopravy v porovnaní s inými užívateľmi cestných komunikácií,

| — | finančné plány na infraštruktúru, u ktorej sa uplatňuje prirážka a analýza nákladov a výnosov na projekt novej infraštruktúry, sa predkladajú Komisii pred uložením prirážky, |
| --- | --- |

—

finančné plány na infraštruktúru, u ktorej sa uplatňuje prirážka a analýza nákladov a výnosov na projekt novej infraštruktúry, sa predkladajú Komisii pred uložením prirážky,

| — | obdobie, na ktoré sa uloží prirážka, sa vopred definuje a obmedzí a v zmysle očakávaných príjmov, ktoré sa majú zvýšiť, je v súlade s finančnými plánmi a predloženou analýzou nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

—

obdobie, na ktoré sa uloží prirážka, sa vopred definuje a obmedzí a v zmysle očakávaných príjmov, ktoré sa majú zvýšiť, je v súlade s finančnými plánmi a predloženou analýzou nákladov a výnosov.

Uplatňovanie tohto ustanovenia na nové cezhraničné projekty podlieha dohode dotknutých členských štátov.

Keď Komisia dostane finančné plány od členského štátu, ktorý hodlá uplatniť prirážku, sprístupní túto informáciu členom výboru uvedeného v článku 9c ods. 1. Ak sa Komisia domnieva, že plánovaná prirážka nespĺňa podmienky stanovené v tomto odseku, alebo ak sa domnieva, že plánovaná prirážka bude mať významné nepriaznivé účinky na hospodársky rozvoj okrajových regiónov, môže v súlade s postupom uvedeným v článku 9c ods. 2 odmietnuť plány alebo požiadať o zmenu plánov na poplatky, ktoré predkladá dotknutý členský štát.

12.   Ak vodič nie je v prípade kontroly schopný predložiť doklady o vozidle potrebné na zistenie informácií uvedených v prvej zarážke odseku 10 písm. b) a o type vozidla, členské štáty môžu uložiť mýta až do najvyššej úrovne, ktorú možno uložiť.“

| 3. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 7a
  1.   Pri určovaní úrovní vážených priemerných mýt, ktoré sa majú vyberať na dotknutej infraštruktúrnej sieti alebo na presne vymedzenej časti tejto siete, zohľadňujú členské štáty rôzne náklady uvedené v článku 7 ods. 9. Zohľadnené náklady sa vzťahujú na sieť alebo na časť siete, na ktorej sa vyberá mýto, a na vozidlá, ktoré podliehajú mýtu. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nebudú uhrádzať tieto náklady z príjmov z mýta, alebo že uhradia len určité percento týchto nákladov.
  2.   Mýta sa určujú v súlade s článkom 7 a ods. 1 tohto článku.
  3.   Členské štáty vypočítajú náklady na nové mýtne režimy, ktoré sa líšia od tých, ktorých súčasťou sú koncesné mýta zavedené členskými štátmi po ... (12), použitím metodiky založenej na základných zásadách výpočtu uvedených v prílohe III.
  Najvyššia úroveň mýt pre nové koncesné mýta zavedené po ... (12) zodpovedá úrovni, ku ktorej by viedlo použitie metodiky založenej na základných zásadách výpočtu uvedených v prílohe III, alebo je nižšia. Posúdenie tejto rovnocennosti sa musí vykonať na základe primerane dlhého referenčného obdobia primeraného charakteru koncesnej zmluvy.
  Na mýtne režimy, ktoré boli už zavedené ... (12) alebo na tie, na ktoré bola v súlade s postupom o verejného obstarávania vyhlásená verejná súťaž alebo ku ktorým boli doručené odpovede na výzvy na rokovanie v rámci s rokovacieho postupu verejného obstarávania pred ... (12), sa nevzťahujú povinnosti uvedené v tomto odseku, pokiaľ zostanú v platnosti tieto režimy a ak sa podstatne nezmenia.
  4.   Členské štáty oznámia Komisii najmenej štyri mesiace pred zavedením nového mýtneho systému:






  a) | pre iné mýtne režimy ako režimy, ktorých súčasťou je koncesné mýto:






  — | jednotkové hodnoty a iné parametre, ktoré používajú na výpočet rôznych nákladových položiek, a |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 7a

1.   Pri určovaní úrovní vážených priemerných mýt, ktoré sa majú vyberať na dotknutej infraštruktúrnej sieti alebo na presne vymedzenej časti tejto siete, zohľadňujú členské štáty rôzne náklady uvedené v článku 7 ods. 9. Zohľadnené náklady sa vzťahujú na sieť alebo na časť siete, na ktorej sa vyberá mýto, a na vozidlá, ktoré podliehajú mýtu. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nebudú uhrádzať tieto náklady z príjmov z mýta, alebo že uhradia len určité percento týchto nákladov.

2.   Mýta sa určujú v súlade s článkom 7 a ods. 1 tohto článku.

3.   Členské štáty vypočítajú náklady na nové mýtne režimy, ktoré sa líšia od tých, ktorých súčasťou sú koncesné mýta zavedené členskými štátmi po ... (12), použitím metodiky založenej na základných zásadách výpočtu uvedených v prílohe III.

Najvyššia úroveň mýt pre nové koncesné mýta zavedené po ... (12) zodpovedá úrovni, ku ktorej by viedlo použitie metodiky založenej na základných zásadách výpočtu uvedených v prílohe III, alebo je nižšia. Posúdenie tejto rovnocennosti sa musí vykonať na základe primerane dlhého referenčného obdobia primeraného charakteru koncesnej zmluvy.

Na mýtne režimy, ktoré boli už zavedené ... (12) alebo na tie, na ktoré bola v súlade s postupom o verejného obstarávania vyhlásená verejná súťaž alebo ku ktorým boli doručené odpovede na výzvy na rokovanie v rámci s rokovacieho postupu verejného obstarávania pred ... (12), sa nevzťahujú povinnosti uvedené v tomto odseku, pokiaľ zostanú v platnosti tieto režimy a ak sa podstatne nezmenia.

4.   Členské štáty oznámia Komisii najmenej štyri mesiace pred zavedením nového mýtneho systému:

a)

pre iné mýtne režimy ako režimy, ktorých súčasťou je koncesné mýto:

—

jednotkové hodnoty a iné parametre, ktoré používajú na výpočet rôznych nákladových položiek, a

| — | jednoznačné informácie o vozidlách, na ktoré sa vzťahuje mýtny režim, a o geografickom rozsahu siete alebo jej časti, ktoré sa používajú na každý výpočet nákladov a percentuálneho podielu nákladov, ktoré sa snažia uhradiť; |
| --- | --- |

—

jednoznačné informácie o vozidlách, na ktoré sa vzťahuje mýtny režim, a o geografickom rozsahu siete alebo jej časti, ktoré sa používajú na každý výpočet nákladov a percentuálneho podielu nákladov, ktoré sa snažia uhradiť;

| b) | pre mýtne režimy, ktorých súčasťou sú koncesné mýta:






  — | koncesné zmluvy alebo podstatné zmeny týchto zmlúv, |
| --- | --- | --- |

b)

pre mýtne režimy, ktorých súčasťou sú koncesné mýta:

—

koncesné zmluvy alebo podstatné zmeny týchto zmlúv,

| — | východiskové podklady, na ktorých zadávateľ postavil oznámenie o koncesii, ako sú uvedené v prílohe VII B k smernici 2004/18/ES; tieto východiskové podklady zahrňujú odhadované náklady, ako sú uvedené v článku 7 ods. 9, ktoré sa predpokladajú podľa koncesie, predpokladanú dopravu rozčlenenú na typy vozidiel, odhadované výšky mýta a geografický rozsah siete, na ktorú sa vzťahuje koncesná zmluva. |
| --- | --- |

—

východiskové podklady, na ktorých zadávateľ postavil oznámenie o koncesii, ako sú uvedené v prílohe VII B k smernici 2004/18/ES; tieto východiskové podklady zahrňujú odhadované náklady, ako sú uvedené v článku 7 ods. 9, ktoré sa predpokladajú podľa koncesie, predpokladanú dopravu rozčlenenú na typy vozidiel, odhadované výšky mýta a geografický rozsah siete, na ktorú sa vzťahuje koncesná zmluva.

5.   K prípadom, na ktoré sa vzťahujú povinnosti uvedené v odseku 3, vydá Komisia do štyroch mesiacov od doručenia informácií v súlade s odsekom 4 stanovisko, či sa tieto povinnosti zdajú byť splnené.

Stanoviská Komisie sa sprístupnia výboru uvedenému v článku 9c ods. 1.

6.   Ak si členský štát želá v súvislosti s mýtnymi režimami, ktoré už boli zavedené k ... (12), uplatňovať ustanovenia uvedené v článku 7 ods. 11, dotknutý členský štát poskytne informácie, ktoré dokazujú, že vážené priemerné mýto uplatňované na dotknutú infraštruktúru je v súlade s ustanoveniami článkov 2 aa), 7 ods. 9 a 7 ods. 10.“

| 4. | Článok 8 ods. 2 písm. b) sa nahrádza takto:






  „b) | zaplatenie spoločného užívateľského poplatku umožní prístup na sieť vymedzenú zúčastnenými členskými štátmi podľa článku 7 ods. 1“. |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 8 ods. 2 písm. b) sa nahrádza takto:

„b)

zaplatenie spoločného užívateľského poplatku umožní prístup na sieť vymedzenú zúčastnenými členskými štátmi podľa článku 7 ods. 1“.

| 5. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 8a
  Každý členský štát monitoruje systém mýt a/alebo užívateľských poplatkov, aby zabezpečil jeho transparentnú a nediskriminačnú prevádzku.“ |
| --- | --- |

5.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 8a

Každý členský štát monitoruje systém mýt a/alebo užívateľských poplatkov, aby zabezpečil jeho transparentnú a nediskriminačnú prevádzku.“

| 6. | Článok 9 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | do odseku 1 sa vkladá nové písmeno:






  „d) | poistné dane.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Článok 9 sa mení a dopĺňa takto:

a)

do odseku 1 sa vkladá nové písmeno:

„d)

poistné dane.“;

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   V súlade so zásadou subsidiarity členské štáty určia, na čo sa má použiť príjem z poplatkov za použitie cestnej infraštruktúry. Na umožnenie rozvoja dopravnej siete ako celku by sa mal príjem z poplatkov použiť na podporu sektora dopravy a optimalizáciu celého dopravného systému.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   V súlade so zásadou subsidiarity členské štáty určia, na čo sa má použiť príjem z poplatkov za použitie cestnej infraštruktúry. Na umožnenie rozvoja dopravnej siete ako celku by sa mal príjem z poplatkov použiť na podporu sektora dopravy a optimalizáciu celého dopravného systému.“

| 7. | Vkladajú sa nasledujúce články:
  „Článok 9a
  Členské štáty zriadia primerané kontroly a ustanovia systém pokút za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice; prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili ich vykonávanie. Stanovené pokuty musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
  Článok 9b
  Pokiaľ ide vykonávanie tejto smernice, najmä prílohy III, Komisia uľahčuje medzi členskými štátmi dialóg a výmenu technického know-how. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 9c ods. 3 aktualizuje a objasňuje prílohy 0, III a IV s ohľadom na technický pokrok a prílohy I a II s ohľadom na infláciu.
  Článok 9c
  1.   Komisii pomáha výbor.
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
  3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
  Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
  4.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.“ |
| --- | --- |

7.

Vkladajú sa nasledujúce články:

„Článok 9a

Členské štáty zriadia primerané kontroly a ustanovia systém pokút za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice; prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili ich vykonávanie. Stanovené pokuty musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 9b

Pokiaľ ide vykonávanie tejto smernice, najmä prílohy III, Komisia uľahčuje medzi členskými štátmi dialóg a výmenu technického know-how. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 9c ods. 3 aktualizuje a objasňuje prílohy 0, III a IV s ohľadom na technický pokrok a prílohy I a II s ohľadom na infláciu.

Článok 9c

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

4.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.“

| 8. | Článok 11 sa nahrádza takto:
  „Článok 11
  Najneskôr ... (13) predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní a účinkoch tejto smernice, pričom zohľadní rozvoj technológie a trendy v intenzite dopravy a po vyhodnotení jej vplyvu na vnútorný trh, vrátane ostrova, vnútrozemských a okrajových regiónov Spoločenstva, a výšky investícií v odvetví a jej príspevku k dosiahnutiu cieľov trvalo udržateľnej dopravnej politiky.
  K správe budú podľa potreby pripojené návrhy Európskemu parlamentu a Rade na ďalšiu revíziu tejto smernice.
  Najneskôr ... (14) zašlú členské štáty Komisii potrebné informácie.“ |
| --- | --- |

8.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

Najneskôr ... (13) predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní a účinkoch tejto smernice, pričom zohľadní rozvoj technológie a trendy v intenzite dopravy a po vyhodnotení jej vplyvu na vnútorný trh, vrátane ostrova, vnútrozemských a okrajových regiónov Spoločenstva, a výšky investícií v odvetví a jej príspevku k dosiahnutiu cieľov trvalo udržateľnej dopravnej politiky.

K správe budú podľa potreby pripojené návrhy Európskemu parlamentu a Rade na ďalšiu revíziu tejto smernice.

Najneskôr ... (14) zašlú členské štáty Komisii potrebné informácie.“

| 9. | Tabuľka v prílohe II, v ktorej sú uvedené čiastky ročných poplatkov, sa nahrádza takto: | „najviac tri nápravy | najmenej štyri nápravy |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 a EURO I | 1 020 | 1 648 |
| EURO II a EURO III | 904 | 1 488 |
| EURO IV, EURO V a EEV | 797 | 1 329“ |

9.

Tabuľka v prílohe II, v ktorej sú uvedené čiastky ročných poplatkov, sa nahrádza takto:

„najviac tri nápravy

najmenej štyri nápravy

EURO 0 a EURO I

1 020

1 648

EURO II a EURO III

904

1 488

EURO IV, EURO V a EEV

797

1 329“

| 10. | Posledná veta prílohy II sa nahrádza takto:
  „Denný užívateľský poplatok je rovnaký pre všetky kategórie vozidiel a je 11 EUR.“ |
| --- | --- |

10.

Posledná veta prílohy II sa nahrádza takto:

„Denný užívateľský poplatok je rovnaký pre všetky kategórie vozidiel a je 11 EUR.“

| 11. | Vkladá sa príloha 0, ktorej znenie je uvedené v prílohe I k tejto smernici. |
| --- | --- |

11.

Vkladá sa príloha 0, ktorej znenie je uvedené v prílohe I k tejto smernici.

| 12. | Dopĺňa sa príloha III, ktorej znenie je uvedené v prílohe II k tejto smernici. |
| --- | --- |

12.

Dopĺňa sa príloha III, ktorej znenie je uvedené v prílohe II k tejto smernici.

| 13. | Dopĺňa sa príloha IV, ktorej znenie je uvedené v prílohe III k tejto smernici. |
| --- | --- |

13.

Dopĺňa sa príloha IV, ktorej znenie je uvedené v prílohe III k tejto smernici.

Článok 2

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do... (15). Bezodkladne o nich informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto smernicou, spolu s tabuľkou, ktorá ukáže ako ustanovenia tejto smernice zodpovedajú prijatým vnútroštátnym ustanoveniam.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. ES L 187, 20.7.1999, s. 42. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 241, 28.9.2004, s. 58.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 14.

3

(4)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. apríla 2004(Ú. v EÚ C 141 E, 30.4.2004, s. 372) a spoločná pozícia Rady z ... (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

4

(5)  Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím č. 884/2004/ES (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/75/ES (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 100).

6

(7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím č. 884/2004/ES (Ú. v. EÚ L 167, 30.4.2004, s. 1).“

8

(9)  24 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 1874/2004 (Ú. v. EÚ L 326, 29.10.2004, s. 17).“

10

(11)  Ú. v. ES L 370, 31.12.1985, s. 8. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 432/2004 (OJ L 71, 10.3.2004, s. 3).“

11

(12)  24 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

12

(13)  5 rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

13

(14)  54 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

14

(15)  24 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

15

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA 0

LIMITNÉ HODNOTY EMISIÍ

| 1. | Vozidlo ‚EURO 0’







  Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh | Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh | Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- |
| 12,3 | 2,6 | 15,8 |

1.

Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh

Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh

Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh

12,3

2,6

15,8

| 2. | Vozidlá ‚EURO I’/‚EURO II’ | Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh | Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh | Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh | Hmotnosť tuhých častíc (PT) g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vozidlo ‚EURO I’ | 4,9 | 1,23 | 9,0 | 0,4 (1) |
| Vozidlo ‚EURO II’ | 4,0 | 1,1 | 7,0 | 0,15 |

2.

Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh

Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh

Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh

Hmotnosť tuhých častíc (PT) g/kWh

Vozidlo ‚EURO I’

4,9

1,23

9,0

0,4 (1)

Vozidlo ‚EURO II’

4,0

1,1

7,0

0,15

| 3. | Vozidlá ‚EURO III’/‚EURO IV’/‚EURO V’/‚EEV’










  Špecifické hmotnosti oxidu uhoľnatého, celkových uhľovodíkov, oxidov dusíka a tuhých častíc, určené podľa skúšky ESC, a opacita výfukových plynov určená podľa skúšky ERL nesmú presahovať tieto hodnoty (2): |
| --- | --- |
| | Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh | Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh | Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh | Hmotnosť tuhých častíc (PT) g/kWh | Výfukový plyn m-1 |
| Vozidlo ‚EURO III’ | 2,1 | 0,66 | 5,0 | 0,10 (3) | 0,8 |
| Vozidlo ‚EURO IV’ | 1,5 | 0,46 | 3,5 | 0,02 | 0,5 |
| Vozidlo ‚EURO V’ | 1,5 | 0,46 | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| Vozidlo ‚EEV’ | 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

3.

Špecifické hmotnosti oxidu uhoľnatého, celkových uhľovodíkov, oxidov dusíka a tuhých častíc, určené podľa skúšky ESC, a opacita výfukových plynov určená podľa skúšky ERL nesmú presahovať tieto hodnoty (2):

Hmotnosť oxidu uhoľnatého (CO) g/kWh

Hmotnosť uhľovodíkov (HC) g/kWh

Hmotnosť oxidov dusíka (NOx) g/kWh

Hmotnosť tuhých častíc (PT) g/kWh

Výfukový plyn m-1

Vozidlo ‚EURO III’

2,1

0,66

5,0

0,10 (3)

0,8

Vozidlo ‚EURO IV’

1,5

0,46

3,5

0,02

0,5

Vozidlo ‚EURO V’

1,5

0,46

2,0

0,02

0,5

Vozidlo ‚EEV’

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

| 4. | Možno zvážiť ďalšie emisné triedy vozidiel tak ako sú vymedzené v smernici 88/77/EHS a nasledujúcich zmenách a doplneniach.“ |
| --- | --- |

4.

Možno zvážiť ďalšie emisné triedy vozidiel tak ako sú vymedzené v smernici 88/77/EHS a nasledujúcich zmenách a doplneniach.“

---

(1)  Koeficient 1,7 sa uplatňuje na limitné hodnoty emisií tuhých častíc v prípade motorov s menovitým výkonom 85 kW alebo menším.

1

(2)  Skúšobný cyklus tvorí sled skúšobných bodov, pričom je každý bod definovaný rýchlosťou a krútiacim momentom, ktoré musí motor v ustálenom stave dodržiavať (skúška ESC), alebo prechodnými prevádzkovými podmienkami (skúšky ETC a ELR).

2

(3)  0,13 pre motory, ktorých objem valcov je menší než 0,7 dm3 a ktorých menovitá rýchlosť je vyššia než 3 000 min-1.

3

3

-1

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA III

HLAVNÉ ZÁSADY ROZVRHNUTIA NÁKLADOV A VÝPOČET MÝT

Táto príloha stanovuje hlavné zásady výpočtu priemerných vážených mýt tak, aby odrážali ustanovenia článku 7 ods. 9. Povinnosťou uviesť do súvislosti mýta a náklady nie je dotknutá slobodná voľba členských štátov, na základe ktorej si môžu v súlade s článkom 7a ods. 1 vybrať, že neuhradia celé náklady prostredníctvom príjmu z mýta, alebo slobodná voľba, na základe ktorej môžu v súlade s článkom 7 ods. 10 odlíšiť výšku osobitných mýt od priemernej výšky mýta (1).

Uplatňovanie týchto zásad sa plne zhoduje s ostatnými existujúcimi povinnosťami podľa práva Spoločenstva, najmä s požiadavkou na koncesné zmluvy, ktoré sa majú uzavrieť v súlade so smernicou Rady 2004/18/ES a s ostatnými nástrojmi Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania.

Ak sa členský štát zúčastní na rokovaniach s jednou alebo s viacerými tretími stranami na účely uzavretia koncesnej zmluvy v súvislosti s budovaním alebo prevádzkou časti svojej infraštruktúry, alebo ak sa na tento účel zúčastní na podobnom dojednaní založenom na vnútroštátnych právnych predpisoch alebo na dohode, ktorú uzavrela vláda členského štátu, zhoda s týmito zásadami sa posudzuje na základe výsledku týchto rokovaní.

