# Eiropas Savienības C 249/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 249 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 7. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 249

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 7. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 249/1 | Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām, ar Komisijas atbildēm | 1 |
| 2005/C 249/2 | Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās | 38 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 249/1

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām, ar Komisijas atbildēm

1

2005/C 249/2

Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās

38

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 7.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 249/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 2/2005

par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz “valsts finanšu reformām”, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 249/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI UN TERMINI

| I.-V. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-V.

| I.-II. | Sistēmas apraksts |
| --- | --- |

I.-II.

| III. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

III.

| IV.-V. | Revīzijas rezultāti |
| --- | --- |

IV.-V.

| 1.-2. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-2.

| 3.-18. | REVĪZIJAS JOMA: TIEŠAIS BUDŽETA ATBALSTS BEZ KONKRĒTA MĒRĶA |
| --- | --- |

3.-18.

| 3.-5. | Definīcija |
| --- | --- |

3.-5.

| 6.-8. | Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana: viens no budžeta atbalsta mērķiem |
| --- | --- |

6.-8.

| 9.-11. | Priekšrocības: īpašuma apziņa un atvieglota kārtība saņēmējvalstīm |
| --- | --- |

9.-11.

| 2.-14. | Trūkumi: riski, ko rada valsts finanšu sistēmu vājums |
| --- | --- |

2.-14.

| 15. | Īstenošana: atbalsta atkarība no nosacījumu ievērošanas |
| --- | --- |

15.

| 16.-18. | Piemērojamie noteikumi |
| --- | --- |

16.-18.

| 19.-22. | PALĀTAS VEIKTĀ REVĪZIJA |
| --- | --- |

19.-22.

| 19.-20. | Revīzijas mērķis |
| --- | --- |

19.-20.

| 21.-22. | Revīzijas metode |
| --- | --- |

21.-22.

| 23.-74. | REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI |
| --- | --- |

23.-74.

| 23.-40. | Valsts finanšu pārvaldības sākotnējā stāvokļa vērtējums |
| --- | --- |

23.-40.

| 23.-30. | Metodoloģiskās bāzes definēšana |
| --- | --- |

23.-30.

| 23.-27. | Metodoloģiskā bāze ir uzlabota, bet vēl jāpaplašina |
| --- | --- |

23.-27.

| 28.-29. | Atbilstības nosacījumu dinamiska interpretācija |
| --- | --- |

28.-29.

| 30. | Dažādu programmu saskaņotība jāpadara uzskatāmāka |
| --- | --- |

30.

| 31.-37. | Metodoloģiskās bāzes piemērošana |
| --- | --- |

31.-37.

| 31.-33. | Sākotnējā novērtēšana kopumā ir visaptveroša un saistīta ar valstu reformu programmām |
| --- | --- |

31.-33.

| 34. | Jāpievērš uzmanība korupcijas apkarošanai |
| --- | --- |

34.

| 35.-36. | Atbalsts iestādēm koordinēts, bet ne vienmēr iekļaujas kopējā sistēmā |
| --- | --- |

35.-36.

| 37. | Delegāciju vadītāji nav snieguši ieteikumus |
| --- | --- |

37.

| 38. | Informācija sniedz patiesu priekšstatu |
| --- | --- |

38.

| 39.-40. | Komisijas lēmumi nav pietiekami argumentēti |
| --- | --- |

39.-40.

| 41.-74. | Reformu gaitas uzraudzība |
| --- | --- |

41.-74.

| 41.-46. | Tiek izstrādāta metodoloģiskā bāze |
| --- | --- |

41.-46.

| 42.-44. | Delegāciju uzraudzības ziņojumi būtu uzlabojami |
| --- | --- |

42.-44.

| 45.-46. | Rezultatīvie rādītāji tiek uzlaboti |
| --- | --- |

45.-46.

| 47.-68. | Metodoloģiskās bāzes piemērošana |
| --- | --- |

47.-68.

| 47. | Delegāciju uzraudzības ziņojumi ir nepilnīgi |
| --- | --- |

47.

| 48.-51. | Rezultatīvie rādītāji reizēm nav pietiekams stimuls |
| --- | --- |

48.-51.

| 52.-55. | Dažādās valstīs dažādi sasniegumi attiecībā uz koordināciju ar citiem donoriem |
| --- | --- |

52.-55.

| 56.-62. | Jānostiprina attiecības ar parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm |
| --- | --- |

56.-62.

| 63.-68. | Komisijā nepietiek personāla resursu |
| --- | --- |

63.-68.

| 69.-71. | Stāvoklis uz vietas: reformas tiek īstenotas, bet saņēmējvalstīs pārvaldība joprojām ļoti vāja |
| --- | --- |

69.-71.

| 72.-74. | Komisijas rīcība ir atbilstoša |
| --- | --- |

72.-74.

| 75.-89. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

75.-89.

| 75.-83. | Secinājumi |
| --- | --- |

75.-83.

| 84.-89. | Ieteikumi |
| --- | --- |

84.-89.

1. PIELIKUMS – Sešas tabulas, kurās ilustrēts budžeta atbalsta svarīgums

2. PIELIKUMS – Valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas jaunās sistēmas projekts

3. PIELIKUMS – Komisijas izmantotie rezultatīvie rādītāji

4. PIELIKUMS – Mozambika: piemērs labai koordinācijai donoru starpā

Komisijas atbildes

SAĪSINĀJUMI UN TERMINI

| ĀKK | — | Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis, kas parakstījušas Kotonu nolīgumu |
| --- | --- | --- |
| ĀAB | — | Āfrikas Attīstības banka |
| AFD | — | Francijas Attīstības aģentūra (Agence Française de Développement) |
| EAF | — | Eiropas Attīstības fonds |
| SVF | — | Starptautiskais valūtas fonds |
| ESAO | — | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija |
| PAF | — | Darbības vērtēšanas sistēma (Performance Assessment Framework) |
| PARPA | — | Rīcības plāns galējas nabadzības samazināšanai (Plano de Acção para a Reducção da Pobreza Absoluta) |
| PEFA | — | valsts izdevumi un finansiālais atbildīgums (Public Expenditure Financial Accountability) |
| PEMFA | — | valsts izdevumu uzskaite un finansiālais atbildīgums (Public Expenditure Management and Financial Accountability) |
| ARI | — | augstākā revīzijas iestāde |
| SISTAFE | — | valdības finanšu pārvaldības sistēma (Sistema de Administração Financeira do Estado) |
| PB | — | Pasaules Banka |

ĀKK

—

Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis, kas parakstījušas Kotonu nolīgumu

ĀAB

—

Āfrikas Attīstības banka

AFD

—

Francijas Attīstības aģentūra (Agence Française de Développement)

EAF

—

Eiropas Attīstības fonds

SVF

—

Starptautiskais valūtas fonds

ESAO

—

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija

PAF

—

Darbības vērtēšanas sistēma (Performance Assessment Framework)

PARPA

—

Rīcības plāns galējas nabadzības samazināšanai (Plano de Acção para a Reducção da Pobreza Absoluta)

PEFA

—

valsts izdevumi un finansiālais atbildīgums (Public Expenditure Financial Accountability)

PEMFA

—

valsts izdevumu uzskaite un finansiālais atbildīgums (Public Expenditure Management and Financial Accountability)

ARI

—

augstākā revīzijas iestāde

SISTAFE

—

valdības finanšu pārvaldības sistēma (Sistema de Administração Financeira do Estado)

PB

—

Pasaules Banka

KOPSAVILKUMS

Sistēmas apraksts

| I. | Tiešais budžeta atbalsts pēdējos gados ir vērā ņemami pieaudzis un pašlaik veido aptuveni vienu piekto daļu no EAF atbalsta. Šim atbalstam ir vairākas priekšrocības, galvenās no kurām ir īpašuma apziņa un atvieglota kārtība (sk. 9. līdz 11. punktu), bet tas ir arī riskants. Risks ir citāds, nekā pārējiem atbalsta veidiem (sk. 12. līdz 13. punktu), jo mērķi ir tālejošāki, turklāt izmaksātie līdzekļi tiek sapludināti ar saņēmējvalstu ieņēmumiem un tērēti atbilstīgi vietējām pārvaldības sistēmām, kas parasti ir vājas. Budžeta atbalsta pamatideja ir palīdzēt saņēmējvalstīm šo risku mazināt, tajā pašā laikā ļaujot tām pašām organizēt savu attīstību ar mērķi veicināt tautsaimniecības izaugsmi un mazināt nabadzību. Vairums donoru izrāda aizvien lielāku interesi par šāda veida atbalstu, kas fundamentāli atšķiras no tradicionālās projektu atbalsta metodes (sk. II punktu). |
| --- | --- |

I.