1.   Definícia siete a príslušných vozidiel

| — | Ak sa jednotný mýtny režim neuplatňuje na celú cestnú sieť TEN, členský štát presne uvedie časť alebo časti siete, na ktoré sa má vzťahovať mýtny režim, ako aj systém, ktorý používa na klasifikáciu vozidiel na účely odlíšenia mýta. Členské štáty tiež uvedú, či rozširujú rozsah vozidiel, na ktoré sa vzťahuje ich mýtny režim pod prahovú úroveň 12 ton. |
| --- | --- |

—

Ak sa jednotný mýtny režim neuplatňuje na celú cestnú sieť TEN, členský štát presne uvedie časť alebo časti siete, na ktoré sa má vzťahovať mýtny režim, ako aj systém, ktorý používa na klasifikáciu vozidiel na účely odlíšenia mýta. Členské štáty tiež uvedú, či rozširujú rozsah vozidiel, na ktoré sa vzťahuje ich mýtny režim pod prahovú úroveň 12 ton.

| — | Ak sa členský štát rozhodne prijať rôzne politiky ohľadom úhrady nákladov na rôzne časti svoje siete (ako je to povolené v súlade s článkom 7a ods. 1), na každú jasne definovanú časť siete sa vykoná osobitný výpočet nákladov. Členský štát sa môže rozhodnúť, že rozdelí svoju sieť na niekoľko jasne vymedzených častí, aby pre každú časť ustanovil osobitné koncesné dojednania alebo podobné úpravy. |
| --- | --- |

—

Ak sa členský štát rozhodne prijať rôzne politiky ohľadom úhrady nákladov na rôzne časti svoje siete (ako je to povolené v súlade s článkom 7a ods. 1), na každú jasne definovanú časť siete sa vykoná osobitný výpočet nákladov. Členský štát sa môže rozhodnúť, že rozdelí svoju sieť na niekoľko jasne vymedzených častí, aby pre každú časť ustanovil osobitné koncesné dojednania alebo podobné úpravy.

2.   Náklady na infraštruktúru

2.1.   Investičné náklady

| — | Investičné náklady zahrňujú náklady na výstavbu (vrátane nákladov na financovanie) a nákladov na rozvoj infraštruktúry navyše, kde je to vhodné, návratnosť kapitálových investícií alebo rozpätie zisku. Zahrňujú tiež náklady na nadobúdanie pôdy, plánovanie, projektovanie, dozor nad stavebnými zmluvami a projektovým riadením a na archeologický a pôdny prieskum, ako aj iné príslušné vedľajšie náklady. |
| --- | --- |

—

Investičné náklady zahrňujú náklady na výstavbu (vrátane nákladov na financovanie) a nákladov na rozvoj infraštruktúry navyše, kde je to vhodné, návratnosť kapitálových investícií alebo rozpätie zisku. Zahrňujú tiež náklady na nadobúdanie pôdy, plánovanie, projektovanie, dozor nad stavebnými zmluvami a projektovým riadením a na archeologický a pôdny prieskum, ako aj iné príslušné vedľajšie náklady.

| — | Úhrada nákladov na výstavbu je založená buď na plánovanej životnosti infraštruktúry, alebo na inej dobe amortizácie (najmenej 20 rokov), ktorá sa môže považovať za vhodnú na účely financovania prostredníctvom koncesnej zmluvy alebo iným spôsobom. Dĺžka doby amortizácie môže byť kľúčovou premennou pri rokovaniach týkajúcich sa uzavretia koncesných zmlúv, najmä ak si príslušný členský štát v rámci zmluvy želá určiť strop uplatniteľného váženého priemerného mýta. |
| --- | --- |

—

Úhrada nákladov na výstavbu je založená buď na plánovanej životnosti infraštruktúry, alebo na inej dobe amortizácie (najmenej 20 rokov), ktorá sa môže považovať za vhodnú na účely financovania prostredníctvom koncesnej zmluvy alebo iným spôsobom. Dĺžka doby amortizácie môže byť kľúčovou premennou pri rokovaniach týkajúcich sa uzavretia koncesných zmlúv, najmä ak si príslušný členský štát v rámci zmluvy želá určiť strop uplatniteľného váženého priemerného mýta.

| — | Bez toho, aby bol dotknutý výpočet investičných nákladov, môže úhrada vynaložených nákladov






  — | byť rovnomerne rozložená počas doby amortizácie alebo vážená na prvé, stredné alebo neskoršie roky, ak sa toto váženie uskutoční transparentným spôsobom, |
| --- | --- | --- |

—

Bez toho, aby bol dotknutý výpočet investičných nákladov, môže úhrada vynaložených nákladov

—

byť rovnomerne rozložená počas doby amortizácie alebo vážená na prvé, stredné alebo neskoršie roky, ak sa toto váženie uskutoční transparentným spôsobom,

| — | ustanoviť indexáciu mýta počas doby amortizácie. |
| --- | --- |

—

ustanoviť indexáciu mýta počas doby amortizácie.

| — | Všetky minulé náklady sa zakladajú na zaplatených čiastkach. Náklady, ktoré majú vzniknúť, sa budú zakladať na prognózach primeraných nákladov. |
| --- | --- |

—

Všetky minulé náklady sa zakladajú na zaplatených čiastkach. Náklady, ktoré majú vzniknúť, sa budú zakladať na prognózach primeraných nákladov.

| — | Môže sa predpokladať, že verejné investície budú financované z pôžičiek. Úrokové sadzby, ktoré sa majú uplatňovať na minulé náklady, sú sadzby, ktoré platili pre verejné pôžičky z tohto obdobia. |
| --- | --- |

—

Môže sa predpokladať, že verejné investície budú financované z pôžičiek. Úrokové sadzby, ktoré sa majú uplatňovať na minulé náklady, sú sadzby, ktoré platili pre verejné pôžičky z tohto obdobia.

| — | Pridelenie nákladov ťažkým nákladným vozidlám sa uskutočňuje na objektívnom a transparentnom základe, pričom sa zohľadní proporčná časť dopravy ťažkých nákladných vozidiel, ktorá sa má vykonať na sieti a s tým spojené náklady. Vozokilometre ťažkých nákladných vozidiel sa môžu na tento účel upraviť podľa objektívne oprávnených,koeficientov rovnocennosti', ako sú napríklad uvedené v bode 4 (2) . |
| --- | --- |

—

Pridelenie nákladov ťažkým nákladným vozidlám sa uskutočňuje na objektívnom a transparentnom základe, pričom sa zohľadní proporčná časť dopravy ťažkých nákladných vozidiel, ktorá sa má vykonať na sieti a s tým spojené náklady. Vozokilometre ťažkých nákladných vozidiel sa môžu na tento účel upraviť podľa objektívne oprávnených,koeficientov rovnocennosti', ako sú napríklad uvedené v bode 4 (2) .

| — | Zabezpečenie predpokladanej návratnosti kapitálu alebo rozpätia zisku je primerané vzhľadom na trhové podmienky a môže sa líšiť na účely zabezpečenia výkonnostných stimulov pre tretiu zmluvnú stranu v súvislosti s požiadavkami na kvalitu služieb. Návratnosť kapitálu sa môže zhodnotiť použitím ekonomických ukazovateľov ako je IRR (vnútorná miera návratnosti kapitálu) alebo WACC (vážené priemerné kapitálové náklady). |
| --- | --- |

—

Zabezpečenie predpokladanej návratnosti kapitálu alebo rozpätia zisku je primerané vzhľadom na trhové podmienky a môže sa líšiť na účely zabezpečenia výkonnostných stimulov pre tretiu zmluvnú stranu v súvislosti s požiadavkami na kvalitu služieb. Návratnosť kapitálu sa môže zhodnotiť použitím ekonomických ukazovateľov ako je IRR (vnútorná miera návratnosti kapitálu) alebo WACC (vážené priemerné kapitálové náklady).

2.2.   Ročné náklady na údržbu a náklady na stavebné opravy

| — | Tieto náklady zahŕňajú ročné náklady na údržbu siete a pravidelné náklady súvisiace s opravami, spevňovaním a obnovou povrchu, aby sa zabezpečilo, že sa prevádzková funkčnosť siete priebežne udržiava. |
| --- | --- |

—

Tieto náklady zahŕňajú ročné náklady na údržbu siete a pravidelné náklady súvisiace s opravami, spevňovaním a obnovou povrchu, aby sa zabezpečilo, že sa prevádzková funkčnosť siete priebežne udržiava.

| — | Také náklady sa proporčne rozdelia medzi ťažké nákladné vozidlá a ostatnú dopravu na základe skutočných a predpokladaných podielov vozokilometrov a môžu sa upraviť podľa objektívne oprávnených koeficientov rovnocennosti, ako sú napríklad uvedené v bode 4. |
| --- | --- |

—

Také náklady sa proporčne rozdelia medzi ťažké nákladné vozidlá a ostatnú dopravu na základe skutočných a predpokladaných podielov vozokilometrov a môžu sa upraviť podľa objektívne oprávnených koeficientov rovnocennosti, ako sú napríklad uvedené v bode 4.

3.   Náklady na prevádzku, riadenie a vyberanie mýta

Tieto náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré vznikli prevádzkovateľovi infraštruktúry, na ktoré sa nevzťahuje oddiel 2, a ktoré súvisia s vykonávaním, prevádzkou a riadením infraštruktúry a s mýtnym systémom. Zahŕňajú najmä:

| — | náklady na výstavbu, zriadenie a údržbu mýtnic a ostatných platobných systémov, |
| --- | --- |

—

náklady na výstavbu, zriadenie a údržbu mýtnic a ostatných platobných systémov,

| — | každodenné náklady na prevádzku, správu a údržbu systému vyberania mýta, |
| --- | --- |

—

každodenné náklady na prevádzku, správu a údržbu systému vyberania mýta,

| — | správne poplatky a sadzby súvisiace s koncesnými zmluvami, |
| --- | --- |

—

správne poplatky a sadzby súvisiace s koncesnými zmluvami,

| — | náklady na riadenie, správu a služby súvisiace s prevádzkou infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

náklady na riadenie, správu a služby súvisiace s prevádzkou infraštruktúry.

Náklady môžu zahrňovať návratnosť kapitálu alebo rozpätie zisku, ktoré zohľadňuje prenesený stupeň rizika.

Také náklady sa spravodlivo a transparentne rozdeľujú medzi všetky triedy vozidiel, na ktoré sa vzťahuje mýtny systém.

4.   Podiel ťažkých nákladných vozidiel v doprave, koeficienty rovnocennosti a korekčný mechanizmus

| — | Výpočet mýta sa zakladá na skutočných alebo predpokladaných podieloch ťažkých nákladných vozidiel na vozokilometroch, ktoré sa v prípade potreby upravia podľa koeficientov rovnocennosti, aby sa vytvorila dostatočná rezerva na zvýšené náklady na výstavbu a opravu infraštruktúry používanej ťažkými nákladnými vozidlami. |
| --- | --- |

—

Výpočet mýta sa zakladá na skutočných alebo predpokladaných podieloch ťažkých nákladných vozidiel na vozokilometroch, ktoré sa v prípade potreby upravia podľa koeficientov rovnocennosti, aby sa vytvorila dostatočná rezerva na zvýšené náklady na výstavbu a opravu infraštruktúry používanej ťažkými nákladnými vozidlami.

| — | Táto tabuľka uvádza orientačné koeficienty rovnocennosti: Ak členský štát používa koeficienty rovnocennosti, ktoré sa odlišujú od tých, ktoré sú uvedené v tabuľke, zakladajú sa na objektívne oprávnených kritériách a uverejnia sa.








  Trieda vozidla (3) | Koeficienty rovnocennosti |
| --- | --- | --- |
| Stavebná oprava (4) | Investície | Ročná údržba |
| Medzi 3,5t a 7,5 t, trieda 0 | 1 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, trieda I | 1,96 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, trieda II | 3,47 | 1 | 1 |
| > 7,5 t, trieda III | 5,72 | 1 | 1 |

—

Táto tabuľka uvádza orientačné koeficienty rovnocennosti: Ak členský štát používa koeficienty rovnocennosti, ktoré sa odlišujú od tých, ktoré sú uvedené v tabuľke, zakladajú sa na objektívne oprávnených kritériách a uverejnia sa.

Trieda vozidla (3)

Koeficienty rovnocennosti

Stavebná oprava (4)

Investície

Ročná údržba

Medzi 3,5t a 7,5 t, trieda 0

1

1

1

> 7,5 t, trieda I

1,96

1

1

> 7,5 t, trieda II

3,47

1

1

> 7,5 t, trieda III

5,72

1

1

| — | Mýtne režimy, ktoré sa zakladajú na prognózach intenzity dopravy, stanovujú korekčné mechanizmy, podľa ktorých sa mýta pravidelne upravujú kvôli korekcii akýchkoľvek nižších alebo vyšších nákladov uhradených v dôsledku chybných prognóz.“ |
| --- | --- |

—

Mýtne režimy, ktoré sa zakladajú na prognózach intenzity dopravy, stanovujú korekčné mechanizmy, podľa ktorých sa mýta pravidelne upravujú kvôli korekcii akýchkoľvek nižších alebo vyšších nákladov uhradených v dôsledku chybných prognóz.“

---

(1)  Tieto ustanovenia spolu s ponúkanou pružnosťou spôsobu, akým sa náklady časom uhradia (pozri bod 2.1, tretia zarážka), poskytujú značné rozpätie na určenie mýt vo výškach, ktoré sú prijateľné pre užívateľov a ktoré sú prispôsobené osobitným cieľom dopravnej politiky členského štátu.

1

(2)  Uplatňovanie koeficientov rovnocennosti členskými štátmi môže zohľadniť výstavbu ciest, ktorá prebieha v etapách, alebo použitie prístupu dlhodobého cyklu životnosti.

2

(3)  Na určenie triedy vozidla pozri prílohu IV.

3

(4)  Triedy vozidiel príslušne zodpovedajú zaťaženiam náprav 5,5, 6,5, 7,5 a 8,5 ton.

4

---

PRÍLOHA III

„PRÍLOHA IV

ORIENTAČNÉ URČENIE TRIEDY VOZIDLA

Triedy vozidiel sa určujú podľa tejto tabuľky.

Vozidlá sa vo vzostupnom poradí triedia na podkategórie 0, I, II a III podľa poškodenia, ktoré spôsobujú povrchu komunikácií (trieda III je preto kategória, ktorá cestnej infraštruktúre spôsobuje najväčšie poškodenia). Poškodenie sa exponenciálne zväčšuje so zvyšovaním hmotnosti na náprave.

Všetky motorové vozidlá a jazdné súpravy s najvyššou povolenou celkovou hmotnosťou 7, 5 tony patria do triedy poškodenia 0.

Motorové vozidlá

| Hnacie nápravy s pneumatickým pružením alebo uznané ako rovnocenné (1) | Ostatné systémy zavesenia hnacej nápravy | Trieda poškodenia |
| --- | --- | --- |
| Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla
  (v tonách) | Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla
  (v tonách) | |
| Nie menej ako | Menej ako | Nie menej ako | Menej ako | |
| Dve nápravy | |
| 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | 7,5
  12
  13
  14
  15 | 12
  13
  14
  15
  18 | I |
| Tri nápravy | |
| 15
  17
  19
  21
  23
  25 | 17
  19
  21
  23
  25
  26 | 15
  17
  19
  21 | 17
  19
  21
  23 | |
| | | 23
  25 | 25
  26 | II |
| Štyri nápravy | |
| 23
  25
  27 | 25
  27
  29 | 23
  25 | 25
  27 | I |
| | | 27
  29
  31 | 29
  31
  32 | II |
| 29
  31 | 31
  32 | | | |

Hnacie nápravy s pneumatickým pružením alebo uznané ako rovnocenné (1)

Ostatné systémy zavesenia hnacej nápravy

Trieda poškodenia

Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla

(v tonách)

Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla

(v tonách)

Nie menej ako

Menej ako

Nie menej ako

Menej ako

Dve nápravy

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

7,5

12

13

14

15

12

13

14

15

18

I

Tri nápravy

15

17

19

21

23

25

17

19

21

23

25

26

15

17

19

21

17

19

21

23

23

25

25

26

II

Štyri nápravy

23

25

27

25

27

29

23

25

25

27

I

27

29

31

29

31

32

II

29

31

31

32

Jazdné súpravy (návesové a prívesové súpravy)

| Hnacie nápravy s pneumatickým pružením alebo uznané ako rovnocenné | Ostatné systémy zavesenia hnacích náprav | Trieda poškodenia |
| --- | --- | --- |
| Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla
  (v tonách) | Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla


  (v tonách) | |
| Nie menej ako | Menej ako | Nie menej ako | Menej ako | |
| Nápravy 2 + 1 | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12


  14


  16


  18


  20


  22


  23


  25


  28 | 7,5


  12


  14


  16


  18


  20


  22


  23


  25 | 12


  14


  16


  18


  20


  22


  23


  25


  28 | I |
| Nápravy 2 + 2 | |
| 23
  25
  26
  28 | 25


  26


  28


  29 | 23


  25


  26


  28 | 25


  26


  28


  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36


  38 | 33 | 36 | III |
| Nápravy 2 + 3 | II |
| 36
  38 | 38


  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| Nápravy 3 + 2 | II |
| 36
  38 | 38


  40 | 36 | 38 | |
| | | 38


  40 | 40


  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| Nápravy 3 + 3 | |
| 36
  38 | 38


  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44“ | |

Hnacie nápravy s pneumatickým pružením alebo uznané ako rovnocenné

Ostatné systémy zavesenia hnacích náprav

Trieda poškodenia

Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla

(v tonách)

Počet náprav a najvyššia prípustná celková hmotnosť naloženého vozidla

(v tonách)

Nie menej ako

Menej ako

Nie menej ako

Menej ako

Nápravy 2 + 1

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

Nápravy 2 + 2

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

Nápravy 2 + 3

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

Nápravy 3 + 2

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

Nápravy 3 + 3

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44“

---

(1)  Pruženie uznané ako rovnocenné podľa definície v prílohe II smernice Rady 96/53/ES z 25. júla 1996, ktorou sa v Spoločenstve stanovujú najväčšie prípustné rozmery niektorých vozidiel vo vnútroštátnej a medzinárodnej cestnej doprave a maximálna povolená hmotnosť v medzinárodnej cestnej doprave (Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 59). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/7/ES (Ú. v. ES L 67, 9.3.2002, s. 47).

1

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia prijala svoj návrh 23. júla 2003.

Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 20. apríla 2004.

Dňa 6. septembra 2005 prijala Rada svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 zmluvy.

Pri vykonávaní svojej práce zohľadnila Rada aj stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1) a Výboru regiónov (2).

II.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Až na štvrtý pokus sa Rade 21. apríla 2005 podarilo konečne dosiahnuť politickú dohodu, ktorá pripravila pôdu pre prijatie jej spoločnej pozície, čím sa uzavrel vnútorný proces rokovania, ktorý trval viac než 18 mesiacov. Problémy pri dosiahnutí tejto dohody sú odrazom rozdielnych záujmov a postojov členských štátov, ktoré závisia od ich zemepisnej polohy (v centre alebo na periférii vnútorného trhu) i od iných faktorov, ako napríklad stavu rozvoja ich jestvujúcej cestnej siete a uprednostňovanej metódy financovania ich projektov infraštruktúry.

Rokovania sa uskutočnili v politickom kontexte upravenom Bielou knihou Komisie z roku 2001 o Európskej dopravnej politike do roku 2010 (3), ktorá zdôraznila kľúčovú úlohu účinného spoplatnenia dopravnej infraštruktúry ako nástroja na vyváženie rastu rôznych spôsobov dopravy, a tým i riešenie rastúcich problémov s preťažením a environmentálnymi škodami.

1.   Riešenie kľúčových cieľov politiky

Vo svojej spoločnej pozícii sa Rada zamerala na dosiahnutie konkrétnych vylepšení existujúcej smernice, ktoré pridávajú hodnotu, aby nový právny rámec odrážal potreby modernej dopravnej politiky Spoločenstva pre 21. storočie. Spoločná pozícia konkrétne:

| — | rieši problémy s preťažením a environmentálnymi škodami, |
| --- | --- |

—

rieši problémy s preťažením a environmentálnymi škodami,

| — | poskytuje prostriedok na zvýšenie dodatočného financovania investícií do alternatívnej infraštruktúry (zmena spôsobu), |
| --- | --- |

—

poskytuje prostriedok na zvýšenie dodatočného financovania investícií do alternatívnej infraštruktúry (zmena spôsobu),

| — | poskytuje väčšiu transparentnosť a objektivitu pri stanovovaní mýt v spojení s dodatočnými „nástrojmi“, ktoré Komisii umožnia lepšie sledovať súlad, |
| --- | --- |

—

poskytuje väčšiu transparentnosť a objektivitu pri stanovovaní mýt v spojení s dodatočnými „nástrojmi“, ktoré Komisii umožnia lepšie sledovať súlad,

| — | prispôsobuje právny rámec modelu partnerstva verejného a súkromného sektora pri financovaní výstavby infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

prispôsobuje právny rámec modelu partnerstva verejného a súkromného sektora pri financovaní výstavby infraštruktúry.

Zmeny, ktoré zodpovedajú týmto štyrom cieľom, sú uvedené nižšie.

i)   Boj s preťažením a environmentálnymi škodami

Odlíšenie mýt (článok 7 ods. 10)

Schopnosť odlíšiť mýta na základe triedy EURO a denného času je hlavným mechanizmom, ktorý sa navrhuje na riešenie preťaženia a environmentálnych škôd. Rada sa pri zavádzaní možnosti odlíšiť mýta počas víkendu alebo bankových prázdnin inšpirovala Európskym parlamentom (pozmeňujúci návrh č. 29). Odlíšenie, ktoré povoľuje znenie Rady, však značne prekračuje rozsah úpravy v pozmeňujúcom návrhu č. 29. Kľúčovým rozdielom je, že Parlament uprednostňuje celkové obmedzenie tak, aby najvyššie mýto nemohlo presiahnuť dvojnásobok najnižšieho. Na rozdiel od toho Rada vôbec neobmedzuje odlíšenie vo vzťahu k poškodzovaniu cestných komunikácií (napr. váha, počet náprav) a pri odlíšení na základe emisnej triedy a času sa spočítavajú 100 % obmedzenia. Výsledkom je, že ťažké a znečisťujúce nákladné vozidlo, ktoré používa komunikáciu v dennej špičke, môže napokon zaplatiť i štyrikrát viac než ľahšie a ekologicky čistejšie vozidlo, ktoré komunikáciu používa mimo špičky. Tento výsledok sa ešte znásobuje zavedením možnosti „nulovej sadzby“ počas určitých častí dňa.

Ochranou proti zneužitiu týchto nových možností je zavedenie jasnej a jednoznačnej požiadavky na to, aby boli režimy odlíšenia neutrálne z hľadiska výnosov a aby sa každý neúmyselný prebytok výnosov kompenzoval znížením mýt v nasledujúcich rokoch. Tento princíp neutrality výnosov sa nachádza aj v pozmeňujúcom návrhu Parlamentu č. 12.

Druhým prvkom spoločnej pozície dôležitým pre otázky životného prostredia a preťaženia je „prirážka“, ktorá sa preberá v ďalšom oddiele.

ii)   Financovanie alternatívnej infraštruktúry

Prirážka (článok 7 ods. 11)

Rada akceptovala návrh Komisie, že vo výnimočných prípadoch je možné zaviesť prirážku k mýtu v horských oblastiach na preťažených cestách a cestách, na ktorých sa vyskytujú environmentálne škody. Zachováva sa aj úroveň 25 % pre cezhraničné komunikácie, pričom maximum pre iné ako cezhraničné komunikácie je 15 %. Návrh Parlamentu (pozmeňujúci návrh č. 30) rozšíriť prirážku na znečistené mestské zóny sa neakceptoval. Požiadavka na to, aby sa výnosy z prirážky použili na krížové financovanie prioritných projektov transeurópskych sietí (TEN) v rovnakom dopravnom koridore sa v znení spoločnej pozície zachováva a posilňuje.

Prirážka je významným prvkom, pretože znamená dodatočný čistý výnos (nad rámec nákladov na vybudovanie používanej cestnej komunikácie), ktorý sa vyčleňuje konkrétne na financovanie alternatívnej (vo väčšine prípadov železničnej) infraštruktúry.

iii)   Transparentné a objektívne úrovne mýta pod dohľadom Komisie

Definícia „stavebných nákladov“ (článok 2 písm. aa))

Spoločná pozícia zahŕňa túto novú definíciu, ktorú navrhla Komisia ako prostriedok na definovanie minulých nákladov, ktoré sa môžu vziať do úvahy pri výpočte úrovne mýta. Znenie Rady prijíma návrh Parlamentu (pozmeňujúci návrh č. 21), aby sa povolila len časť týchto nákladov, ale ako odkaz na toto rozdelenie používa namiesto rozsahu amortizácie plánovanú životnosť. (Uplatňovanie amortizácie ako koncepcie je zložitejšie v prípade, ak sa výstavba infraštruktúry nefinancuje z pôžičiek.)

Prípustné náklady (článok 7 ods. 9)

Spoločná pozícia prijíma návrh Komisie podrobnejšie rozpracovať náklady, na ktorých sa môžu zakladať mýta. Akceptujú sa aj prvky pozmeňujúceho návrhu Parlamentu č. 28, ako napríklad vypustenie nepoistených úrazových nákladov, zahrnutie výnosu z kapitálu a vysvetlenie, že ide o maximálne hodnoty (toto vysvetlenie sa nachádza v článku 7a ods. 1 znenia Rady).

Zľavy pre častých užívateľov (článok 7 ods. 4b a 4c)

Vypustil sa článok 8b, ktorý navrhla Komisia, a nahradil sa uvedenými ustanoveniami, ktoré obsahujú percentuálne obmedzenie zliav pre častých užívateľov. Je to významný príspevok k zabezpečeniu omnoho väčšej jasnosti a objektívnosti úrovne zliav, ktoré povoľuje právo Spoločenstva.

Metodika/zásady výpočtu (príloha III)

Krátka metodika, ktorú navrhla Komisia, sa rozšírila a rozvinula do súboru všeobecných zásad na výpočet a rozvrhnutie nákladov. Tieto zásady sú záväzné pre všetky mýtne systémy zavedené v budúcnosti, aj keď iba nepriamo pre systémy založené na koncesii. Komisia môže tieto zásady aktualizovať a vysvetliť prostredníctvom komitológie.

Dozor nad systémom (článok 7a)

Zatiaľ čo sa prijal návrh Parlamentu na vypustenie ustanovení, ktoré sa snažili o vytvorenie nezávislých dozorných orgánov infraštruktúry v členských štátoch (pozmeňujúce návrhy č. 18 a 38), v článku 7a sa ďalej rozvíja úloha Komisie vykonávať dozor nad systémom a kontrolovať súlad nových úprav o mýte s platnými predpismi.

iv)   Súlad s partnerstvami verejného a súkromného sektora (PPP)

Osobitné úpravy pre koncesné zmluvy

Keďže partnerstvá verejného a súkromného sektora založené na koncesii sa stávajú najbežnejším spôsobom financovania a výstavby novej infraštruktúry, Rada zavádza do znenia spoločnej pozície množstvo prvkov, ktoré sa snažia zabezpečiť, aby sa smernica prispôsobila skutočným podmienkam PPP. Tieto zmeny, ktoré sú skutočne reakciou Rady na obavy vyjadrené v pozmeňujúcich návrhoch Parlamentu č. 9, 33 a 52, zahŕňajú:

| — | osobitné zaobchádzanie pri zmluvách v rámci definície „stavebných nákladov“ v článku 2 písm. a. a.), |
| --- | --- |

—

osobitné zaobchádzanie pri zmluvách v rámci definície „stavebných nákladov“ v článku 2 písm. a. a.),

| — | možnosť, aby bolo v mýtach obsiahnuté rozpätie zisku v článku 7 ods. 9, |
| --- | --- |

—

možnosť, aby bolo v mýtach obsiahnuté rozpätie zisku v článku 7 ods. 9,

| — | „nepriame uplatňovanie“ systému dozoru na koncesné zmluvy stanovené v článku 7a. |
| --- | --- |

—

„nepriame uplatňovanie“ systému dozoru na koncesné zmluvy stanovené v článku 7a.

2.   Iné podstatné otázky

Založenie/vyčlenenie výnosov z mýta (článok 9 ods. 2)

Rada v plnom rozsahu prijala citlivý kompromis, ktorý k tejto otázke navrhol Európsky parlament v pozmeňujúcom návrhu č. 48. Zachováva sa striktné vyčlenenie výnosov z prirážky (článok 7 ods. 11) na opätovné investovanie do vhodného projektu transeurópskej siete.

Externé environmentálne náklady

Po preskúmaní pozmeňujúcich návrhov Parlamentu č. 2, 17, 25, 28, 41 a 50 sa Rada rozhodla postupovať podľa návrhu Komisie a zachovať súčasný systém založený na krytí nákladov na infraštruktúru.

Rozsah pôsobnosti (článok 7 ods. 1 a 2)

Návrh komisie by vyžadoval, aby členské štáty uplatňovali mýtny systém „všetko alebo nič“ vzťahujúci sa na všetky cestné komunikácie TEN a všetky vozidlá od 3,5 tony. Rada sa domnievala, že takýto rozsah pôsobnosti bude predstavovať závažný negatívny stimul pre zavedenie mýtneho systému vo väčšine členských štátov, v ktorých nemožno predpokladať pozitívne prijatie mýta zo strany verejnosti. Takto by mohol návrh Komisie vážne narušiť hlavný cieľ smerovania k systému, v ktorom sa užívatelia vo väčšej miere podieľajú na nákladoch na dopravnú infraštruktúru, ktorú využívajú. Namiesto toho sa Rada rozhodla pre rámec, v ktorom sa predpisy Spoločenstva uplatňujú vždy, ak sa spoplatňuje trasa TEN pri vozidle od 3,5 tony, ale členské štáty si zachovávajú možnosť rozhodnúť sa, ktoré časti ich siete TEN budú spoplatnené a či sa spoplatnenie obmedzí na ťažšie vozidlá.

Na iných miestach v smernici sa Rada snažila obmedziť pružnosť, ktorú navrhovala Komisia, aby členské štáty mohli ukladať vysoké mýta na určitých trasách (napríklad trasách s vysokým podielom tranzitnej dopravy). Napríklad sa vypustil článok 7 ods. 10 písm. c), ktorý navrhla Komisia a ktorý povoľoval odlíšenie mýt na konkrétnych cestných komunikáciách v rámci siete.

Kompenzácia užívateľov cestných komunikácií

Podobne ako Európsky parlament (pozri pozmeňujúci návrh č. 36) sa aj Rada obávala, či by prostriedky, ktoré návrh Komisie uprednostňuje na kompenzáciu akýchkoľvek nových nákladov, ktoré vzniknú prepravcom na základe mýtnych režimov, menovite zníženie zdanenia vozidiel, nemohli mať diskriminačný účinok. Rada tiež nevidela dôvod na „anulovanie“ harmonizácie zdanenia vozidiel, ktorá sa dosiahla prostredníctvom existujúcej smernice. Článok 7b, ktorý navrhla Komisia, sa preto zo znenia Rady vypúšťa a nahrádza odôvodnením č. 10, ktoré uvádza aj iné spôsoby poskytovania kompenzácie, ako napríklad zníženia dane z palív, čím sa preberá myšlienka uvedená v pozmeňujúcom návrhu Parlamentu č. 13.

3.   Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu

Reakcia Rady na pozmeňujúce návrhy č. 2, 9, 12, 13, 17, 18, 21, 25, 28, 29, 30, 33, 36, 38, 41, 48, 50 a 52 sa nachádza v tomto dokumente v časti o kľúčových otázkach.

Okrem toho Rada úplne, sčasti alebo v zásade prijala pozmeňujúce návrhy č. 3, 4, 10, 22, 24, 34, 39, 42 a 43.

III.   ZÁVER

Intenzívne a neustále úsilie Rady o dosiahnutie dohody o tejto spoločnej pozícii odráža naliehavé vedomie dôležitosti tejto témy pre širšiu dopravnú politiku Spoločenstva. Spoločná pozícia vytvára právny rámec pre spoplatňovanie, ktorý sa jasnejšie a jednoduchšie vykonáva transparentným, objektívnym a spravodlivým spôsobom, ale ktorý súčasne poskytuje nové možnosti a legitímne použitie mýt ako spôsobu riešenia environmentálnych problémov a problémov preťaženia, ktorým čelí Spoločenstvo. Toto znenie je skutočným, identifikovateľným a hmotným pokrokom oproti smernici z roku 1999, pričom opatrne vyvažuje potrebu smerovania k trvalo udržateľnej dopravnej politike a dôležitosti riadne fungujúceho vnútorného trhu.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 241, 28.9.2004, s. 58.

(2)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 14.

(3)  KOM(2001) 370, 12.9.2001.

---

| 8.11.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 275/19

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 34/2005

prijatá Radou 23. septembra 2005

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/.../ES o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách a o zrušení smernice Rady 93/76/EHS

(2005/C 275 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, (2)

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | V Európskom spoločenstve existuje potreba zlepšenia energetickej účinnosti konečného využitia energie, riadeného dopytu po energii a podpory výroby obnoviteľnej energie vzhľadom na to, že rozsah akéhokoľvek iného ovplyvňovania dodávok energie a podmienok distribúcie, či už prostredníctvom budovania nových kapacít alebo zlepšovania prenosu a distribúcie, je z krátkodobého až strednodobého hľadiska relatívne obmedzený. Táto smernica preto prispieva k zvýšenej bezpečnosti zásobovania. |
| --- | --- |

(1)

V Európskom spoločenstve existuje potreba zlepšenia energetickej účinnosti konečného využitia energie, riadeného dopytu po energii a podpory výroby obnoviteľnej energie vzhľadom na to, že rozsah akéhokoľvek iného ovplyvňovania dodávok energie a podmienok distribúcie, či už prostredníctvom budovania nových kapacít alebo zlepšovania prenosu a distribúcie, je z krátkodobého až strednodobého hľadiska relatívne obmedzený. Táto smernica preto prispieva k zvýšenej bezpečnosti zásobovania.

| (2) | Zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie prispeje aj k zníženiu spotreby primárnej energie a zníženiu emisií CO2 a ostatných skleníkových plynov. Tieto emisie sa naďalej zvyšujú, čím sa plnenie záväzkov z Kjóta stáva stále ťažším. Ľudská činnosť súvisiaca s odvetvím energetiky sa podieľa na emisiách skleníkových plynov Spoločenstva až 78 %. Šiesty environmentálny akčný program ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (4) predpokladá, že je potrebné ďalšie zníženie emisií, aby sa dosiahol dlhodobý cieľ Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, podľa ktorého sa majú koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére stabilizovať na úrovni, ktorá by zabránila nebezpečnému antropogénnemu zásahu do klimatického systému. |
| --- | --- |

(2)

Zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie prispeje aj k zníženiu spotreby primárnej energie a zníženiu emisií CO2 a ostatných skleníkových plynov. Tieto emisie sa naďalej zvyšujú, čím sa plnenie záväzkov z Kjóta stáva stále ťažším. Ľudská činnosť súvisiaca s odvetvím energetiky sa podieľa na emisiách skleníkových plynov Spoločenstva až 78 %. Šiesty environmentálny akčný program ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (4) predpokladá, že je potrebné ďalšie zníženie emisií, aby sa dosiahol dlhodobý cieľ Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, podľa ktorého sa majú koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére stabilizovať na úrovni, ktorá by zabránila nebezpečnému antropogénnemu zásahu do klimatického systému.

| (3) | Zvýšenie energetickej účinnosti umožní využívať možné nákladovo efektívne úspory energie hospodársky efektívnym spôsobom. Opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti by mohli viesť k takýmto úsporám energie, a tak pomôcť Európskemu spoločenstvu znížiť závislosť na dovozoch energie. Posun smerom k energeticky účinným technológiám môže naviac podporiť inovatívnosť a konkurencieschopnosť Európskeho spoločenstva, ako sa zdôrazňuje v Lisabonskej stratégii. |
| --- | --- |

(3)

Zvýšenie energetickej účinnosti umožní využívať možné nákladovo efektívne úspory energie hospodársky efektívnym spôsobom. Opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti by mohli viesť k takýmto úsporám energie, a tak pomôcť Európskemu spoločenstvu znížiť závislosť na dovozoch energie. Posun smerom k energeticky účinným technológiám môže naviac podporiť inovatívnosť a konkurencieschopnosť Európskeho spoločenstva, ako sa zdôrazňuje v Lisabonskej stratégii.

| (4) | V oznámení Komisie o vykonávaní prvej etapy Európskeho programu o zmene klímy bola za jedno z prioritných opatrení súvisiacich s klimatickými zmenami, ktoré sa majú prijať na úrovni Spoločenstva, označená smernica o riadení dopytu po energii. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení Komisie o vykonávaní prvej etapy Európskeho programu o zmene klímy bola za jedno z prioritných opatrení súvisiacich s klimatickými zmenami, ktoré sa majú prijať na úrovni Spoločenstva, označená smernica o riadení dopytu po energii.

| (5) | Táto smernica je v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou, ktorou sa zrušuje smernica 96/92/ES (5) a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 98/30/ES (6), ktoré ustanovujú možnosť využívať energetickú účinnosť a riadenie na strane spotreby ako alternatívy nových dodávok a ochrany životného prostredia a orgánom členských štátov okrem iného umožňujú vyhlasovať výberové konania na budovanie nových kapacít alebo sa rozhodnúť pre energetickú účinnosť a opatrenia na strane spotreby vrátane systémov „bielych osvedčení“. |
| --- | --- |

(5)

Táto smernica je v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou, ktorou sa zrušuje smernica 96/92/ES (5) a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 98/30/ES (6), ktoré ustanovujú možnosť využívať energetickú účinnosť a riadenie na strane spotreby ako alternatívy nových dodávok a ochrany životného prostredia a orgánom členských štátov okrem iného umožňujú vyhlasovať výberové konania na budovanie nových kapacít alebo sa rozhodnúť pre energetickú účinnosť a opatrenia na strane spotreby vrátane systémov „bielych osvedčení“.

| (6) | Touto smernicou nie je dotknutý článok 3 smernice 2003/54/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby všetci odberatelia v domácnostiach a, ak to členské štáty považujú za vhodné, aj malé podniky, mohli využívať univerzálnu službu, t. j. právo na dodávky elektrickej energie stanovenej kvality na ich území za primerané, jednoducho a jasne porovnateľné a transparentné ceny. |
| --- | --- |

(6)

Touto smernicou nie je dotknutý článok 3 smernice 2003/54/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby všetci odberatelia v domácnostiach a, ak to členské štáty považujú za vhodné, aj malé podniky, mohli využívať univerzálnu službu, t. j. právo na dodávky elektrickej energie stanovenej kvality na ich území za primerané, jednoducho a jasne porovnateľné a transparentné ceny.

| (7) | Liberalizácia maloobchodných trhov pre koncových odberateľov elektrickej energie, zemného plynu, uhlia a lignitu, vykurovania a v niektorých prípadoch dokonca diaľkového vykurovania a chladenia viedla takmer vždy k zvýšeniu účinnosti a zníženiu nákladov na výrobu, transformáciu a distribúciu energie. Táto liberalizácia neviedla k významnej hospodárskej súťaži v oblasti produktov a služieb, ktorej výsledkom mohlo byť zvýšenie energetickej účinnosti na strane spotreby. |
| --- | --- |

(7)

Liberalizácia maloobchodných trhov pre koncových odberateľov elektrickej energie, zemného plynu, uhlia a lignitu, vykurovania a v niektorých prípadoch dokonca diaľkového vykurovania a chladenia viedla takmer vždy k zvýšeniu účinnosti a zníženiu nákladov na výrobu, transformáciu a distribúciu energie. Táto liberalizácia neviedla k významnej hospodárskej súťaži v oblasti produktov a služieb, ktorej výsledkom mohlo byť zvýšenie energetickej účinnosti na strane spotreby.

| (8) | Rada vo svojom uznesení zo 7. decembra 1998 o energetickej účinnosti v Európskom spoločenstve (7) schválila pre Spoločenstvo ako celok cieľ zlepšiť energetickú intenzitu konečnej spotreby do roku 2010 o ďalší jeden percentuálny bod ročne. |
| --- | --- |

(8)

Rada vo svojom uznesení zo 7. decembra 1998 o energetickej účinnosti v Európskom spoločenstve (7) schválila pre Spoločenstvo ako celok cieľ zlepšiť energetickú intenzitu konečnej spotreby do roku 2010 o ďalší jeden percentuálny bod ročne.

| (9) | Členské štáty by preto mali prijať národné indikatívne ciele, aby sa podporovala energetická účinnosť konečného využitia energie a zabezpečilo sa pokračovanie rastu a životaschopnosti trhu s energetickými službami, čo prispeje k vykonávaniu Lisabonskej stratégie. Prijatie národných indikatívnych cieľov na podporu energetickej účinnosti konečného využitia energie zabezpečí synergický účinok s ostatnými právnymi predpismi Spoločenstva, uplatnenie ktorých prispeje k dosiahnutiu týchto národných cieľov. |
| --- | --- |

(9)

Členské štáty by preto mali prijať národné indikatívne ciele, aby sa podporovala energetická účinnosť konečného využitia energie a zabezpečilo sa pokračovanie rastu a životaschopnosti trhu s energetickými službami, čo prispeje k vykonávaniu Lisabonskej stratégie. Prijatie národných indikatívnych cieľov na podporu energetickej účinnosti konečného využitia energie zabezpečí synergický účinok s ostatnými právnymi predpismi Spoločenstva, uplatnenie ktorých prispeje k dosiahnutiu týchto národných cieľov.

| (10) | Táto smernica od členských štátov vyžaduje, aby vykonávali činnosti, pričom splnenie jej cieľov závisí od toho, aký účinok majú takéto činnosti na koncových užívateľov energie. Konečný výsledok činností členských štátov teda závisí od mnohých vonkajších faktorov, ktoré ovplyvňujú správanie užívateľov pokiaľ ide o ich využívanie energie a ich vôľu uplatňovať metódy na úsporu energie a používať zariadenia na úsporu energie. Napriek tomu, že sa členské štáty zaviažu vynaložiť úsilie na dosiahnutie cieľovej hodnoty 6 %, národný cieľ úspor energie je v podstate indikatívny a neobsahuje žiadnu právne vynútiteľnú povinnosť členských štátov dosiahnuť ho. |
| --- | --- |

(10)

Táto smernica od členských štátov vyžaduje, aby vykonávali činnosti, pričom splnenie jej cieľov závisí od toho, aký účinok majú takéto činnosti na koncových užívateľov energie. Konečný výsledok činností členských štátov teda závisí od mnohých vonkajších faktorov, ktoré ovplyvňujú správanie užívateľov pokiaľ ide o ich využívanie energie a ich vôľu uplatňovať metódy na úsporu energie a používať zariadenia na úsporu energie. Napriek tomu, že sa členské štáty zaviažu vynaložiť úsilie na dosiahnutie cieľovej hodnoty 6 %, národný cieľ úspor energie je v podstate indikatívny a neobsahuje žiadnu právne vynútiteľnú povinnosť členských štátov dosiahnuť ho.

| (11) | Pri snahe o energetickú účinnosť prostredníctvom zmien technológií, správania a/alebo hospodárskych zmien by sa malo predchádzať významným negatívnym vplyvom na životné prostredie a mali by sa dodržiavať sociálne priority. |
| --- | --- |

(11)

Pri snahe o energetickú účinnosť prostredníctvom zmien technológií, správania a/alebo hospodárskych zmien by sa malo predchádzať významným negatívnym vplyvom na životné prostredie a mali by sa dodržiavať sociálne priority.

| (12) | Zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie možno dosiahnuť zlepšením dostupnosti a dopytu po energetických službách alebo inými opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

(12)

Zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie možno dosiahnuť zlepšením dostupnosti a dopytu po energetických službách alebo inými opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti.

| (13) | Na účely využitia potenciálu úspor energie v niektorých segmentoch trhu, akými sú napríklad domácnosti, v ktorých nie sú energetické audity všeobecne komerčne dostupné, členské štáty by mali zabezpečiť dostupnosť energetických auditov. |
| --- | --- |

(13)