Tiešais budžeta atbalsts pēdējos gados ir vērā ņemami pieaudzis un pašlaik veido aptuveni vienu piekto daļu no EAF atbalsta. Šim atbalstam ir vairākas priekšrocības, galvenās no kurām ir īpašuma apziņa un atvieglota kārtība (sk. 9. līdz 11. punktu), bet tas ir arī riskants. Risks ir citāds, nekā pārējiem atbalsta veidiem (sk. 12. līdz 13. punktu), jo mērķi ir tālejošāki, turklāt izmaksātie līdzekļi tiek sapludināti ar saņēmējvalstu ieņēmumiem un tērēti atbilstīgi vietējām pārvaldības sistēmām, kas parasti ir vājas. Budžeta atbalsta pamatideja ir palīdzēt saņēmējvalstīm šo risku mazināt, tajā pašā laikā ļaujot tām pašām organizēt savu attīstību ar mērķi veicināt tautsaimniecības izaugsmi un mazināt nabadzību. Vairums donoru izrāda aizvien lielāku interesi par šāda veida atbalstu, kas fundamentāli atšķiras no tradicionālās projektu atbalsta metodes (sk. II punktu).

| II. | Komisija ir gatava sniegt budžeta atbalstu valstīm ar vājām pārvaldības sistēmām ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas sistēmu uzlabošanai (sk. 28. un 29. punktu). Tas ir ilgtermiņa process, tādēļ Komisija ir izstrādājusi instrumentus, ar kuru palīdzību sākotnēji diagnosticēt valsts finanšu pārvaldības un ierosināto reformu kvalitāti, kā arī vērtēt izmaiņas pārvaldībā un reformu virzību. |
| --- | --- |

II.

Komisija ir gatava sniegt budžeta atbalstu valstīm ar vājām pārvaldības sistēmām ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas sistēmu uzlabošanai (sk. 28. un 29. punktu). Tas ir ilgtermiņa process, tādēļ Komisija ir izstrādājusi instrumentus, ar kuru palīdzību sākotnēji diagnosticēt valsts finanšu pārvaldības un ierosināto reformu kvalitāti, kā arī vērtēt izmaiņas pārvaldībā un reformu virzību.

Palātas veiktā revīzija

| III. | Revīzijas mērķis bija pārbaudīt to, kā 2003. un 2004. gadā Komisija pārvaldīja risku, kas, sniedzot budžeta atbalstu, ietekmē valsts finanses (sk. 12. punktu), t. i., kā Komisija pārliecinājās par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti un saņēmējvalstīs īstenoto reformu efektivitāti (sk. 19. un 20. punktu). Īpaša uzmanība revīzijā tika pievērsta programmām, saskaņā ar kurām tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa piešķirts no EAF atbilstīgi Kotonu nolīgumam. Revīzija balstījās uz pārbaudēm Komisijas centrālajos dienestos, kā arī piecās valstīs (sk. 21. un 22. punktu). |
| --- | --- |

III.

Revīzijas mērķis bija pārbaudīt to, kā 2003. un 2004. gadā Komisija pārvaldīja risku, kas, sniedzot budžeta atbalstu, ietekmē valsts finanses (sk. 12. punktu), t. i., kā Komisija pārliecinājās par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti un saņēmējvalstīs īstenoto reformu efektivitāti (sk. 19. un 20. punktu). Īpaša uzmanība revīzijā tika pievērsta programmām, saskaņā ar kurām tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa piešķirts no EAF atbilstīgi Kotonu nolīgumam. Revīzija balstījās uz pārbaudēm Komisijas centrālajos dienestos, kā arī piecās valstīs (sk. 21. un 22. punktu).