Na účely využitia potenciálu úspor energie v niektorých segmentoch trhu, akými sú napríklad domácnosti, v ktorých nie sú energetické audity všeobecne komerčne dostupné, členské štáty by mali zabezpečiť dostupnosť energetických auditov.

| (14) | Závery Rady z 5. decembra 2000 označujú podporovanie energetických služieb prostredníctvom vypracovania stratégie Spoločenstva za prioritu v rámci činností na zlepšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

(14)

Závery Rady z 5. decembra 2000 označujú podporovanie energetických služieb prostredníctvom vypracovania stratégie Spoločenstva za prioritu v rámci činností na zlepšenie energetickej účinnosti.

| (15) | Distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti môžu zvýšiť energetickú účinnosť v Európskom spoločenstve, ak energetické služby ponúkané na trhu obsahujú energeticky účinné konečné využitie energie, akým je vnútorná tepelná pohoda, teplá úžitková voda, chladenie, výroba produktov, osvetlenie a hybná sila. Takto maximalizácia ziskov distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav a maloobchodných energetických spoločností užšie súvisí s predajom energetických služieb čo najväčšiemu počtu odberateľov namiesto predaja čo najväčšieho množstva energie každému odberateľovi. |
| --- | --- |

(15)

Distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti môžu zvýšiť energetickú účinnosť v Európskom spoločenstve, ak energetické služby ponúkané na trhu obsahujú energeticky účinné konečné využitie energie, akým je vnútorná tepelná pohoda, teplá úžitková voda, chladenie, výroba produktov, osvetlenie a hybná sila. Takto maximalizácia ziskov distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav a maloobchodných energetických spoločností užšie súvisí s predajom energetických služieb čo najväčšiemu počtu odberateľov namiesto predaja čo najväčšieho množstva energie každému odberateľovi.

| (16) | Plne prihliadajúc na vnútroštátnu organizáciu aktérov na trhu v odvetví energetiky a s cieľom podporovať zavádzanie energetických služieb a vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti ustanovenej v tejto smernici, členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť povinnosť poskytovať takéto služby a zúčastňovať sa na takýchto opatreniach pre distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav alebo maloobchodné energetické spoločnosti alebo, ak je to vhodné, pre dvoch alebo všetkých takýchto aktérov na trhu. |
| --- | --- |

(16)

Plne prihliadajúc na vnútroštátnu organizáciu aktérov na trhu v odvetví energetiky a s cieľom podporovať zavádzanie energetických služieb a vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti ustanovenej v tejto smernici, členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť povinnosť poskytovať takéto služby a zúčastňovať sa na takýchto opatreniach pre distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav alebo maloobchodné energetické spoločnosti alebo, ak je to vhodné, pre dvoch alebo všetkých takýchto aktérov na trhu.

| (17) | Uzatváranie finančných dohôd s tretími stranami je inovačný postup, ktorý by sa mal podporovať. V rámci takýchto dohôd sa príjemca vyhne investičným nákladom tým, že časť finančnej hodnoty úspor energie, ktorá vznikne v dôsledku investície tretej strany, použije na splatenie investičných nákladov a úrokov tejto tretej strany. |
| --- | --- |

(17)

Uzatváranie finančných dohôd s tretími stranami je inovačný postup, ktorý by sa mal podporovať. V rámci takýchto dohôd sa príjemca vyhne investičným nákladom tým, že časť finančnej hodnoty úspor energie, ktorá vznikne v dôsledku investície tretej strany, použije na splatenie investičných nákladov a úrokov tejto tretej strany.

| (18) | Mali by sa odstrániť neopodstatnené podnety pre vysokú spotrebu energie, aby tarify a iné ustanovenia o energii viazanej na sieť viac podporovali energetickú účinnosť konečného využívania energie. |
| --- | --- |

(18)

Mali by sa odstrániť neopodstatnené podnety pre vysokú spotrebu energie, aby tarify a iné ustanovenia o energii viazanej na sieť viac podporovali energetickú účinnosť konečného využívania energie.

| (19) | Verejný sektor v každom členskom štáte by mal ísť príkladom v súvislosti s investíciami, údržbou a inými výdavkami na zariadenia, ktoré využívajú energiu, energetické služby a iné opatrenia v oblasti energetickej účinnosti. Verejný sektor by sa preto mal podporovať pri začleňovaní zvyšovania energetickej účinnosti do investičných plánov, odpisov a prevádzkových rozpočtov. Vzhľadom na to, že administratívne štruktúry sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia, rozdielne druhy opatrení, ktoré môže verejný sektor vykonávať, by sa mali vykonávať na vhodnej celoštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

(19)

Verejný sektor v každom členskom štáte by mal ísť príkladom v súvislosti s investíciami, údržbou a inými výdavkami na zariadenia, ktoré využívajú energiu, energetické služby a iné opatrenia v oblasti energetickej účinnosti. Verejný sektor by sa preto mal podporovať pri začleňovaní zvyšovania energetickej účinnosti do investičných plánov, odpisov a prevádzkových rozpočtov. Vzhľadom na to, že administratívne štruktúry sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia, rozdielne druhy opatrení, ktoré môže verejný sektor vykonávať, by sa mali vykonávať na vhodnej celoštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni.

| (20) | Energetické služby, programy zvýšenia energetickej účinnosti a iné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti zavádzané so zámerom dosiahnuť cieľ úspor energie možno podporovať a/alebo vykonávať prostredníctvom dobrovoľných dohôd medzi zúčastnenými stranami a orgánmi verejného sektora, ktoré určia členské štáty. |
| --- | --- |

(20)

Energetické služby, programy zvýšenia energetickej účinnosti a iné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti zavádzané so zámerom dosiahnuť cieľ úspor energie možno podporovať a/alebo vykonávať prostredníctvom dobrovoľných dohôd medzi zúčastnenými stranami a orgánmi verejného sektora, ktoré určia členské štáty.

| (21) | Pri vymedzovaní opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti by sa malo prihliadať na nárast účinnosti dosiahnutý rozšíreným používaním nákladovo efektívnych technologických inovácií, napríklad elektronickým meraním. |
| --- | --- |

(21)

Pri vymedzovaní opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti by sa malo prihliadať na nárast účinnosti dosiahnutý rozšíreným používaním nákladovo efektívnych technologických inovácií, napríklad elektronickým meraním.

| (22) | S cieľom umožniť koncovým užívateľom rozhodovať o ich individuálnej spotrebe energie na základe kvalitnejších informácií malo by sa im o tejto spotrebe poskytnúť primerané množstvo informácií spolu s inými relevantnými informáciami, ako napríklad informáciami o dostupných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti, porovnávacích profiloch koncových užívateľov alebo objektívnych technických špecifikáciách zariadení, ktoré využívajú energiu, medzi ktoré môžu patriť systémy typu „Factor four“ alebo podobné zariadenia. |
| --- | --- |

(22)

S cieľom umožniť koncovým užívateľom rozhodovať o ich individuálnej spotrebe energie na základe kvalitnejších informácií malo by sa im o tejto spotrebe poskytnúť primerané množstvo informácií spolu s inými relevantnými informáciami, ako napríklad informáciami o dostupných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti, porovnávacích profiloch koncových užívateľov alebo objektívnych technických špecifikáciách zariadení, ktoré využívajú energiu, medzi ktoré môžu patriť systémy typu „Factor four“ alebo podobné zariadenia.

| (23) | Prijatím tejto smernice sú všetky podstatné ustanovenia smernice Rady 93/76/EHS z 13. septembra 1993 na obmedzenie emisií oxidu uhličitého prostredníctvom zlepšenia energetickej účinnosti (SAVE) (8) upravené inými právnymi predpismi Spoločenstva, a preto by sa smernica 93/76/EHS mala zrušiť. |
| --- | --- |

(23)

Prijatím tejto smernice sú všetky podstatné ustanovenia smernice Rady 93/76/EHS z 13. septembra 1993 na obmedzenie emisií oxidu uhličitého prostredníctvom zlepšenia energetickej účinnosti (SAVE) (8) upravené inými právnymi predpismi Spoločenstva, a preto by sa smernica 93/76/EHS mala zrušiť.

| (24) | Keďže ciele tejto smernice, a síce podporovanie energetickej účinnosti konečného využitia energie a rozvoj trhu s energetickými službami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(24)

Keďže ciele tejto smernice, a síce podporovanie energetickej účinnosti konečného využitia energie a rozvoj trhu s energetickými službami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (25) | Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9), |
| --- | --- |

(25)

Opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9),

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY A ROZSAH PÔSOBNOSTI

Článok 1

Účel

Účelom tejto smernice je podporiť nákladovo efektívne zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie v členských štátoch prostredníctvom:

| a) | poskytovania potrebných indikatívnych cieľov, mechanizmov, podnetov a inštitucionálnych, finančných a právnych rámcov potrebných na odstránenie existujúcich prekážok trhu a nedokonalostí, ktoré bránia účinnému konečnému využitiu energie; |
| --- | --- |

a)

poskytovania potrebných indikatívnych cieľov, mechanizmov, podnetov a inštitucionálnych, finančných a právnych rámcov potrebných na odstránenie existujúcich prekážok trhu a nedokonalostí, ktoré bránia účinnému konečnému využitiu energie;

| b) | vytvorenia podmienok pre rozvoj trhu s energetickými službami a poskytovania iných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti koncovým užívateľom. |
| --- | --- |

b)

vytvorenia podmienok pre rozvoj trhu s energetickými službami a poskytovania iných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti koncovým užívateľom.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

Táto smernica sa uplatňuje na:

| a) | poskytovateľov opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vrátane distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav a maloobchodných energetických spoločností. Členské štáty však môžu z uplatňovania článkov 6 a 13 vylúčiť malých distribútorov energie, malých prevádzkovateľov distribučných sústav a malé maloobchodné energetické spoločnosti; |
| --- | --- |

a)

poskytovateľov opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vrátane distribútorov energie, prevádzkovateľov distribučných sústav a maloobchodných energetických spoločností. Členské štáty však môžu z uplatňovania článkov 6 a 13 vylúčiť malých distribútorov energie, malých prevádzkovateľov distribučných sústav a malé maloobchodné energetické spoločnosti;

| b) | koncových odberateľov; smernica sa však nevzťahuje na tie spoločnosti, ktoré sa zaoberajú kategóriami činností uvedenými v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (10), a na tie časti dopravných podnikov, ktoré sú založené najmä na používaní leteckých palív a ťažkých vykurovacích olejov pre námornú dopravu; |
| --- | --- |

b)

koncových odberateľov; smernica sa však nevzťahuje na tie spoločnosti, ktoré sa zaoberajú kategóriami činností uvedenými v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (10), a na tie časti dopravných podnikov, ktoré sú založené najmä na používaní leteckých palív a ťažkých vykurovacích olejov pre námornú dopravu;

| c) | ozbrojené sily iba v rozsahu, v ktorom uplatňovanie tejto smernice nespôsobuje konflikt s povahou a prvotným cieľom činností ozbrojených síl, a s výnimkou materiálu, ktorý sa používa výhradne na vojenské účely. |
| --- | --- |

c)

ozbrojené sily iba v rozsahu, v ktorom uplatňovanie tejto smernice nespôsobuje konflikt s povahou a prvotným cieľom činností ozbrojených síl, a s výnimkou materiálu, ktorý sa používa výhradne na vojenské účely.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa používajú tieto definície:

| a) | „energia“ znamená všetky formy komerčne dostupnej energie vrátane elektrickej energie, zemného plynu (vrátane skvapalneného zemného plynu a skvapalneného uhľovodíkového plynu), akéhokoľvek paliva pre vykurovanie a chladenie vrátane diaľkového vykurovania a chladenia, uhlia a lignitu, rašeliny, pohonných hmôt (okrem leteckých palív a ťažkých vykurovacích olejov pre námornú dopravu) a biomasy, ako je vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (11); |
| --- | --- |

a)

„energia“ znamená všetky formy komerčne dostupnej energie vrátane elektrickej energie, zemného plynu (vrátane skvapalneného zemného plynu a skvapalneného uhľovodíkového plynu), akéhokoľvek paliva pre vykurovanie a chladenie vrátane diaľkového vykurovania a chladenia, uhlia a lignitu, rašeliny, pohonných hmôt (okrem leteckých palív a ťažkých vykurovacích olejov pre námornú dopravu) a biomasy, ako je vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (11);

| b) | „energetická účinnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a vstupom energie; |
| --- | --- |

b)

„energetická účinnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a vstupom energie;

| c) | „zvýšenie energetickej účinnosti“ znamená zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie dosiahnuté zmenami technológie, správania a/alebo hospodárskymi zmenami; |
| --- | --- |

c)

„zvýšenie energetickej účinnosti“ znamená zvýšenie energetickej účinnosti konečného využitia energie dosiahnuté zmenami technológie, správania a/alebo hospodárskymi zmenami;

| d) | „úspory energie“ znamenajú množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred a po vykonaní jedného alebo viacerých opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré vplývajú na spotrebu energie; |
| --- | --- |

d)

„úspory energie“ znamenajú množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred a po vykonaní jedného alebo viacerých opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré vplývajú na spotrebu energie;

| e) | „energetická služba“ je fyzický prospech, využitie alebo výhoda získaná kombináciou energie a energeticky účinnej technológie, ktorá môže zahŕňať prevádzkovanie, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v jej dôsledku zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

e)

„energetická služba“ je fyzický prospech, využitie alebo výhoda získaná kombináciou energie a energeticky účinnej technológie, ktorá môže zahŕňať prevádzkovanie, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v jej dôsledku zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti;

| f) | „mechanizmy energetickej účinnosti“ sú všeobecné nástroje, ktoré vlády alebo orgány štátnej správy používajú na vytvorenie podporného rámca alebo stimulov pre subjekty, ktoré pôsobia na trhu, s cieľom poskytovať a nakupovať energetické služby a ostatné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

f)

„mechanizmy energetickej účinnosti“ sú všeobecné nástroje, ktoré vlády alebo orgány štátnej správy používajú na vytvorenie podporného rámca alebo stimulov pre subjekty, ktoré pôsobia na trhu, s cieľom poskytovať a nakupovať energetické služby a ostatné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti;

| g) | „programy na zvýšenie energetickej účinnosti“ sú činnosti, ktoré sa uplatňujú na skupiny koncových odberateľov a v dôsledku ktorých zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

g)

„programy na zvýšenie energetickej účinnosti“ sú činnosti, ktoré sa uplatňujú na skupiny koncových odberateľov a v dôsledku ktorých zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti;

| h) | „opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti“ sú všetky činnosti, v dôsledku ktorých zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

h)

„opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti“ sú všetky činnosti, v dôsledku ktorých zvyčajne dochádza k overiteľnému a zmerateľnému alebo odhadnuteľnému zvýšeniu energetickej účinnosti;

| i) | „spoločnosť poskytujúca energetické služby“ (ESCO) je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby a/alebo iné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti v zariadení alebo priestoroch užívateľa a nesie pritom určitú mieru finančného rizika. Platba za poskytnuté služby závisí (úplne alebo čiastočne) na dosiahnutí zvýšenia energetickej účinnosti a splnenia ostatných dohodnutých kritérií výkonu; |
| --- | --- |

i)

„spoločnosť poskytujúca energetické služby“ (ESCO) je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby a/alebo iné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti v zariadení alebo priestoroch užívateľa a nesie pritom určitú mieru finančného rizika. Platba za poskytnuté služby závisí (úplne alebo čiastočne) na dosiahnutí zvýšenia energetickej účinnosti a splnenia ostatných dohodnutých kritérií výkonu;

| j) | „zmluvná energetická služba“ (EPC) je dohoda na zmluvnom základe, uzatvorená medzi prijímateľom a poskytovateľom (zvyčajne ESCO), o opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, v rámci ktorej sa investície do takýchto opatrení financujú podľa zmluvne dohodnutej úrovne zvýšenia energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

j)

„zmluvná energetická služba“ (EPC) je dohoda na zmluvnom základe, uzatvorená medzi prijímateľom a poskytovateľom (zvyčajne ESCO), o opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, v rámci ktorej sa investície do takýchto opatrení financujú podľa zmluvne dohodnutej úrovne zvýšenia energetickej účinnosti;

| k) | „financovanie treťou stranou“ je dohoda na zmluvnom základe, ktorej súčasťou je okrem dodávateľa energie a prijímateľa opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti tretia strana, ktorá poskytuje kapitál na také opatrenie a prijímateľovi stanovuje poplatok, ktorý sa rovná časti úspor energie, ktoré sa dosiahnu v dôsledku opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. Takouto treťou stranou môže alebo nemusí byť ESCO; |
| --- | --- |

k)

„financovanie treťou stranou“ je dohoda na zmluvnom základe, ktorej súčasťou je okrem dodávateľa energie a prijímateľa opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti tretia strana, ktorá poskytuje kapitál na také opatrenie a prijímateľovi stanovuje poplatok, ktorý sa rovná časti úspor energie, ktoré sa dosiahnu v dôsledku opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. Takouto treťou stranou môže alebo nemusí byť ESCO;

| l) | „energetický audit“ je systematický postup na získanie dostatočných informácií o súčasnom profile energetickej spotreby budovy alebo skupiny budov, priemyselnej prevádzky a/alebo zariadenia, alebo súkromných, alebo verejných služieb, na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je správa o príslušných zisteniach; |
| --- | --- |

l)

„energetický audit“ je systematický postup na získanie dostatočných informácií o súčasnom profile energetickej spotreby budovy alebo skupiny budov, priemyselnej prevádzky a/alebo zariadenia, alebo súkromných, alebo verejných služieb, na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je správa o príslušných zisteniach;

| m) | „finančné nástroje pre úspory energie“ sú všetky finančné nástroje, ako napríklad fondy, dotácie, daňové úľavy, pôžičky, financovanie tretími stranami, zmluvná energetická služba, zmluvy o garantovaných úsporách energie, energetický outsourcing a ostatné súvisiace zmluvy, ktoré na trhu sprístupňujú štátne alebo súkromné inštitúcie s cieľom čiastočne alebo úplne finančne pokryť prvotné náklady na projekt vykonania opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

m)

„finančné nástroje pre úspory energie“ sú všetky finančné nástroje, ako napríklad fondy, dotácie, daňové úľavy, pôžičky, financovanie tretími stranami, zmluvná energetická služba, zmluvy o garantovaných úsporách energie, energetický outsourcing a ostatné súvisiace zmluvy, ktoré na trhu sprístupňujú štátne alebo súkromné inštitúcie s cieľom čiastočne alebo úplne finančne pokryť prvotné náklady na projekt vykonania opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti;

| n) | „koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre svoju vlastnú konečnú spotrebu; |
| --- | --- |

n)

„koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre svoju vlastnú konečnú spotrebu;

| o) | „distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za prepravu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, ktoré predávajú energiu koncovým odberateľom. Táto definícia nezahŕňa prevádzkovateľov distribučných sústav elektrickej energie a zemného plynu, ktorí sú vymedzení v písmene p); |
| --- | --- |

o)

„distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za prepravu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, ktoré predávajú energiu koncovým odberateľom. Táto definícia nezahŕňa prevádzkovateľov distribučných sústav elektrickej energie a zemného plynu, ktorí sú vymedzení v písmene p);

| p) | „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za prevádzkovanie, zabezpečenie údržby a, ak je to potrebné, vývoj sústavy na distribúciu elektrickej energie alebo zemného plynu v danej oblasti a prípadne za jej prepojenie s ostatnými sústavami, ako aj za zabezpečenie toho, aby sústava dlhodobo spĺňala primerané požiadavky na distribúciu elektrickej energie alebo zemného plynu; |
| --- | --- |

p)

„prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za prevádzkovanie, zabezpečenie údržby a, ak je to potrebné, vývoj sústavy na distribúciu elektrickej energie alebo zemného plynu v danej oblasti a prípadne za jej prepojenie s ostatnými sústavami, ako aj za zabezpečenie toho, aby sústava dlhodobo spĺňala primerané požiadavky na distribúciu elektrickej energie alebo zemného plynu;

| q) | „maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom; |
| --- | --- |

q)

„maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom;

| r) | „malý distribútor, malý prevádzkovateľ distribučnej sústavy a malá maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá distribuuje alebo predáva energiu koncovým odberateľom a ktorá distribuuje alebo predáva menej ako ekvivalent 100 GWh energie za rok, alebo zamestnáva menej ako 10 osôb, alebo ktorej ročný obrat a ročná súvaha neprekračuje 2 milióny EUR. Pri uplatňovaní týchto prahových hodnôt sa distribúcia alebo predaj pohonných hmôt posudzuje samostatne; |
| --- | --- |

r)

„malý distribútor, malý prevádzkovateľ distribučnej sústavy a malá maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá distribuuje alebo predáva energiu koncovým odberateľom a ktorá distribuuje alebo predáva menej ako ekvivalent 100 GWh energie za rok, alebo zamestnáva menej ako 10 osôb, alebo ktorej ročný obrat a ročná súvaha neprekračuje 2 milióny EUR. Pri uplatňovaní týchto prahových hodnôt sa distribúcia alebo predaj pohonných hmôt posudzuje samostatne;

| s) | „biele osvedčenia“ sú osvedčenia vydávané nezávislými orgánmi osvedčovania, ktorými sa potvrdzujú vyhlásenia aktérov na trhu o úsporách energie dosiahnutých v dôsledku opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

s)

„biele osvedčenia“ sú osvedčenia vydávané nezávislými orgánmi osvedčovania, ktorými sa potvrdzujú vyhlásenia aktérov na trhu o úsporách energie dosiahnutých v dôsledku opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti.

KAPITOLA II

CIELE ÚSPOR ENERGIE

Článok 4

Všeobecný cieľ

1.   Členské štáty prijmú pre šiesty rok uplatňovania tejto smernice celkový národný indikatívny cieľ úspor energie vo výške 6 %, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, a vyvíjajú úsilie o jeho dosiahnutie. Členské štáty vykonávajú nákladovo efektívne, uskutočniteľné a primerané opatrenia, ktorých cieľom je prispievať k dosiahnutiu tohto cieľa.

Tento národný indikatívny cieľ úspor energie sa stanoví a vypočíta v súlade s ustanoveniami a metodikou ustanovenou v prílohe I. Na účely porovnávania úspor energie a prevodu na porovnateľnú jednotku sa použijú prevodné súčinitele ustanovené v prílohe II, pokiaľ nemožno odôvodniť použitie iných prevodných súčiniteľov. Príklady prípustných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti sú uvedené v prílohe III. Všeobecný rámec pre meranie a overovanie úspor energie je uvedený v prílohe IV.

2.   Na účely prvej správy, ktorá sa má odovzdať podľa článku 14, členské štáty stanovia aj prechodný národný indikatívny cieľ úspor energie pre tretí rok uplatňovania tejto smernice. Takýto prechodný cieľ musí byť realistický a v súlade s celkovým národným indikatívnym cieľom úspor energie uvedeným v odseku 1.

3.   Členské štáty poveria jeden alebo viacero už existujúcich, alebo nových orgánov, alebo agentúr celkovou kontrolou a zodpovednosťou za dohľad nad rámcom zriadeným v súvislosti s cieľom uvedeným v odseku 1. Tieto orgány následne overujú úspory energie, ktoré sa dosiahli v dôsledku energetických služieb alebo ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vrátane existujúcich vnútroštátnych opatrení energetickej účinnosti a podávajú správy o výsledkoch.

4.   Komisia po preskúmaní a podaní správy o uplatňovaní tejto smernice počas prvých troch rokov preskúma, či je vhodné vypracovať návrh smernice na ďalší rozvoj trhového prístupu v oblasti zvyšovania energetickej účinnosti prostredníctvom bielych osvedčení.

Článok 5

Energetická účinnosť konečného využitia energie vo verejnom sektore

1.   Členské štáty zabezpečia, aby v kontexte tejto smernice bol verejný sektor príkladom.

Na tento účel zabezpečia, aby verejný sektor vykonal aspoň jedno opatrenie na zvýšenie energetickej účinnosti, zameriavajúc sa na nákladovo efektívne opatrenia, ktoré vytvárajú čo najväčšie úspory energie v čo najkratšom čase. Takéto opatrenia sa vykonávajú na vhodnej celoštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni a môžu pozostávať z legislatívnych návrhov a/alebo dobrovoľných dohôd, alebo iných systémov s rovnakým účinkom. Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa verejného obstarávania, možno takéto opatrenia vybrať z indikatívneho zoznamu uvedeného v prílohe V. Členské štáty v správach uvedených v článku 14 sledujú výkon verejného sektora v súvislosti s národným indikatívnym cieľom úspor energie.

2.   Členské štáty poveria už existujúcu alebo novú organizáciu, alebo organizácie zodpovednosťou za správu, riadenie a vykonávanie integrácie požiadaviek na zvýšenie energetickej účinnosti podľa odseku 1. Tieto organizácie sa môžu zhodovať s orgánmi alebo agentúrami uvedenými v článku 4 ods. 3

KAPITOLA III

PODPORA ENERGETICKEJ ÚČINNOSTI KONEČNÉHO VYUŽITIA ENERGIE A ENERGETICKÝCH SLUŽIEB

Článok 6

Distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby distribútori energie a/alebo prevádzkovatelia distribučných sústav a/alebo maloobchodné energetické spoločnosti:

| a) | na požiadanie, ale nie viac ako jedenkrát ročne, poskytli súhrnné štatistické informácie o svojich koncových odberateľoch orgánom alebo agentúram uvedeným v článku 4 ods. 3, alebo inému určenému orgánu, ak takýto orgán odovzdá získané informácie orgánom alebo agentúram uvedeným v článku 4 ods. 3 Tieto informácie musia postačovať na riadne vypracovanie a realizáciu programov na zvýšenie energetickej účinnosti a podporu a monitorovanie energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti. Tieto informácie môžu obsahovať údaje z minulosti a obsahujú údaje o súčasnej spotrebe koncových užívateľov vrátane informácií o prípadných záťažových profiloch, o segmentácii a zemepisnej polohe odberateľov, pričom sa v súlade s platnými právnymi predpismi Spoločenstva musí zachovávať integrita a dôvernosť údajov, ktoré sú súkromnej povahy alebo ktoré sú citlivé z obchodného hľadiska; |
| --- | --- |

a)

na požiadanie, ale nie viac ako jedenkrát ročne, poskytli súhrnné štatistické informácie o svojich koncových odberateľoch orgánom alebo agentúram uvedeným v článku 4 ods. 3, alebo inému určenému orgánu, ak takýto orgán odovzdá získané informácie orgánom alebo agentúram uvedeným v článku 4 ods. 3 Tieto informácie musia postačovať na riadne vypracovanie a realizáciu programov na zvýšenie energetickej účinnosti a podporu a monitorovanie energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti. Tieto informácie môžu obsahovať údaje z minulosti a obsahujú údaje o súčasnej spotrebe koncových užívateľov vrátane informácií o prípadných záťažových profiloch, o segmentácii a zemepisnej polohe odberateľov, pričom sa v súlade s platnými právnymi predpismi Spoločenstva musí zachovávať integrita a dôvernosť údajov, ktoré sú súkromnej povahy alebo ktoré sú citlivé z obchodného hľadiska;

| b) | sa zdržiavali akýchkoľvek činností, ktoré by mohli byť prekážkou dopytu po energetických službách a ostatných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti a poskytovania takýchto služieb a opatrení, alebo ktoré by mohli brániť rozvoju trhu s energetickými službami a ostatnými opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti. Príslušné členské štáty prijmú vhodné opatrenia na to, aby v prípade ich výskytu takéto činnosti ukončili. |
| --- | --- |

b)

sa zdržiavali akýchkoľvek činností, ktoré by mohli byť prekážkou dopytu po energetických službách a ostatných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti a poskytovania takýchto služieb a opatrení, alebo ktoré by mohli brániť rozvoju trhu s energetickými službami a ostatnými opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti. Príslušné členské štáty prijmú vhodné opatrenia na to, aby v prípade ich výskytu takéto činnosti ukončili.

2.   Členské štáty:

| a) | zvolia jednu alebo viacero z nasledujúcich požiadaviek, ktoré musia splniť distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a/alebo maloobchodné energetické spoločnosti priamo a/alebo nepriamo prostredníctvom iných poskytovateľov energetických služieb alebo opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti:






  i) | zabezpečenie ponuky energetických služieb pre svojich koncových odberateľov za konkurencieschopné ceny a podpora takýchto služieb alebo |
| --- | --- | --- |

a)

zvolia jednu alebo viacero z nasledujúcich požiadaviek, ktoré musia splniť distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a/alebo maloobchodné energetické spoločnosti priamo a/alebo nepriamo prostredníctvom iných poskytovateľov energetických služieb alebo opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti:

i)

zabezpečenie ponuky energetických služieb pre svojich koncových odberateľov za konkurencieschopné ceny a podpora takýchto služieb alebo

| ii) | zabezpečenie dostupnosti nezávislých energetických auditov a/alebo opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti pre svojich koncových odberateľov za konkurencieschopné ceny a ich podpora v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 12, alebo |
| --- | --- |

ii)

zabezpečenie dostupnosti nezávislých energetických auditov a/alebo opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti pre svojich koncových odberateľov za konkurencieschopné ceny a ich podpora v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 12, alebo

| iii) | prispievanie do fondov a mechanizmov financovania uvedených v článku 11. Úroveň týchto príspevkov sa rovná minimálne odhadovaným nákladom na ponuku ktorejkoľvek z činností uvedených v tomto odseku a dohodne sa s príslušnými orgánmi alebo agentúrami uvedenými v článku 4 ods. 3, a/alebo |
| --- | --- |

iii)

prispievanie do fondov a mechanizmov financovania uvedených v článku 11. Úroveň týchto príspevkov sa rovná minimálne odhadovaným nákladom na ponuku ktorejkoľvek z činností uvedených v tomto odseku a dohodne sa s príslušnými orgánmi alebo agentúrami uvedenými v článku 4 ods. 3, a/alebo

| b) | zabezpečia existenciu alebo zriadenie dobrovoľných dohôd a/alebo iných trhovo orientovaných systémov, ako napríklad biele osvedčenia, s rovnakým účinkom, ako je účinok jednej alebo viacerých požiadaviek uvedených v písmene a). Takéto dobrovoľné dohody sú pod dohľadom a kontrolou príslušného členského štátu, ktorý zabezpečuje, aby mali v praxi rovnaký účinok ako účinok jednej alebo viacerých požiadaviek uvedených v písmene a). |
| --- | --- |

b)

zabezpečia existenciu alebo zriadenie dobrovoľných dohôd a/alebo iných trhovo orientovaných systémov, ako napríklad biele osvedčenia, s rovnakým účinkom, ako je účinok jednej alebo viacerých požiadaviek uvedených v písmene a). Takéto dobrovoľné dohody sú pod dohľadom a kontrolou príslušného členského štátu, ktorý zabezpečuje, aby mali v praxi rovnaký účinok ako účinok jednej alebo viacerých požiadaviek uvedených v písmene a).

3.   Členské štáty zabezpečia, aby pre aktérov na trhu iných, ako sú distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a/alebo maloobchodné energetické spoločnosti, ako je napríklad ESCO, spoločnosti inštalujúce energetické zariadenia, poradenské a konzultantské spoločnosti z oblasti energetiky, boli k dispozícii dostatočné stimuly, spravodlivá hospodárska súťaž a rovnaké predpoklady na to, aby nezávisle ponúkali a poskytovali energetické služby, energetické audity a opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti uvedené v odseku 2 písm. a) bod ii).

4.   Členské štáty môžu preniesť zodpovednosť na prevádzkovateľov distribučných sústav podľa odsekov 2 a 3, iba ak je prenos zodpovednosti v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa oddeleného účtovníctva, ktoré sú ustanovené v článku 19 ods. 3 smernice 2003/54/ES a v článku 17 ods. 3 smernice 2003/55/ES.

5.   Tento článok sa vykonáva bez toho, aby boli dotknuté odchýlky alebo výnimky povolené podľa smerníc 2003/54/ES a 2003/55/ES.

Článok 7

Dostupnosť informácií

Členské štáty zabezpečia, aby informácie o mechanizmoch energetickej účinnosti a finančných a právnych rámcoch, prijatých s cieľom dosiahnuť národný indikatívny cieľ úspor energie, boli transparentné a v dostatočnej miere rozšírené medzi príslušnými aktérmi na trhu.

Článok 8

Dostupnosť systémov kvalifikácie, akreditácie a osvedčovania

Na účely dosiahnutia vysokej úrovne odbornej spôsobilosti, objektivity a spoľahlivosti členské štáty tam, kde to považujú za potrebné, zabezpečia dostupnosť vhodných systémov kvalifikácie, akreditácie a/alebo osvedčovania poskytovateľov energetických služieb, energetických auditov a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti uvedených v článku 6 ods. 2 písm. a) bod ii).

Článok 9

Finančné nástroje pre úspory energie

1.   Členské štáty zrušia alebo zmenia a doplnia vnútroštátne právne predpisy iné ako tie, ktorú sú jednoznačne daňovej povahy, ktoré zbytočne alebo neprimeraným spôsobom bránia alebo obmedzujú používanie finančných nástrojov pre úspory energie na trhu s energetickými službami alebo ostatnými opatreniami na zvýšenie energetickej účinnosti.

2.   Členské štáty sprístupnia súčasným a možným budúcim odberateľom energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vo verejnom aj súkromnom sektore vzory zmlúv pre tieto finančné nástroje. Môžu ich vydať orgány alebo agentúry uvedené v článku 4 ods. 3

Článok 10

Tarify, ktoré podporujú energetickú účinnosť, a ostatné ustanovenia o energii viazanej na sieť

1.   Členské štáty zabezpečia zrušenie tých stimulov v rámci taríf za prenos a distribúciu, ktoré zbytočne zvyšujú množstvo distribuovanej alebo prenášanej energie. Členské štáty môžu v tejto súvislosti a v súlade s článkom 3 ods. 2 smernice 2003/54/ES a s článkom 3 ods. 2 smernice 2003/55/ES uložiť podnikom, podnikajúcim v odvetviach elektrickej energie a plynu, povinnosti súvisiace so službou vo verejnom záujme.

2.   Členské štáty môžu umožniť sociálne prvky systémov a tarifných štruktúr, ak sa akékoľvek rušivé účinky na prenosové a distribučné sústavy minimalizujú na nevyhnutnú úroveň a budú primerané sociálnym cieľom.

Článok 11

Fondy a mechanizmy financovania

1.   Bez toho, aby boli dotknuté články 87 a 88 zmluvy, členské štáty môžu zriadiť jeden alebo viac fondov na podporu vykonávania programov na zvýšenie energetickej účinnosti a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti a podporu rozvoja trhu s uvedenými opatreniami. Medzi takéto opatrenia patrí aj podpora vykonávania energetických auditov, finančných nástrojov pre úspory energie a v prípade potreby, aj kvalitnejšieho merania spotreby a informatívneho vyúčtovania spotreby. Fondy sa zameriavajú aj na odvetvia konečného využitia s vyššími transakčnými nákladmi a rizikami.

2.   Zriadené fondy môžu poskytovať granty, pôžičky, finančné záruky a/alebo iné druhy financovania, ktoré zabezpečia dosiahnutie výsledku.

3.   Fondy sú k dispozícii pre všetkých poskytovateľov opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ako je napríklad ESCO, nezávislí poradcovia z oblasti energetiky, distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav, maloobchodné energetické spoločnosti a spoločnosti inštalujúce energetické zariadenia. Členské štáty môžu rozhodnúť o sprístupnení fondov pre všetkých koncových odberateľov. Výberové konania alebo rovnocenné postupy, ktoré zabezpečujú úplnú transparentnosť, sa tiež vykonávajú v úplnom súlade s uplatniteľnými predpismi o verejnom obstarávaní. Členské štáty zabezpečia, že také fondy dopĺňajú komerčne financované opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti a nekonkurujú im.

Článok 12

Energetické audity

1.   Členské štáty zabezpečia dostupnosť účinných vysoko kvalitných systémov energetických auditov, vytvorených s cieľom identifikovať možné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré sa budú vykonávať nezávisle pre všetkých koncových užívateľov vrátane menších domácností, obchodných subjektov a malých a stredne veľkých odberateľov z priemyselných odvetví.

2.   Segmenty trhu, ktoré majú vyššie transakčné náklady a zariadenia, ktoré nie sú zložité, možno pokryť prostredníctvom iných opatrení, ako sú napríklad dotazníky alebo počítačové programy, ktoré sa sprístupnia na internete a/alebo pošlú odberateľom poštou. Členské štáty zabezpečia dostupnosť energetických auditov pre segmenty trhu, pre ktoré nie sú komerčne dostupné, berúc do úvahy článok 11 ods. 1

3.   Osvedčovanie podľa článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (12) sa považuje za rovnocenné s energetickým auditom spĺňajúc požiadavky uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku a s opatrením na zvýšenie energetickej účinnosti uvedeným v prílohe V k tejto smernici. Audity, ktoré sú výsledkom systémov založených na dobrovoľných dohodách medzi organizáciami zúčastnených strán a orgánom, ktorý vymenoval, na ktorý dohliada a ktorý kontroluje príslušný členský štát, sa tiež považujú za audity, ktoré splnili požiadavky ustanovené v odsekoch 1 a 2.

Článok 13

Meranie a informatívne vyúčtovanie spotreby energie

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom elektrickej energie, zemného plynu, diaľkového vykurovania a/alebo chladenia a teplej úžitkovej vody v miere, v ktorej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané vzhľadom na možné úspory energie, poskytli za konkurencieschopné ceny individuálne meracie zariadenia, ktoré presne zobrazujú skutočnú spotrebu energie a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby vyúčtovanie, ktoré vykonávajú distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti, bolo podľa potreby založené na skutočnej spotrebe energie a bolo prezentované jasným a zrozumiteľným spôsobom. Spolu s účtom sa koncovým odberateľom sprístupnia vhodné informácie, ktoré im sprostredkujú komplexný prehľad o aktuálnych nákladoch na energiu. Podľa množstva energie, ktorú spotrebúva dotknutý odberateľ, sa prípadne vyúčtovanie vykonáva tak často, aby odberatelia mohli svoju spotrebu energie regulovať.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav alebo maloobchodné energetické spoločnosti, predkladali koncovým odberateľom jasným a zrozumiteľným spôsobom v účtoch, zmluvách, transakciách a/alebo potvrdeniach vydaných v distribučných staniciach alebo spolu s týmito dokumentmi podľa potreby tieto informácie:

| a) | súčasné skutočné ceny a skutočnú spotrebu energie; |
| --- | --- |

a)

súčasné skutočné ceny a skutočnú spotrebu energie;

| b) | porovnanie súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnakú dobu počas predchádzajúceho roka, pokiaľ je to možné, v grafickej podobe; |
| --- | --- |

b)

porovnanie súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnakú dobu počas predchádzajúceho roka, pokiaľ je to možné, v grafickej podobe;

| c) | porovnania s priemerným, normalizovaným alebo referenčným spotrebiteľom energie z rovnakej kategórie užívateľov, ak je to možné a užitočné; |
| --- | --- |

c)

porovnania s priemerným, normalizovaným alebo referenčným spotrebiteľom energie z rovnakej kategórie užívateľov, ak je to možné a užitočné;

| d) | kontaktné informácie spotrebiteľských organizácií, energetických agentúr alebo podobných orgánov vrátane webových adries, z ktorých možno získať informácie o dostupných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti, porovnávacích profiloch koncových užívateľov a/alebo objektívnych technických špecifikáciách zariadení, ktoré využívajú energiu. |
| --- | --- |

d)

kontaktné informácie spotrebiteľských organizácií, energetických agentúr alebo podobných orgánov vrátane webových adries, z ktorých možno získať informácie o dostupných opatreniach na zvýšenie energetickej účinnosti, porovnávacích profiloch koncových užívateľov a/alebo objektívnych technických špecifikáciách zariadení, ktoré využívajú energiu.

KAPITOLA IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 14

Správy

1.   Členské štáty, ktoré v čase nadobudnutia účinnosti tejto smernice už, na akékoľvek účely, používajú metódy výpočtu merania úspor energie podobné typom uvedeným v prílohe IV, môžu Komisii odovzdať primerane podrobné informácie. Informácie sa odovzdajú čo najskôr, podľa možnosti najneskôr do ... (13). Takéto informácie umožňujú Komisii zohľadňovať existujúce postupy.

2.   Členské štáty predložia Komisii najneskôr do ... (14) priebežnú správu o celkovej správe a implementovaní tejto smernice. Správa obsahuje informácie o prijatých alebo plánovaných opatreniach. Členské štáty predložia Komisii záverečnú správu o pokroku dosiahnutom v období šiestich rokov po ... (15) a to najneskôr do ... (16). Priebežná správa je založená na dostupných údajoch doplnených o odhady a obsahuje okrem iného odhad o súčasnom pokroku dosiahnutom vo vzťahu k prechodnému národnému indikatívnemu cieľu úspor energie ustanovenému v článku 4 ods. 2 a cieľu ustanovenému v článku 5 ods. 1. Záverečná správa obsahuje konečné výsledky s ohľadom na plnenie celkového národného indikatívneho cieľa úspor energie stanoveného v článku 4 ods. 1 a na účel stanovený v článku 5 ods. 1.

3.   Komisia na základe priebežných a záverečných správ členských štátov posúdi, v akom rozsahu dosiahli členské štáty pokrok pri plnení národných indikatívnych cieľov úspor energie. Komisia uverejní správu, ktorá obsahuje závery o prvých priebežných správach najneskôr do ... (17). Najneskôr jeden rok po prijatí záverečných správ členských štátov Komisia uverejní svoje závery v záverečnej správe. V prípade potreby a vhodnosti budú tieto správy sprevádzať návrhy dodatočných opatrení vrátane možného predĺženia doby platnosti cieľov tejto smernice, adresované Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 15

Preskúmanie a prispôsobovanie rámca

1.   Hodnoty a metódy výpočtu uvedené v prílohách II, III a IV sa prispôsobujú technickému pokroku v súlade s postupom uvedeným v článku 16 ods. 2.

2.   Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 16 ods. 2 do ... (18) podľa potreby zdokonalí a doplní body 2 až 6 prílohy IV, pričom dodrží všeobecný rámec ustanovený v prílohe IV.

3.   Komisia sa po ... (19) môže v súlade s postupom uvedeným v článku 16 ods. 2 rozhodnúť zvýšiť percentuálny podiel harmonizovaných výpočtov zdola nahor používaných v harmonizovanom výpočtovom modeli, ktorý je uvedený v bode 1 prílohy IV bez toho, aby boli dotknuté systémy členských štátov, v ktorých už je tento podiel vyšší. Komisia prijme svoje rozhodnutie s prihliadnutím na nasledujúce skutočnosti a odôvodní svoje rozhodnutie zodpovedajúcim spôsobom:

| a) | skúsenosti s harmonizovaným výpočtovým modelom počas prvých rokov jeho používania; |
| --- | --- |

a)

skúsenosti s harmonizovaným výpočtovým modelom počas prvých rokov jeho používania;

| b) | očakávané možné zvýšenie presnosti v dôsledku nahradenia časti výpočtov zhora nadol výpočtami zdola nahor; |
| --- | --- |

b)

očakávané možné zvýšenie presnosti v dôsledku nahradenia časti výpočtov zhora nadol výpočtami zdola nahor;

| c) | odhad možných dodatočných nákladov a/alebo administratívnej záťaže.
  Ak sa Komisia takto rozhodne zvýšiť percentuálny podiel harmonizovaných výpočtov zdola nahor, nový harmonizovaný výpočtový model sa začne používať od ... (20). |
| --- | --- |

c)

odhad možných dodatočných nákladov a/alebo administratívnej záťaže.