Revīzijas rezultāti

| IV. | Analītiskie un pēcpārbaužu instrumenti, ko Komisija piemēro sadarbībā ar citiem donoriem, jo īpaši ar Pasaules Banku un SVF, sniedz samērā visaptverošu informāciju, kas Komisijai ļauj attiecīgi rīkoties. Tomēr jāuzlabo šo instrumentu koncepcija (sk. 23. līdz 27. punktu un 42. līdz 46. punktu) un piemērošana (sk. 31. līdz 37. punktu un 47. līdz 68. punktu). Koncepcija uzlabojama attiecībā uz diagnosticēšanu un pēcpārbaužu ziņojumiem, kas nav pietiekami pilnīgi un informatīvi. Instrumentu izmantošana vietējā līmenī nav pietiekami koordinēta ar citiem donoriem, un to piemērošanā nepietiekami iesaistīti saņēmējvalstu parlamenti un revīzijas iestādes. |
| --- | --- |

IV.

Analītiskie un pēcpārbaužu instrumenti, ko Komisija piemēro sadarbībā ar citiem donoriem, jo īpaši ar Pasaules Banku un SVF, sniedz samērā visaptverošu informāciju, kas Komisijai ļauj attiecīgi rīkoties. Tomēr jāuzlabo šo instrumentu koncepcija (sk. 23. līdz 27. punktu un 42. līdz 46. punktu) un piemērošana (sk. 31. līdz 37. punktu un 47. līdz 68. punktu). Koncepcija uzlabojama attiecībā uz diagnosticēšanu un pēcpārbaužu ziņojumiem, kas nav pietiekami pilnīgi un informatīvi. Instrumentu izmantošana vietējā līmenī nav pietiekami koordinēta ar citiem donoriem, un to piemērošanā nepietiekami iesaistīti saņēmējvalstu parlamenti un revīzijas iestādes.

| V. | Palāta iesaka Komisijai






  a) | atjaunināt un papildināt tās Metodoloģiskās vadlīnijas, cita starpā attiecībā uz uzraudzības ziņojumiem (sk. 84. punktu); |
| --- | --- | --- |

V.

Palāta iesaka Komisijai

a)

atjaunināt un papildināt tās Metodoloģiskās vadlīnijas, cita starpā attiecībā uz uzraudzības ziņojumiem (sk. 84. punktu);

| b) | sniegt skaidrus pierādījumus par saņēmējvalstu tiesībām pretendēt uz atbalstu (sk. 85. punktu); |
| --- | --- |

b)

sniegt skaidrus pierādījumus par saņēmējvalstu tiesībām pretendēt uz atbalstu (sk. 85. punktu);

| c) | izmantot vairāk stimulējošus valsts finanšu rezultatīvos rādītājus (sk. 86. punktu); |
| --- | --- |

c)

izmantot vairāk stimulējošus valsts finanšu rezultatīvos rādītājus (sk. 86. punktu);

| d) | izstrādāt līdz galam valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas jauno instrumentu un darīt visu iespējamo, lai to pieņemtu iesaistītie donori (sk. 87. punktu); |
| --- | --- |

d)

izstrādāt līdz galam valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas jauno instrumentu un darīt visu iespējamo, lai to pieņemtu iesaistītie donori (sk. 87. punktu);

| e) | nostiprināt vietējo sadarbību donoru starpā (sk. 88. punktu); |
| --- | --- |

e)

nostiprināt vietējo sadarbību donoru starpā (sk. 88. punktu);

| f) | nostiprināt attiecības ar saņēmējvalstu parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm (sk. 89. punktu). |
| --- | --- |

f)

nostiprināt attiecības ar saņēmējvalstu parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm (sk. 89. punktu).

IEVADS

| 1. | Jau 2000. gadā Palāta skatīja Komisijas pēcpārbaudes attiecībā uz to, kā bija izmantoti līdzfinansējums, kas budžeta atbalstam ĀKK valstīs bija piešķirts no strukturālo pielāgojumu palīdzības līdzekļiem (1). Vēlāk Komisija šo palīdzības veidu aizstāja ar budžeta atbalstu, kas tagad veido vairāk nekā vienu ceturto daļu no devītā EAF kopējā atbalsta (sk. 1. pielikuma A tabulu). |
| --- | --- |

1.