Ak sa Komisia takto rozhodne zvýšiť percentuálny podiel harmonizovaných výpočtov zdola nahor, nový harmonizovaný výpočtový model sa začne používať od ... (20).

Článok 16

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 17

Zrušenie

Smernica Rady 93/76/EHS sa zrušuje.

Článok 18

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (21). Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o takomto odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 19

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 20

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 115.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 7. júna 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z ...(zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37. Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 2004/85/ES (Ú. v. EÚ L 236, 7.7.2004, s. 10).

5

(6)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 57.

6

(7)  Ú. v. ES C 394, 17.12.1998, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 237, 22.9.1993, s. 28.

8

(9)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2004/101/ES (Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004, s. 18).

10

(11)  Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

11

(12)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65.

12

(13)  Šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

13

(14)  Piatich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

14

(15)  Dvoch rokoch odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

15

(16)  Desiatich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

16

(17)  Šiestich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

17

(18)  18 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

18

(19)  Troch rokoch odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

19

(20)  Štyroch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

20

(21)  Dvoch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

21

---

PRÍLOHA I

METODIKA VÝPOČTU NÁRODNÉHO INDIKATÍVNEHO CIEĽA ÚSPOR ENERGIE

Metodika používaná pri výpočte národných indikatívnych cieľov úspor energie ustanovených v článku 4 je táto:

| 1. | Členské štáty použijú na výpočet priemernej ročnej spotreby ročnú konečnú vnútrozemskú spotrebu energie všetkých spotrebiteľov energie v rozsahu tejto smernice za posledných šesť rokov, ktoré predchádzajú vykonávaniu tejto smernice, pre ktoré sú k dispozícii oficiálne údaje. Konečná spotreba energie je množstvo energie, ktorá bola počas tohto šesťročného obdobia distribuovaná alebo predaná koncovým odberateľom a nie je upravená podľa dennostupňov štrukturálnych zmien alebo zmien výroby.
  Na základe tohto priemerného ročného objemu spotreby sa jedenkrát vypočíta národný indikatívny cieľ úspor energie a výsledné absolútne množstvo energie, ktoré sa má usporiť, sa bude uplatňovať počas celého trvania účinnosti tejto smernice.
  Národný indikatívny cieľ úspor energie:






  a) | pozostáva zo 6 % priemerného ročného objemu spotreby, ktorý je uvedený vyššie; |
| --- | --- | --- |

1.

Členské štáty použijú na výpočet priemernej ročnej spotreby ročnú konečnú vnútrozemskú spotrebu energie všetkých spotrebiteľov energie v rozsahu tejto smernice za posledných šesť rokov, ktoré predchádzajú vykonávaniu tejto smernice, pre ktoré sú k dispozícii oficiálne údaje. Konečná spotreba energie je množstvo energie, ktorá bola počas tohto šesťročného obdobia distribuovaná alebo predaná koncovým odberateľom a nie je upravená podľa dennostupňov štrukturálnych zmien alebo zmien výroby.

Na základe tohto priemerného ročného objemu spotreby sa jedenkrát vypočíta národný indikatívny cieľ úspor energie a výsledné absolútne množstvo energie, ktoré sa má usporiť, sa bude uplatňovať počas celého trvania účinnosti tejto smernice.

Národný indikatívny cieľ úspor energie:

a)

pozostáva zo 6 % priemerného ročného objemu spotreby, ktorý je uvedený vyššie;

| b) | meria sa v šiestom roku uplatňovania tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

meria sa v šiestom roku uplatňovania tejto smernice;

| c) | je výsledkom kumulatívnych ročných úspor energie dosiahnutých počas šesťročného obdobia uplatňovania tejto smernice; |
| --- | --- |

c)

je výsledkom kumulatívnych ročných úspor energie dosiahnutých počas šesťročného obdobia uplatňovania tejto smernice;

| d) | sa dosiahne prostredníctvom energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti.
  Táto metodika merania úspor energie zabezpečuje, aby množstvo celkových úspor energie, ktoré predpisuje táto smernica, bolo pevne stanovené množstvo, ktoré nezávisí od budúceho rastu HDP ani akéhokoľvek budúceho zvýšenia spotreby energie. |
| --- | --- |

d)

sa dosiahne prostredníctvom energetických služieb a ostatných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti.

Táto metodika merania úspor energie zabezpečuje, aby množstvo celkových úspor energie, ktoré predpisuje táto smernica, bolo pevne stanovené množstvo, ktoré nezávisí od budúceho rastu HDP ani akéhokoľvek budúceho zvýšenia spotreby energie.

| 2. | Národné indikatívne ciele úspor energie sa uvádzajú v absolútnych hodnotách v GWh alebo v ekvivalentnej jednotke vypočítanej podľa prílohy II. |
| --- | --- |

2.

Národné indikatívne ciele úspor energie sa uvádzajú v absolútnych hodnotách v GWh alebo v ekvivalentnej jednotke vypočítanej podľa prílohy II.

| 3. | Pri výpočte ročných úspor energie sa môžu zohľadňovať úspory energie dosiahnuté v konkrétnom roku po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, ktoré vyplývajú z opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré sa začali vykonávať v predchádzajúcom roku, nie však pred rokom 1995, a ktoré majú trvalý účinok. V niektorých prípadoch, ak je to opodstatnené okolnosťami, sa môžu zohľadňovať aj opatrenia, ktoré sa začali vykonávať aj skôr, ale najskôr v roku 1991. Výsledné úspory energie však musia byť vo všetkých prípadoch overiteľné a zmerateľné alebo odhadnuteľné v súlade so všeobecným rámcom uvedeným v prílohe IV. |
| --- | --- |

3.

Pri výpočte ročných úspor energie sa môžu zohľadňovať úspory energie dosiahnuté v konkrétnom roku po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, ktoré vyplývajú z opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré sa začali vykonávať v predchádzajúcom roku, nie však pred rokom 1995, a ktoré majú trvalý účinok. V niektorých prípadoch, ak je to opodstatnené okolnosťami, sa môžu zohľadňovať aj opatrenia, ktoré sa začali vykonávať aj skôr, ale najskôr v roku 1991. Výsledné úspory energie však musia byť vo všetkých prípadoch overiteľné a zmerateľné alebo odhadnuteľné v súlade so všeobecným rámcom uvedeným v prílohe IV.

---

PRÍLOHA II

OBSAH ENERGIE VO VYBRANÝCH PALIVÁCH PRE KONEČNÉ VYUŽITIE – PREVODNÁ TABUĽKA (1)

| Energetický produkt | kJ (výhrevnosť) | kgoe (výhrevnosť) | kWh (výhrevnosť) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koks | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg čierne uhlie | 17 200 – 30 700 | 0,411 – 0,733 | 4,778 – 8,528 |
| 1 kg hnedouhoľné brikety | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg lignit | 10 500 – 21 000 | 0,251 – 0,502 | 2,917 – 5,833 |
| 1 kg hnedé uhlie | 5 600 – 10 500 | 0,134 – 0,251 | 1,556 – 2,917 |
| 1 kg olejová bridlica | 8 000 – 9 000 | 0,191 – 0,215 | 2,222 – 2,500 |
| 1 kg rašelina | 7 800 – 13 800 | 0,186 – 0,330 | 2,167 – 3,833 |
| 1 kg rašelinové brikety | 16 000 – 16 800 | 0,382 – 0,401 | 4,444 – 4,667 |
| 1 kg zvyškový vykurovací olej (ťažký olej) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg ľahký vykurovací olej | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg motorové palivo (benzín) | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg parafín | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg skvapalnený uhľovodíkový plyn (LPG) | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg zemný plyn (2) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg skvapalnený zemný plyn (LNG) | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg drevo (25 % vlhkosť) (3) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg pelety/drevené brikety | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg odpad | 7 400 – 10 700 | 0,177 – 0,256 | 2,056 – 2,972 |
| 1 MJ získané teplo | 1 000 | 0,024 | 0,278 |
| 1 kWh elektrická energia | 3 600 | 0,086 | 1 (4) |
| Zdroj: Eurostat. |

Energetický produkt

kJ (výhrevnosť)

kgoe (výhrevnosť)

kWh (výhrevnosť)

1 kg koks

28 500

0,676

7,917

1 kg čierne uhlie

17 200 – 30 700

0,411 – 0,733

4,778 – 8,528

1 kg hnedouhoľné brikety

20 000

0,478

5,556

1 kg lignit

10 500 – 21 000

0,251 – 0,502

2,917 – 5,833

1 kg hnedé uhlie

5 600 – 10 500

0,134 – 0,251

1,556 – 2,917

1 kg olejová bridlica

8 000 – 9 000

0,191 – 0,215

2,222 – 2,500

1 kg rašelina

7 800 – 13 800

0,186 – 0,330

2,167 – 3,833

1 kg rašelinové brikety

16 000 – 16 800

0,382 – 0,401

4,444 – 4,667

1 kg zvyškový vykurovací olej (ťažký olej)

40 000

0,955

11,111

1 kg ľahký vykurovací olej

42 300

1,010

11,750

1 kg motorové palivo (benzín)

44 000

1,051

12,222

1 kg parafín

40 000

0,955

11,111

1 kg skvapalnený uhľovodíkový plyn (LPG)

46 000

1,099

12,778

1 kg zemný plyn (2)

47 200

1,126

13,10

1 kg skvapalnený zemný plyn (LNG)

45 190

1,079

12,553

1 kg drevo (25 % vlhkosť) (3)

13 800

0,330

3,833

1 kg pelety/drevené brikety

16 800

0,401

4,667

1 kg odpad

7 400 – 10 700

0,177 – 0,256

2,056 – 2,972

1 MJ získané teplo

1 000

0,024

0,278

1 kWh elektrická energia

3 600

0,086

1 (4)

Zdroj: Eurostat.

---

(1)  Ak je to opodstatnené, členské štáty môžu použiť iné prevodné súčinitele.

(2)  93 % metánu.

(3)  Členské štáty môžu použiť iné hodnoty v závislosti od druhu dreva, ktorý sa v danom členskom štáte najviac používa.

(4)  V prípade úspor vyjadrených v kWh elektrickej energie môžu členské štáty použiť základný koeficient 2,5, ktorý odráža odhadovanú 40 % priemernú účinnosť výroby energie v EÚ počas cieľového obdobia. Ak je to opodstatnené, členské štáty môžu použiť iný koeficient.

Zdroj: Eurostat.

---

PRÍLOHA III

INDIKATÍVNY ZOZNAM PRÍKLADOV PRÍPUSTNÝCH OPATRENÍ NA ZVÝŠENIE ENERGETICKEJ ÚČINNOSTI

V tejto prílohe sú uvedené príklady, kedy je možné vypracovať a realizovať programy a ostatné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti podľa článku 4.

Aby sa takéto opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti mohli zohľadňovať, ich výsledkom musia byť úspory energie, ktoré možno jednoznačne zmerať a overiť alebo odhadnúť v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe IV, a ich vplyv na úspory energie nesmie byť už započítaný v rámci iných osobitných opatrení. Tieto zoznamy nie sú úplné, slúžia však ako usmernenie.

Príklady prípustných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti:

Sektor domácností a tretí sektor

| a) | vykurovanie a chladenie (napr. tepelné čerpadlá, nové účinné kotly, inštalácia/efektívna modernizácia systémov diaľkového vykurovania/chladenia); |
| --- | --- |

a)

vykurovanie a chladenie (napr. tepelné čerpadlá, nové účinné kotly, inštalácia/efektívna modernizácia systémov diaľkového vykurovania/chladenia);

| b) | izolácia a vetranie (napr. izolácia dutých stien a striech, dvojité/trojité zasklenie okien); |
| --- | --- |

b)

izolácia a vetranie (napr. izolácia dutých stien a striech, dvojité/trojité zasklenie okien);

| c) | teplá voda (napr. inštalácia nových zariadení, priame a účinné využitie pri vykurovaní priestorov, v práčkach); |
| --- | --- |

c)

teplá voda (napr. inštalácia nových zariadení, priame a účinné využitie pri vykurovaní priestorov, v práčkach);

| d) | osvetlenie (napr. nové úsporné žiarovky a preradníky, digitálne systémy riadenia, používanie detektorov pohybu pre systémy osvetlenia v komerčných budovách); |
| --- | --- |

d)

osvetlenie (napr. nové úsporné žiarovky a preradníky, digitálne systémy riadenia, používanie detektorov pohybu pre systémy osvetlenia v komerčných budovách);

| e) | varenie a chladenie (napr. nové účinné zariadenia, systémy spätného získavania tepla); |
| --- | --- |

e)

varenie a chladenie (napr. nové účinné zariadenia, systémy spätného získavania tepla);

| f) | ďalšie zariadenia a prístroje (napr. zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla, nové účinné zariadenia, časové riadenie na optimalizáciu využívania energie, zníženie strát energie v pohotovostnom režime, inštalácia kondenzátorov na zníženie jalového výkonu, transformátory s nízkymi stratami); |
| --- | --- |

f)

ďalšie zariadenia a prístroje (napr. zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla, nové účinné zariadenia, časové riadenie na optimalizáciu využívania energie, zníženie strát energie v pohotovostnom režime, inštalácia kondenzátorov na zníženie jalového výkonu, transformátory s nízkymi stratami);

| g) | domáca výroba obnoviteľných zdrojov energie, ktorou sa zníži množstvo nakupovanej energie (napr. aplikácie solárnych kolektorov, výroba teplej úžitkovej vody, vykurovanie a chladenie priestorov podporované solárnou energiou); |
| --- | --- |

g)

domáca výroba obnoviteľných zdrojov energie, ktorou sa zníži množstvo nakupovanej energie (napr. aplikácie solárnych kolektorov, výroba teplej úžitkovej vody, vykurovanie a chladenie priestorov podporované solárnou energiou);

Sektor priemyslu

| h) | výrobné procesy (napr. účinnejšie využívanie stlačeného vzduchu, kondenzátu, prepínačov a ventilov, využívanie automatizovaných a integrovaných systémov, účinné pohotovostné režimy); |
| --- | --- |

h)

výrobné procesy (napr. účinnejšie využívanie stlačeného vzduchu, kondenzátu, prepínačov a ventilov, využívanie automatizovaných a integrovaných systémov, účinné pohotovostné režimy);

| i) | motory a pohony (napr. častejšie používanie elektronického riadenia, variabilných pohonov, integrovaného programovania aplikácií, frekvenčných meničov, elektrických motorov s vysokou účinnosťou); |
| --- | --- |

i)

motory a pohony (napr. častejšie používanie elektronického riadenia, variabilných pohonov, integrovaného programovania aplikácií, frekvenčných meničov, elektrických motorov s vysokou účinnosťou);

| j) | ventilátory, variabilné pohony a vetranie (napr. nové zariadenia/systémy, využitie prirodzeného vetrania); |
| --- | --- |

j)

ventilátory, variabilné pohony a vetranie (napr. nové zariadenia/systémy, využitie prirodzeného vetrania);

| k) | riadenie zohľadňujúce dopyt (napr. riadenie záťaže, regulačné systémy na vyrovnávanie špičkovej záťaže); |
| --- | --- |

k)

riadenie zohľadňujúce dopyt (napr. riadenie záťaže, regulačné systémy na vyrovnávanie špičkovej záťaže);

| l) | vysoko účinná kombinovaná výroba (napr. zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla); |
| --- | --- |

l)

vysoko účinná kombinovaná výroba (napr. zariadenia na kombinovanú výrobu elektriny a tepla);

Sektor dopravy

| m) | používaný druh dopravy (napr. podpora energeticky účinných vozidiel, energeticky účinné využívanie vozidiel vrátane systémov regulácie tlaku pneumatík, energeticky účinné vybavenie a dodatkové vybavenie vozidiel, prísady do paliva, ktoré zvyšujú energetickú účinnosť, oleje s vysokou mazivosťou a pneumatiky s nízkym valivým odporom) |
| --- | --- |

m)

používaný druh dopravy (napr. podpora energeticky účinných vozidiel, energeticky účinné využívanie vozidiel vrátane systémov regulácie tlaku pneumatík, energeticky účinné vybavenie a dodatkové vybavenie vozidiel, prísady do paliva, ktoré zvyšujú energetickú účinnosť, oleje s vysokou mazivosťou a pneumatiky s nízkym valivým odporom)

| n) | zmena druhu dopravy (napr. riešenia dopravy z domu do zamestnania a späť, ktoré si nevyžadujú použitie automobilov, spoločné používanie automobilov, zmeny druhu dopravy od druhov dopravy s vyššou spotrebou energie k druhom dopravy s nižšou spotrebou energie na osobokilometer alebo tonokilometer); |
| --- | --- |

n)

zmena druhu dopravy (napr. riešenia dopravy z domu do zamestnania a späť, ktoré si nevyžadujú použitie automobilov, spoločné používanie automobilov, zmeny druhu dopravy od druhov dopravy s vyššou spotrebou energie k druhom dopravy s nižšou spotrebou energie na osobokilometer alebo tonokilometer);

Medzisektorové opatrenia

| o) | štandardy a normy zamerané najmä na zvýšenie energetickej účinnosti výrobkov a služieb, vrátane budov; |
| --- | --- |

o)

štandardy a normy zamerané najmä na zvýšenie energetickej účinnosti výrobkov a služieb, vrátane budov;

| p) | systémy energetického štítkovania; |
| --- | --- |

p)

systémy energetického štítkovania;

| q) | meranie, inteligentné meracie systémy, ako napríklad diaľkovo ovládané individuálne meracie zariadenia a informatívne vyúčtovanie spotreby; |
| --- | --- |

q)

meranie, inteligentné meracie systémy, ako napríklad diaľkovo ovládané individuálne meracie zariadenia a informatívne vyúčtovanie spotreby;

| r) | školenia a vzdelávanie, ktoré vedie k používaniu energeticky účinných technológií a/alebo techník; |
| --- | --- |

r)

školenia a vzdelávanie, ktoré vedie k používaniu energeticky účinných technológií a/alebo techník;

Horizontálne opatrenia

| s) | predpisy, dane atď., ktorých účinkom je zníženie konečnej spotreby energie; |
| --- | --- |

s)

predpisy, dane atď., ktorých účinkom je zníženie konečnej spotreby energie;

| t) | cielené informačné kampane zamerané na podporu zvyšovania energetickej účinnosti a opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

t)

cielené informačné kampane zamerané na podporu zvyšovania energetickej účinnosti a opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti.

---

PRÍLOHA IV

VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE MERANIE A OVEROVANIE ÚSPOR ENERGIE

1.   Meranie a výpočty úspor energie a ich normalizácia

1.1.   Meranie úspor energie

Všeobecné

Pri meraní dosiahnutých úspor energie podľa článku 4 s cieľom zistiť celkové zvýšenie energetickej účinnosti a uistiť sa o účinku jednotlivých opatrení sa na meranie ročných zvýšení energetickej účinnosti pre správy uvedené v článku 14 použije harmonizovaný model výpočtu, ktorý používa kombináciu metód výpočtu zhora nadol a zdola nahor.

Pri tvorbe harmonizovaného modelu výpočtu podľa článku 15 ods. 2 je cieľom výboru využiť v rozsahu, v akom je to možné, údaje, ktoré už bežne poskytuje Eurostat a/alebo národné štatistické agentúry.

Výpočty zhora nadol

Metóda výpočtu zdola nahor znamená, že pri výpočte množstva úspor energie sa ako východiskový bod použijú vnútroštátne úrovne úspor alebo agregované úrovne úspor jednotlivých sektorov. Ročné údaje sa potom upravia o vonkajšie faktory, ako sú dennostupne, štrukturálne zmeny, sortiment výrobkov atď., aby sa získala hodnota, ktorá presne udáva celkové zvýšenie energetickej účinnosti, ako sa uvádza v bode 1.2 nižšie. Táto metóda neumožňuje získať presné a podrobné merania ani nedokazuje príčinnú súvislosť medzi opatreniami a z nich vyplývajúcimi úsporami energie. Väčšinou je však jednoduchšia a menej nákladná a často sa uvádza ako „indikátor energetickej účinnosti“, pretože naznačuje vývoj.

Pri tvorbe metódy výpočtu zhora nadol využívanej v tomto harmonizovanom modeli výpočtu je práca výboru v rozsahu, v ktorom je to možné, založená na existujúcich metodikách, ako napríklad model ODEX (1).

Výpočty zdola nahor

Na časť konečnej ročnej vnútrozemskej spotreby energie sektorov, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa vzťahuje použitie harmonizovaného modelu zdola nahor. Pri tvorbe takéhoto harmonizovaného modelu zdola nahor podľa článku 15 ods. 2 je cieľom výboru použiť normalizované metódy, ktoré si vyžadujú minimálnu administratívnu záťaž a náklady, s tým, že sa využijú najmä metódy merania uvedené v bodoch 2.1 a 2.2 a že sa pozornosť sústredí na tie sektory, kde sa môže harmonizovaný model zdola nahor použiť s čo najväčšou nákladovou efektívnosťou.

Členské štáty, ktoré si to želajú, môžu okrem časti, ktorá je predpísaná harmonizovaným modelom zdola nahor, používať ďalšie merania zdola nahor, a to po získaní súhlasu Komisie v súlade s postupom uvedeným v článku 16 ods. 2 na základe opisu metodiky predloženého dotknutým členským štátom.

Metóda výpočtu zdola nahor znamená, že úspory energie získané vykonávaním osobitného opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti sa merajú v kilowatthodinách (kWh), v jouloch (J) alebo v kilogramoch olejového ekvivalentu (kgoe) a sčítavajú sa s výsledkami úspor energie z iných osobitných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti. Orgány alebo agentúry uvedené v článku 4 ods. 3 zabezpečia, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu úspor energie, ktoré vyplývajú z kombinácie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti (vrátane mechanizmov). Pre metódu výpočtu zdola nahor sa môžu použiť údaje a metódy uvedené v bodoch 2.1 a 2.2.

Ak pre niektoré sektory nie sú k dispozícii výpočty zdola nahor, môžu sa v súlade s postupom uvedeným v článku 16 ods. 2 v správach pre Komisiu použiť ukazovatele zhora nadol alebo kombinácia výpočtov zhora nadol a zdola nahor, pokiaľ s tým Komisia súhlasí. Komisia preukáže primeranú flexibilitu v tejto veci najmä pri posudzovaní žiadostí v súvislosti s priebežnou správou opísanou v článku 14 ods. 2 Na účely zmerania vplyvu opatrení vykonaných po roku 1995 (a v niektorých prípadoch po roku 1991), ktorých vplyv však trvá, bude niekoľkokrát potrebné použiť výpočty zhora nadol.

1.2.   Spôsoby normalizácie merania úspor energie

Úspory energie sa stanovia meraním a/alebo odhadom spotreby pred vykonaním opatrenia a po jeho vykonaní, pričom sa zabezpečí úprava a normalizácia vzhľadom na vonkajšie podmienky, ktoré bežne ovplyvňujú využitie energie. Podmienky, ktoré zvyčajne ovplyvňujú spotrebu energie, sa môžu v priebehu času meniť. K týmto podmienkam môžu patriť pravdepodobné dôsledky jedného alebo viacerých z týchto možných faktorov, ako sú:

| a) | poveternostné podmienky, ako napríklad dennostupne; |
| --- | --- |

a)

poveternostné podmienky, ako napríklad dennostupne;

| b) | úrovne obsadenosti budov; |
| --- | --- |

b)

úrovne obsadenosti budov;

| c) | otváracie hodiny pre neobytné budovy; |
| --- | --- |

c)

otváracie hodiny pre neobytné budovy;

| d) | intenzita využívania inštalovaného zariadenia (výrobná kapacita závodov); produktový mix; |
| --- | --- |

d)

intenzita využívania inštalovaného zariadenia (výrobná kapacita závodov); produktový mix;

| e) | výrobná kapacita závodov, úroveň výroby, objem alebo pridaná hodnota vrátane zmien HDP; |
| --- | --- |

e)

výrobná kapacita závodov, úroveň výroby, objem alebo pridaná hodnota vrátane zmien HDP;

| f) | časový plán využívania zariadení a vozidiel; |
| --- | --- |

f)

časový plán využívania zariadení a vozidiel;

| g) | vzťah k iným jednotkám. |
| --- | --- |

g)

vzťah k iným jednotkám.

2.   Údaje a metódy, ktoré možno použiť (merateľnosť)

Existuje niekoľko metód zberu údajov pre meranie a/alebo odhad úspor energie. Počas vyhodnocovania energetickej služby alebo opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti často nebude možné spoľahnúť sa len na merania. Rozlišuje sa preto medzi metódami merania úspor energie a metódami odhadu úspor energie, pričom metódy odhadu sa používajú častejšie.

2.1.   Údaje a metódy založené na meraniach

Účty od distribučných spoločností alebo maloobchodných energetických spoločností

Účty zostavené na základe merania spotreby energie môžu tvoriť základ merania počas reprezentatívneho obdobia pred zavedením opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. Tieto účty sa potom môžu porovnať s účtami zostavenými na základe merania za ďalšie reprezentatívne obdobie po zavedení a používaní opatrenia. Výsledky by sa podľa možností mali porovnať s kontrolnou skupinou (nie so skupinou účastníkov), alebo by sa mali normalizovať podľa opisu uvedeného v bode 1.2.

Údaje o predaji energie

Spotreba rôznych druhov energie (napr. elektrickej energie, plynu, vykurovacieho oleja) sa môže merať porovnávaním údajov o predaji od maloobchodného predajcu alebo distribútora, ktoré sa získajú pred zavedením opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti, s údajmi o predaji z obdobia po zavedení opatrenia. Môže sa použiť kontrolná skupina alebo sa údaje môžu normalizovať.

Údaje o predaji zariadení a spotrebičov

Výkon zariadení a spotrebičov sa môže počítať na základe informácií získaných priamo od výrobcu. Údaje o predaji zariadení a spotrebičov možno zvyčajne získať od maloobchodných predajcov. Môžu sa vykonať aj osobitné prieskumy a merania. Dostupné údaje sa môžu porovnať s údajmi o predaji, aby sa určilo množstvo úspor energie. Pri použití tejto metódy by sa mali uskutočniť úpravy, ktoré zohľadnia zmeny v používaní zariadení a spotrebičov.

Údaje o záťaži konečnej spotreby

Spotrebu energie budovy alebo zariadenia možno plne monitorovať, aby sa zaznamenala potreba energie pred a po zavedení opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. Významné relevantné faktory (napr. výrobný proces, špeciálne zariadenia, vykurovacie zariadenia) sa môžu zmerať presnejšie.

2.2.   Údaje a metódy založené na odhadoch

Údaje odhadnuté na základe jednoduchého technického posúdenia: bez inšpekcie

Výpočet odhadu údajov na základe jednoduchého technického posúdenia bez inšpekcie na mieste je najbežnejšou metódou získavania údajov na účely merania predpokladaných úspor energie. Údaje možno odhadnúť použitím technických princípov bez toho, aby sa použili údaje získané priamo na mieste, avšak za použitia predpokladov založených na špecifikáciách zariadení, výkonových charakteristikách, prevádzkových profiloch vykonaných opatrení a štatistiky atď.

Údaje odhadnuté na základe rozšíreného technického posúdenia: s inšpekciou

Údaje o spotrebe energie možno vypočítať na základe informácií, ktoré získa externý odborník počas auditu alebo iného spôsobu návštevy jedného alebo viacerých cieľových objektov. Takto možno vyvinúť komplexnejšie algoritmy/simulačné modely a uplatniť ich na väčší počet objektov (napr. budovy, zariadenia, vozidlá). Tento typ merania je často vhodný na doplnenie a upresnenie údajov odhadnutých na základe jednoduchého technického posúdenia.

3.   Postup v prípade neistoty

Všetky metódy uvedené v bode 2 môžu znamenať istú mieru neistoty. Neistota môže vyplývať z (2):

| a) | chýb prístrojovej techniky: tie sa zvyčajne vyskytujú v dôsledku chýb v špecifikáciách výrobku poskytnutých jeho výrobcom; |
| --- | --- |

a)

chýb prístrojovej techniky: tie sa zvyčajne vyskytujú v dôsledku chýb v špecifikáciách výrobku poskytnutých jeho výrobcom;

| b) | chýb modelu: tie sa zvyčajne vzťahujú na chyby modelu, ktorý sa používa na odhad parametrov zbieraných údajov; |
| --- | --- |

b)

chýb modelu: tie sa zvyčajne vzťahujú na chyby modelu, ktorý sa používa na odhad parametrov zbieraných údajov;

| c) | chýb vzorky: tie sa zvyčajne vzťahujú na chyby vyplývajúce zo skutočnosti, že predmetom štúdia nebolo pozorovanie celej sústavy jednotiek, ale len vzorky jednotiek. |
| --- | --- |

c)

chýb vzorky: tie sa zvyčajne vzťahujú na chyby vyplývajúce zo skutočnosti, že predmetom štúdia nebolo pozorovanie celej sústavy jednotiek, ale len vzorky jednotiek.

Neistota tiež môže vyplývať z plánovaných aj neplánovaných predpokladov; tie zvyčajne súvisia s odhadmi, stanovením podmienok a/alebo použitím technických údajov. Výskyt chýb súvisí aj so zvoleným systémom zberu údajov, ktorý je načrtnutý v bodoch 2.1 a 2.2. Odporúča sa ďalšia špecifikácia neistoty.

Členské štáty si môžu pri podávaní správ o cieľoch ustanovených v tejto smernici zvoliť metódu kvantifikovanej neistoty. Kvantifikovaná neistota sa potom vyjadruje štatisticky relevantným spôsobom, pričom sa uvedie presnosť, ako aj miera dôveryhodnosti. Napríklad „kvantifikovateľná odchýlka je ± 20 % s istotou na 90 %“.

Pri použití metódy kvantifikovanej neistoty zohľadňujú členské štáty aj skutočnosť, že prijateľná úroveň neistoty požadovaná pre výpočty úspor energie je funkciou úrovne úspor a nákladovej efektívnosti klesajúcej neistoty.

4.   Harmonizovaná životnosť opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vo výpočtoch zdola nahor

Niektoré opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti trvajú desaťročia, zatiaľ čo iné opatrenia trvajú kratšiu dobu. Zoznam uvedený nižšie poskytuje niekoľko príkladov priemernej životnosti opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti:

| Izolácia podkrovia súkromných obydlí | 30 rokov |
| --- | --- |
| Izolácia dutej steny súkromných obydlí | 40 rokov |
| Zasklenie odstupňované od E po C (v m2) | 20 rokov |
| Kotly odstupňované od B do A | 15 rokov |
| Regulácia vykurovania – modernizácia s výmenou kotla | 15 rokov |
| Kompaktné žiarivky (CFL) z maloobchodu | 16 rokov |
| Zdroj: Záväzok energetickej účinnosti 2005 – 2008, VB |

Izolácia podkrovia súkromných obydlí

30 rokov

Izolácia dutej steny súkromných obydlí

40 rokov

Zasklenie odstupňované od E po C (v m2)

20 rokov

Kotly odstupňované od B do A

15 rokov

Regulácia vykurovania – modernizácia s výmenou kotla

15 rokov

Kompaktné žiarivky (CFL) z maloobchodu

16 rokov

Zdroj: Záväzok energetickej účinnosti 2005 – 2008, VB

S cieľom, aby členské štáty používali pri podobných opatreniach rovnakú životnosť, sa životnosť týchto opatrení zosúladí na európskej úrovni. Z tohto dôvodu Komisia, ktorej pomáha výbor zriadený podľa článku 16, najneskôr do... (3) nahradí vyššie uvedený zoznam dohodnutým predbežným zoznamom s priemernou životnosťou rozličných opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti.

5.   Postup v prípade multiplikačného efektu úspor energie a pri potrebe vyhnúť sa dvojitému započítaniu pri metódach kombinujúcich výpočet zhora nadol a zdola nahor

Vykonanie jedného opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, napr. izolácia nádrže s teplou vodou a potrubia v budove alebo iné opatrenie s rovnocenným účinkom, môže v budúcnosti viesť k znásobeným účinkom na trhu, čo znamená, že trh bude vykonávať nejaké opatrenie automaticky bez akýchkoľvek ďalších zásahov orgánov alebo agentúr pre energetiku, ktoré sú uvedené v článku 4 ods. 3, alebo súkromného poskytovateľa energetických služieb. Opatrenie s potenciálom multiplikačného efektu je vo väčšine prípadov nákladovo efektívnejšie ako opatrenia, ktoré je potrebné pravidelne opakovať. Členské štáty odhadnú potenciál týchto opatrení z hľadiska úspor energie vrátane ich multiplikačného efektu a overia celkové účinky prostredníctvom dodatočného hodnotenia, prípadne aj za použitia indikátorov.

V prípade dvojitého započítania úspor energie sa vykonajú opravy. Odporúča sa použitie matríc, ktoré umožňujú sčítanie vplyvov opatrení.

Do správy o celkovom cieli ustanovenom v článku 4 členské štáty nezahŕňajú potenciálne úspory energie, ktoré sa dosiahnu po skončení cieľového obdobia. V každom prípade by sa mali podporovať opatrenia, ktoré majú dlhodobé účinky na trh, a do správ o cieľoch ustanovených v článku 4 by sa mali zahrnúť opatrenia, ktoré už priniesli multiplikačné efekty úspor energie, ak je možné ich zmerať a overiť podľa usmernení uvedených v tejto prílohe.

6.   Postup pri overovaní úspor energie

Pokiaľ je to nákladovo efektívne a potrebné, úspory energie dosiahnuté prostredníctvom konkrétnej energetickej služby alebo iného opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti overí tretia strana. Overenie môžu vykonať nezávislí konzultanti, ESCO alebo iní aktéri na trhu. Príslušné orgány alebo agentúry členského štátu uvedené v článku 4 ods. 3 môžu poskytnúť v tejto veci ďalšie pokyny.

Zdroje: Európsky sprievodca dodatočného hodnotenia pre programy služieb DSM a EE; IEA, databáza INDEEP; IPMVP, zväzok 1 (verzia z marca 2002).

---

(1)  ODYSSEE-MURE projekt, program SAVE. Komisia 2005.

(2)  Model na stanovenie úrovne kvantifikovateľnej neistoty na základe týchto troch chýb je uvedený v dodatku B k Medzinárodnému protokolu o meraní a overovaní výkonu (IPMVP).

(3)  Šiestich mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

---

PRÍLOHA V

INDIKATÍVNY ZOZNAM PRÍKLADOV OPATRENÍ NA ZVÝŠENIE ENERGETICKEJ ÚČINNOSTI PRE VEREJNÝ SEKTOR

Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy a právne predpisy Spoločenstva o verejnom obstarávaní, členské štáty môžu zabezpečiť, aby verejný sektor v kontexte svojej vzorovej úlohy, ako je to uvedené v článku 5, uplatňoval požiadavky tohto indikatívneho zoznamu:

| a) | požiadavky na využívanie finančných nástrojov pre úspory energie vrátane uzatvárania zmlúv o energetických výkonoch, ktoré stanovujú dosiahnutie merateľných a vopred určených úspor energie (vrátane prípadov, keď sa verejná správa rozhodla pre outsourcing zodpovedností); |
| --- | --- |

a)

požiadavky na využívanie finančných nástrojov pre úspory energie vrátane uzatvárania zmlúv o energetických výkonoch, ktoré stanovujú dosiahnutie merateľných a vopred určených úspor energie (vrátane prípadov, keď sa verejná správa rozhodla pre outsourcing zodpovedností);

| b) | požiadavky na nákup zariadenia a vozidiel na základe zoznamov špecifikácií energeticky účinných výrobkov pre rôzne kategórie zariadení a vozidiel, ktoré vypracujú orgány alebo agentúry uvedené v článku 4 ods. 3, prípadne aj za použitia analýzy nákladov pri minimalizovanom životnom cykle alebo porovnateľných metód na zabezpečenie nákladovej efektívnosti; |
| --- | --- |

b)

požiadavky na nákup zariadenia a vozidiel na základe zoznamov špecifikácií energeticky účinných výrobkov pre rôzne kategórie zariadení a vozidiel, ktoré vypracujú orgány alebo agentúry uvedené v článku 4 ods. 3, prípadne aj za použitia analýzy nákladov pri minimalizovanom životnom cykle alebo porovnateľných metód na zabezpečenie nákladovej efektívnosti;

| c) | požiadavky na nákup zariadení s efektívnou spotrebou energie vo všetkých režimoch vrátane pohotovostného režimu, prípadne aj za použitia analýzy nákladov pri minimalizovanom životnom cykle alebo porovnateľných metód na zabezpečenie nákladovej efektívnosti; |
| --- | --- |

c)

požiadavky na nákup zariadení s efektívnou spotrebou energie vo všetkých režimoch vrátane pohotovostného režimu, prípadne aj za použitia analýzy nákladov pri minimalizovanom životnom cykle alebo porovnateľných metód na zabezpečenie nákladovej efektívnosti;

| d) | požiadavky nahradiť alebo vyriešiť existujúce zariadenia alebo vozidlá zariadeniam uvedeným v písmenách b) a c); |
| --- | --- |

d)

požiadavky nahradiť alebo vyriešiť existujúce zariadenia alebo vozidlá zariadeniam uvedeným v písmenách b) a c);

| e) | požiadavky na využívanie energetických auditov a uplatňovanie odporúčaní týkajúcich sa nákladovej efektívnosti, ktoré z nich vyplývajú. |
| --- | --- |

e)

požiadavky na využívanie energetických auditov a uplatňovanie odporúčaní týkajúcich sa nákladovej efektívnosti, ktoré z nich vyplývajú.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia 10. decembra 2003 na základe článku 175 ods. 1 Zmluvy o ES predložila návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách (1).

Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal svoje stanovisko 28. októbra 2004 (2). Výbor regiónov vydal svoje stanovisko 17. júna 2004 (3).

Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 7. júna 2005 (4), pričom schválil 97 pozmeňujúcich návrhov.

Rada 23. septembra 2005 prijala svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 Zmluvy o ES.

II.   CIEĽ NÁVRHU

Cieľom návrhu je podnecovať zvýšenie energetickej účinnosti prostredníctvom povinných cieľov úspor pre členské štáty a prijatím opatrení, ktoré vytvoria trh s energetickými službami. Návrh sa zameriava na stranu dopytu (t. j. konečných spotrebiteľov a dodávateľov konečným spotrebiteľom), a možno ho preto vnímať ako doplnok k predchádzajúcim právnym predpisom Spoločenstva v oblasti energetiky, ktoré sa zaoberali stranou ponuky. Jeho účelom je prispievať k cieľovej hodnote EÚ pre zníženie emisií CO2 a posilniť vedúcu úlohu Spoločenstva na svetovom trhu s energeticky účinnými výrobkami a službami – čím sa prispeje i k lisabonskému procesu – čo bude mať kladný vplyv na bezpečnosť zásobovania.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecné poznámky

Rada sa stotožňuje s prioritou, ktorú pre Komisiu predstavuje energetická účinnosť, a preto podporuje všeobecný cieľ návrhu Komisie. Účelom väčšiny zmien, ktoré Rada vykonala vo svojej spoločnej pozícii, je snaha o prispôsobenie návrhu smernice rozličným vnútroštátnym situáciám a existujúcej praxi, zníženie nákladov a administratívnej záťaže súvisiacej s jej uplatňovaním a všeobecné zjednodušenie jej vykonávania.

| a) | Pokiaľ ide o 97 pozmeňujúcich návrhov prijatých Európskym parlamentom, Rada schválila týchto 37 pozmeňujúcich návrhov:






  — | úplne (niekedy po preformulovaní): 1, 11, 12, 13 (v odôvodnení 4), 21, 23 (5), 33 (článok 4 ods. 3), 47, 48, 50 (článok 6 ods. 3), 56 – 58, 76 (článok 16), 82, 86, 90, 98 (príloha IV, bod 1.2), |
| --- | --- | --- |

a)

Pokiaľ ide o 97 pozmeňujúcich návrhov prijatých Európskym parlamentom, Rada schválila týchto 37 pozmeňujúcich návrhov:

—

úplne (niekedy po preformulovaní): 1, 11, 12, 13 (v odôvodnení 4), 21, 23 (5), 33 (článok 4 ods. 3), 47, 48, 50 (článok 6 ods. 3), 56 – 58, 76 (článok 16), 82, 86, 90, 98 (príloha IV, bod 1.2),

| — | čiastočne: 3, 7, 14 (článok 2 ods. 2), 63, 69 (článok 13 ods. 3 písm. d a odôvodnenie 13b, 74, 79, 80, 87 [tiež v prílohe III písm. q)] a 99, |
| --- | --- |

—

čiastočne: 3, 7, 14 (článok 2 ods. 2), 63, 69 (článok 13 ods. 3 písm. d a odôvodnenie 13b, 74, 79, 80, 87 [tiež v prílohe III písm. q)] a 99,

| — | v zásade: 16 [článok 3 písm. c)], 17 [článok 3 písm. d)], 22, 49 [článok 6 písm. a)], 64, 70, 88 [príloha III písm. r)], 83 a 92 [príloha III písm. m) and n)]. |
| --- | --- |

—

v zásade: 16 [článok 3 písm. c)], 17 [článok 3 písm. d)], 22, 49 [článok 6 písm. a)], 64, 70, 88 [príloha III písm. r)], 83 a 92 [príloha III písm. m) and n)].

Rada odmietla týchto 60 pozmeňujúcich návrhov: 2, 4, 5 a 10 (vzájomne súvisia) 6, 8, 9, 15, 18, 101, 20, 24 až 32, 34, 104, 107, 108, 38 až 41, 43 až 46, 51 až 55, 59 až 62, 65 až 68, 71, 72, 75, 77, 78, 81, 84, 85, 89, 91, 93 až 96, 109, z ktorých pozmeňujúce návrhy 4, 18, 20, 24 až 25, 53, 55, 59, 61 až 62, 67 až 68, 77, 81, 89, 91, 101 a 104 neboli prijateľné pre Komisiu.

Niekoľko kľúčových pozmeňujúcich návrhov, ktoré Rada neschválila (z ktorých sú najdôležitejšie pozmeňujúce návrhy 29 a 39), ide značne nad rámec ustanovení pôvodného návrhu Komisie. Rada vo svojej spoločnej pozícii zmenila tie isté ustanovenia: dôvody odmietnutia uvedených kľúčových pozmeňujúcich návrhov sú preto uvedené v bode 2 nižšie.

| b) | Pokiaľ ide o návrh Komisie, Rada vykonala množstvo zmien, ktoré sú uvedené nižšie. |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o návrh Komisie, Rada vykonala množstvo zmien, ktoré sú uvedené nižšie.

2.   Konkrétne poznámky

| a) | Hlavné zmeny, ktoré Rada vykonala, sa týkajú cieľov uvedených v článkoch 4 a 5:






  — | Článok 4: spoločná pozícia obsahuje pre šiesty rok uplatňovania smernice namiesto povinných cieľov orientačný cieľ vo výške 6 % (článok 4 ods. 1 a odôvodnenie 8a); Členské štáty sú povinné prijať opatrenia, ktoré budú prispievať k dosiahnutiu orientačného cieľa (článok 4 ods. 1) a samé stanovia čiastkový vnútroštátny orientačný cieľ úspor pre tretí rok uplatňovania tejto smernice (článok 4 ods. 2). |
| --- | --- | --- |

a)

Hlavné zmeny, ktoré Rada vykonala, sa týkajú cieľov uvedených v článkoch 4 a 5:

—

Článok 4: spoločná pozícia obsahuje pre šiesty rok uplatňovania smernice namiesto povinných cieľov orientačný cieľ vo výške 6 % (článok 4 ods. 1 a odôvodnenie 8a); Členské štáty sú povinné prijať opatrenia, ktoré budú prispievať k dosiahnutiu orientačného cieľa (článok 4 ods. 1) a samé stanovia čiastkový vnútroštátny orientačný cieľ úspor pre tretí rok uplatňovania tejto smernice (článok 4 ods. 2).

| — | Článok 5: spoločná pozícia už neobsahuje samostatný, vyšší cieľ pre verejný sektor (článok 5 ods. 1); verejný sektor však musí ísť príkladom a vykonať jedno alebo viacero opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti (legislatívne iniciatívy a/alebo dobrovoľné dohody (6) alebo iné systémy s rovnakým účinkom), pričom členské štáty sledujú výkon verejného sektora vo vzťahu k vnútroštátnemu orientačnému cieľu úspor. |
| --- | --- |

—

Článok 5: spoločná pozícia už neobsahuje samostatný, vyšší cieľ pre verejný sektor (článok 5 ods. 1); verejný sektor však musí ísť príkladom a vykonať jedno alebo viacero opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti (legislatívne iniciatívy a/alebo dobrovoľné dohody (6) alebo iné systémy s rovnakým účinkom), pričom členské štáty sledujú výkon verejného sektora vo vzťahu k vnútroštátnemu orientačnému cieľu úspor.

Rada sa rozhodla, že cieľ bude orientačný (a nie povinný, ako navrhovala Komisia), a že pre verejný sektor sa nestanoví konkrétny cieľ, z týchto dôvodov:

| — | Členské štáty sa domnievali, že by bolo nevhodné, aby boli postavené pred Súdny dvor iba na základe nedosiahnutia predpísanej úrovne úspor: napríklad, ak by členský štát dosiahol po šiestich rokoch úspory vo výške „iba“ 5 % namiesto predpísaných 6 %. Dosiahnutie cieľov v budúcnosti je priamo spojené so „spotrebným správaním v oblasti energetiky“ jednotlivých občanov a podnikov, pričom cieľom členských štátov je ovplyvniť toto správanie prostredníctvom rozličných opatrení navrhovaných v návrhu smernice. Konečný čistý výsledok týchto opatrení však nie je úplne predvídateľný, a preto nad ním členské štáty nemajú úplnú kontrolu. |
| --- | --- |

—

Členské štáty sa domnievali, že by bolo nevhodné, aby boli postavené pred Súdny dvor iba na základe nedosiahnutia predpísanej úrovne úspor: napríklad, ak by členský štát dosiahol po šiestich rokoch úspory vo výške „iba“ 5 % namiesto predpísaných 6 %. Dosiahnutie cieľov v budúcnosti je priamo spojené so „spotrebným správaním v oblasti energetiky“ jednotlivých občanov a podnikov, pričom cieľom členských štátov je ovplyvniť toto správanie prostredníctvom rozličných opatrení navrhovaných v návrhu smernice. Konečný čistý výsledok týchto opatrení však nie je úplne predvídateľný, a preto nad ním členské štáty nemajú úplnú kontrolu.

| — | Východisková pozícia pre vykonávanie tejto smernice je v jednotlivých členských štátoch značne odlišná, nakoľko niektoré členské štáty už v minulosti v tejto oblasti a často aj vo verejnom sektore vyvinuli značné úsilie spojené s vynaložením nemalých nákladov. V dôsledku toho sa rozsah možného zlepšenia v jednotlivých členských štátoch do veľkej miery líši. |
| --- | --- |

—

Východisková pozícia pre vykonávanie tejto smernice je v jednotlivých členských štátoch značne odlišná, nakoľko niektoré členské štáty už v minulosti v tejto oblasti a často aj vo verejnom sektore vyvinuli značné úsilie spojené s vynaložením nemalých nákladov. V dôsledku toho sa rozsah možného zlepšenia v jednotlivých členských štátoch do veľkej miery líši.

| — | Členské štáty by mali prijímať iba nákladovo efektívne opatrenia (v súlade s vyjadreniami, ktoré Komisia uvádza vo svojom vysvetľujúcom memorande; Rada preto doplnila do článku 4 ods. 1 ustanovenie v tomto zmysle). Členské štáty chcú v tomto kontexte prijať príslušné opatrenia v oblastiach, kde je nákladová efektívnosť najvyššia, nezávisle od toho, či ide o verejný alebo súkromný sektor. |
| --- | --- |

—

Členské štáty by mali prijímať iba nákladovo efektívne opatrenia (v súlade s vyjadreniami, ktoré Komisia uvádza vo svojom vysvetľujúcom memorande; Rada preto doplnila do článku 4 ods. 1 ustanovenie v tomto zmysle). Členské štáty chcú v tomto kontexte prijať príslušné opatrenia v oblastiach, kde je nákladová efektívnosť najvyššia, nezávisle od toho, či ide o verejný alebo súkromný sektor.

Okrem toho sa teraz do smernice zahrnul aj komitologický postup (článok 16, v súlade s pozmeňujúcimi návrhmi 76 a 99): jeho najdôležitejšími úlohami bude rozvoj metodiky výpočtu uvedenej v prílohách (vrátane posúdenia vhodnej rovnováhy, ktorá sa má dosiahnuť medzi „zostupnými“ a „vzostupnými“ meraniami) a jej prispôsobovanie technickému vývoju. Doplnili sa aj ustanovenia, ktoré umožnia použitie dobrovoľných dohôd ako nástrojov, ktoré prispievajú k dosahovaniu orientačných cieľov.

| b) | Ostatné zmeny






  — | Rada zaviedla niekoľko nových odôvodnení (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c, 13b) a rozšírila existujúce odôvodnenia 8 a 12. |
| --- | --- | --- |

b)

Ostatné zmeny

—

Rada zaviedla niekoľko nových odôvodnení (8a, 8b, 9a, 11a, 11b, 11c, 13b) a rozšírila existujúce odôvodnenia 8 a 12.

| — | Článok 1, druhá zarážka: znenie bolo mierne pozmenené, aby sa zdôraznilo, že cieľom smernice je príprava podmienok pre vytvorenie trhu s energetickými službami a nie vytvorenie samotného trhu. |
| --- | --- |

—

Článok 1, druhá zarážka: znenie bolo mierne pozmenené, aby sa zdôraznilo, že cieľom smernice je príprava podmienok pre vytvorenie trhu s energetickými službami a nie vytvorenie samotného trhu.

| — | Článok 2: tento článok sa zmenil a doplnil, aby sa z rozsahu pôsobnosti vylúčili aj tie časti dopravných podnikov, ktoré sú založené najmä na používaní pohonných hmôt pre leteckú dopravu a ťažkých palivových olejov pre námornú dopravu (podobné vylúčenie sa predpokladalo aj v návrhu Komisie prostredníctvom vymedzenia „energia“), a niektoré časti ozbrojených síl. |
| --- | --- |

—

Článok 2: tento článok sa zmenil a doplnil, aby sa z rozsahu pôsobnosti vylúčili aj tie časti dopravných podnikov, ktoré sú založené najmä na používaní pohonných hmôt pre leteckú dopravu a ťažkých palivových olejov pre námornú dopravu (podobné vylúčenie sa predpokladalo aj v návrhu Komisie prostredníctvom vymedzenia „energia“), a niektoré časti ozbrojených síl.

| — | Pokiaľ ide o vymedzenia pojmov v článku 3, Rada sa snažila, aby boli čo najstručnejšie, najkonzistentnejšie a najfunkčnejšie, avšak pokiaľ možno v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov z ostatných právnych predpisov Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o vymedzenia pojmov v článku 3, Rada sa snažila, aby boli čo najstručnejšie, najkonzistentnejšie a najfunkčnejšie, avšak pokiaľ možno v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov z ostatných právnych predpisov Spoločenstva.

| — | V článku 5 bol zavedený prvok pružnosti tým, že sa zdôraznili nákladovo najefektívnejšie opatrenia a zaviedol sa odkaz na vhodnú úroveň správy, na ktorej sa má konkrétne opatrenie zaviesť. Do prílohy V sa naviac presunul zoznam usmernení pre verejné obstarávanie uvedený v článku 5 ods. 4 (ktorý nemal záväznú povahu už v návrhu Komisie: „Členské štáty môžu...“): dôvodom bolo nevylúčenie iných možných nákladovo efektívnych opatrení, ktoré by mohol prijať verejný sektor. Článok 5 ods. 5 sa vypustil, nakoľko bol vzhľadom na právo podnetu Komisie zbytočný. |
| --- | --- |

—

V článku 5 bol zavedený prvok pružnosti tým, že sa zdôraznili nákladovo najefektívnejšie opatrenia a zaviedol sa odkaz na vhodnú úroveň správy, na ktorej sa má konkrétne opatrenie zaviesť. Do prílohy V sa naviac presunul zoznam usmernení pre verejné obstarávanie uvedený v článku 5 ods. 4 (ktorý nemal záväznú povahu už v návrhu Komisie: „Členské štáty môžu...“): dôvodom bolo nevylúčenie iných možných nákladovo efektívnych opatrení, ktoré by mohol prijať verejný sektor. Článok 5 ods. 5 sa vypustil, nakoľko bol vzhľadom na právo podnetu Komisie zbytočný.

| — | Zmenila sa štruktúra článku 6: písmená b) a c) sa umiestnili do odseku 1, zatiaľ čo písmeno a) sa preformulovalo v odseku 2. Uvedený odsek 2 dáva členským štátom možnosť voľby medzi rozdielnymi požiadavkami, ktoré sa stanovia pre spoločnosti, na ktoré sa uvedený článok vzťahuje. |
| --- | --- |

—

Zmenila sa štruktúra článku 6: písmená b) a c) sa umiestnili do odseku 1, zatiaľ čo písmeno a) sa preformulovalo v odseku 2. Uvedený odsek 2 dáva členským štátom možnosť voľby medzi rozdielnymi požiadavkami, ktoré sa stanovia pre spoločnosti, na ktoré sa uvedený článok vzťahuje.

| — | Článok 7: tento článok mal extrémne veľký dosah a vo svojej pôvodnej podobe by jeho vykonávanie bolo veľmi nákladné, nakoľko činil členské štáty zodpovednými za to, aby zabezpečili, aby sa všetky opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti ponúkali všetkým zákazníkom. V spoločnej pozícii je cieľom článku zabezpečiť, aby informácie o mechanizmoch energetickej účinnosti a finančných a právnych rámcoch boli optimálne transparentné a rozšírené medzi príslušnými aktérmi na trhu. |
| --- | --- |

—

Článok 7: tento článok mal extrémne veľký dosah a vo svojej pôvodnej podobe by jeho vykonávanie bolo veľmi nákladné, nakoľko činil členské štáty zodpovednými za to, aby zabezpečili, aby sa všetky opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti ponúkali všetkým zákazníkom. V spoločnej pozícii je cieľom článku zabezpečiť, aby informácie o mechanizmoch energetickej účinnosti a finančných a právnych rámcoch boli optimálne transparentné a rozšírené medzi príslušnými aktérmi na trhu.

| — | Článok 8: tento článok vo svojej pôvodnej podobe ukladal členským štátom zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby boli systémy kvalifikácie, akreditácie a/alebo certifikácie dostupné pre všetkých aktérov na trhu, ktorí poskytujú energetické služby. Článok bol prispôsobený tak, aby mali členské štáty povinnosť zabezpečiť dostupnosť takýchto systémov v prípade potreby – čím sa v skutočnosti členským štátom umožňuje, aby pred vývojom takýchto (nákladných) systémov zohľadnili ostatné relevantné faktory (napríklad zrelosť príslušného trhu, počet aktérov na trhu a dopyt). |
| --- | --- |

—

Článok 8: tento článok vo svojej pôvodnej podobe ukladal členským štátom zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby boli systémy kvalifikácie, akreditácie a/alebo certifikácie dostupné pre všetkých aktérov na trhu, ktorí poskytujú energetické služby. Článok bol prispôsobený tak, aby mali členské štáty povinnosť zabezpečiť dostupnosť takýchto systémov v prípade potreby – čím sa v skutočnosti členským štátom umožňuje, aby pred vývojom takýchto (nákladných) systémov zohľadnili ostatné relevantné faktory (napríklad zrelosť príslušného trhu, počet aktérov na trhu a dopyt).

| — | Do článku 10 sa doplnilo ustanovenie, ktoré za istých okolností umožňuje sociálne orientované systémy a sadzobné štruktúry. |
| --- | --- |

—

Do článku 10 sa doplnilo ustanovenie, ktoré za istých okolností umožňuje sociálne orientované systémy a sadzobné štruktúry.

| — | Do článku 12 sa doplnili dva odseky:






  — | odsek 2 zabezpečuje, aby sa v určitých prípadoch mohli použiť menej nákladné energetické audity, |
| --- | --- | --- |

—

Do článku 12 sa doplnili dva odseky:

—

odsek 2 zabezpečuje, aby sa v určitých prípadoch mohli použiť menej nákladné energetické audity,

| — | odsek 3 uvádza, že priestory, ktoré boli certifikované podľa „smernice o budovách“, splnili požiadavky na audit; okrem toho umožňuje audity, ktoré sú výsledkom systémov založených na dobrovoľných dohodách. |
| --- | --- |

—

odsek 3 uvádza, že priestory, ktoré boli certifikované podľa „smernice o budovách“, splnili požiadavky na audit; okrem toho umožňuje audity, ktoré sú výsledkom systémov založených na dobrovoľných dohodách.

| — | Článok 13 sa prispôsobil, aby bol pružnejší a vyžadoval si nižšie náklady a aby sa predchádzalo neprimeranej administratívnej záťaži. |
| --- | --- |

—

Článok 13 sa prispôsobil, aby bol pružnejší a vyžadoval si nižšie náklady a aby sa predchádzalo neprimeranej administratívnej záťaži.

| — | Zefektívnili a zmenili a doplnili sa požiadavky na predkladanie správ uvedené v článku 14: odsek 1 umožňuje Komisii, aby zohľadňovala už existujúce metódy výpočtu a v odseku 2 sa teraz predpokladá, že členské štáty budú mať povinnosť predložiť jednu priebežnú a jednu záverečnú správu. |
| --- | --- |

—

Zefektívnili a zmenili a doplnili sa požiadavky na predkladanie správ uvedené v článku 14: odsek 1 umožňuje Komisii, aby zohľadňovala už existujúce metódy výpočtu a v odseku 2 sa teraz predpokladá, že členské štáty budú mať povinnosť predložiť jednu priebežnú a jednu záverečnú správu.

| — | Bol doplnený nový článok 15, ktorý určuje úlohy Komisie v kontexte komitologického postupu a ich časový harmonogram. V článku sa tiež predpokladá (spolu s príslušnými ustanoveniami príloh I a IV), že Komisia vypracuje metodiku výpočtov s istým percentuálnym podielom vzostupných výpočtov, ktorú budú členské štáty používať počnúc dátumom začatia uplatňovania smernice (článok 15 ods. 2). Komisia by po dokončení tejto úlohy mala pokračovať v práci na posúdení, či možno percentuálny podiel vzostupných výpočtov ešte zvýšiť, pričom by mala zvažovať relevantné faktory (článok 15 ods. 3); ak sa Komisia rozhodne, že percentuálny podiel vzostupných výpočtov naozaj možno zvýšiť, členské štáty budú musieť začať takúto novú metodiku výpočtov používať dva roky po dátume začatia uplatňovania smernice. |
| --- | --- |

—

Bol doplnený nový článok 15, ktorý určuje úlohy Komisie v kontexte komitologického postupu a ich časový harmonogram. V článku sa tiež predpokladá (spolu s príslušnými ustanoveniami príloh I a IV), že Komisia vypracuje metodiku výpočtov s istým percentuálnym podielom vzostupných výpočtov, ktorú budú členské štáty používať počnúc dátumom začatia uplatňovania smernice (článok 15 ods. 2). Komisia by po dokončení tejto úlohy mala pokračovať v práci na posúdení, či možno percentuálny podiel vzostupných výpočtov ešte zvýšiť, pričom by mala zvažovať relevantné faktory (článok 15 ods. 3); ak sa Komisia rozhodne, že percentuálny podiel vzostupných výpočtov naozaj možno zvýšiť, členské štáty budú musieť začať takúto novú metodiku výpočtov používať dva roky po dátume začatia uplatňovania smernice.

| — | V článku 18 sa nerealistický konečný termín na transpozíciu, ktorý navrhla Komisia – 1. jún 2006 – nahradil lehotou v trvaní dvoch rokov. Takáto lehota na jednej strane umožňuje dokončenie bežných legislatívnych postupov na vnútroštátnej úrovni a na druhej strane umožňuje:






  — | členským štátom, aby poslali Komisii informácie o už existujúcich metódach výpočtu, aby ich Komisia mohla zohľadniť (najlepšie do 6 mesiacov, článok 14 ods. 1), |
| --- | --- | --- |

—

V článku 18 sa nerealistický konečný termín na transpozíciu, ktorý navrhla Komisia – 1. jún 2006 – nahradil lehotou v trvaní dvoch rokov. Takáto lehota na jednej strane umožňuje dokončenie bežných legislatívnych postupov na vnútroštátnej úrovni a na druhej strane umožňuje:

—

členským štátom, aby poslali Komisii informácie o už existujúcich metódach výpočtu, aby ich Komisia mohla zohľadniť (najlepšie do 6 mesiacov, článok 14 ods. 1),

| — | Komisii, aby vyvinula metodiku výpočtov (do 18 mesiacov, článok 15 ods. 2), |
| --- | --- |

—

Komisii, aby vyvinula metodiku výpočtov (do 18 mesiacov, článok 15 ods. 2),

| — | členským štátom, aby vypočítali vnútroštátny orientačný cieľ úspor a pripravili sa na používanie metodiky výpočtov v praxi. |
| --- | --- |

—

členským štátom, aby vypočítali vnútroštátny orientačný cieľ úspor a pripravili sa na používanie metodiky výpočtov v praxi.

| — | Príloha I teraz odzrkadľuje zmenenú a doplnenú metodiku výpočtu vnútroštátneho cieľa úspor. Rada v bode 3 zmenila dátum, ktorý navrhovala Komisia ako konečný termín, po ktorom možno vo všeobecnosti pri výpočte ročných úspor zohľadňovať opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, z roku 1991 na rok 1995. Ponechala však používanie roku 1991 pre určité prípady: toto ustanovenie je potrebné pre tie členské štáty, ktoré začali používať určité nástroje politiky v období od roku 1991 do roku 1994 a používajú ich aj v súčasnosti. Uvedené ustanovenie okrem toho zabezpečuje, aby sa k tým členským štátom, ktoré už v oblasti zvyšovania energetickej účinnosti vyvinuli značné úsilie v porovnaní s členskými štátmi, ktoré zatiaľ nepodnikli kroky v podobnom rozsahu, zaujal spravodlivý postoj. |
| --- | --- |

—

Príloha I teraz odzrkadľuje zmenenú a doplnenú metodiku výpočtu vnútroštátneho cieľa úspor. Rada v bode 3 zmenila dátum, ktorý navrhovala Komisia ako konečný termín, po ktorom možno vo všeobecnosti pri výpočte ročných úspor zohľadňovať opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, z roku 1991 na rok 1995. Ponechala však používanie roku 1991 pre určité prípady: toto ustanovenie je potrebné pre tie členské štáty, ktoré začali používať určité nástroje politiky v období od roku 1991 do roku 1994 a používajú ich aj v súčasnosti. Uvedené ustanovenie okrem toho zabezpečuje, aby sa k tým členským štátom, ktoré už v oblasti zvyšovania energetickej účinnosti vyvinuli značné úsilie v porovnaní s členskými štátmi, ktoré zatiaľ nepodnikli kroky v podobnom rozsahu, zaujal spravodlivý postoj.

| — | Spoločná pozícia v prílohe III ujasňuje, že zoznam obsahuje príklady prípustných opatrení a nie je úplný. Okrem toho sa zmenilo niekoľko príkladov uvedených v zozname. |
| --- | --- |

—

Spoločná pozícia v prílohe III ujasňuje, že zoznam obsahuje príklady prípustných opatrení a nie je úplný. Okrem toho sa zmenilo niekoľko príkladov uvedených v zozname.

| — | Rada doplnila prílohu IV o podrobné údaje opisujúce zostupné a vzostupné metódy výpočtu (bod 1.1), zoznam harmonizovaných životností opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vo vzostupných výpočtoch (bod 4) a ustanovenia týkajúce sa znásobeného účinku a dvojitého započítania (bod 5). |
| --- | --- |

—

Rada doplnila prílohu IV o podrobné údaje opisujúce zostupné a vzostupné metódy výpočtu (bod 1.1), zoznam harmonizovaných životností opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti vo vzostupných výpočtoch (bod 4) a ustanovenia týkajúce sa znásobeného účinku a dvojitého započítania (bod 5).

IV.   ZÁVER

Obe inštitúcie vyjadrili svoju podporu pre všeobecný cieľ návrhu Komisie; obe súhlasia s tým, že Únia by mala začať využívať možnosti, ktoré predstavujú možné úspory energie, a mala by sa, radšej skôr než neskôr, zamerať na ďalší rozvoj trhu s energetickými službami a energeticky účinnými výrobkami. Rada sa v tomto kontexte domnieva, že jej spoločná pozícia tento zásadný cieľ návrhu Komisie rešpektuje.

---

(1)  Dokument 16261/03 ENER 362 CODEC 1858 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

(2)  Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 115.

(3)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 19.

(4)  Dokument 9836/05 CODEC 472 ENER 93 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

(5)  Týka sa iba verzie v nemeckom jazyku.

(6)  Použitie dobrovoľných dohôd je uvedené v odôvodnení 13 návrhu Komisie.

---