Jau 2000. gadā Palāta skatīja Komisijas pēcpārbaudes attiecībā uz to, kā bija izmantoti līdzfinansējums, kas budžeta atbalstam ĀKK valstīs bija piešķirts no strukturālo pielāgojumu palīdzības līdzekļiem (1). Vēlāk Komisija šo palīdzības veidu aizstāja ar budžeta atbalstu, kas tagad veido vairāk nekā vienu ceturto daļu no devītā EAF kopējā atbalsta (sk. 1. pielikuma A tabulu).

| 2. | Budžeta atbalsta priekšrocības ir atzinis Parlaments (2) un Padome (3). Tomēr šīs iestādes ir norūpējušās par šā atbalsta veida kontroli un mudina Komisiju modri ievērot Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktu (sk. 18. punktu) un kopā ar citiem donoriem pamatīgāk izvērtēt to, kā saņēmējvalstīs attīstās valsts finanšu pārvaldība un reformas tās uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.

Budžeta atbalsta priekšrocības ir atzinis Parlaments (2) un Padome (3). Tomēr šīs iestādes ir norūpējušās par šā atbalsta veida kontroli un mudina Komisiju modri ievērot Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktu (sk. 18. punktu) un kopā ar citiem donoriem pamatīgāk izvērtēt to, kā saņēmējvalstīs attīstās valsts finanšu pārvaldība un reformas tās uzlabošanai.

REVĪZIJAS JOMA: TIEŠAIS BUDŽETA ATBALSTS BEZ KONKRĒTA MĒRĶA

Definīcija

| 3. | Budžeta atbalstu iemaksā saņēmējvalstu budžetos, lai kompensētu vietējo resursu iztrūkumu. Šis atbalsts de facto uzlabo saņēmējvalstu maksājumu bilanci un valsts finanses. Pašlaik Komisijas izmaksātais budžeta atbalsts pārsvarā ir “tiešs” un “bez konkrēta mērķa”. 1. pielikuma B tabulā ir attēlots šā atbalsta īpatsvars pret EAF kopējo atbalstu. 1. pielikuma C tabulā ir redzams katrai valstij piešķirtais budžeta atbalsts. |
| --- | --- |

3.

Budžeta atbalstu iemaksā saņēmējvalstu budžetos, lai kompensētu vietējo resursu iztrūkumu. Šis atbalsts de facto uzlabo saņēmējvalstu maksājumu bilanci un valsts finanses. Pašlaik Komisijas izmaksātais budžeta atbalsts pārsvarā ir “tiešs” un “bez konkrēta mērķa”. 1. pielikuma B tabulā ir attēlots šā atbalsta īpatsvars pret EAF kopējo atbalstu. 1. pielikuma C tabulā ir redzams katrai valstij piešķirtais budžeta atbalsts.

| 4. | Atbalsts ir “tiešs”, jo tas tiek ieskaitīts budžetos, neprasot paralēlu piešķīrumu vietējā valūtā par attiecīgās valsts galveno importu. Šis mehānisms gan vairs nav vajadzīgs, jo gandrīz visu saņēmējvalstu valūtas ir konvertējamas un brīvi pārvedamas. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts ir “tiešs”, jo tas tiek ieskaitīts budžetos, neprasot paralēlu piešķīrumu vietējā valūtā par attiecīgās valsts galveno importu. Šis mehānisms gan vairs nav vajadzīgs, jo gandrīz visu saņēmējvalstu valūtas ir konvertējamas un brīvi pārvedamas.

| 5. | Atbalsts ir “bez konkrēta mērķa”, jo to nenošķir no pārējiem budžeta ieņēmumiem un to nevar saistīt ar konkrētiem izdevumiem, pretstatā budžeta atbalstam ar konkrētu mērķi, kad EAF līdzekļus iemaksā īpašos kontos, kurus var izmantot tikai ar delegāciju vadītāju parakstiem. Budžeta atbalstu ar konkrētu mērķi piešķir tikai tām valstīm, kas piedzīvo nopietnas likviditātes problēmas (4). |
| --- | --- |

5.

Atbalsts ir “bez konkrēta mērķa”, jo to nenošķir no pārējiem budžeta ieņēmumiem un to nevar saistīt ar konkrētiem izdevumiem, pretstatā budžeta atbalstam ar konkrētu mērķi, kad EAF līdzekļus iemaksā īpašos kontos, kurus var izmantot tikai ar delegāciju vadītāju parakstiem. Budžeta atbalstu ar konkrētu mērķi piešķir tikai tām valstīm, kas piedzīvo nopietnas likviditātes problēmas (4).

Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana: viens no budžeta atbalsta mērķiem

| 6. | Budžeta atbalsta galvenie mērķi ir veicināt tautsaimniecības izaugsmi un mazināt nabadzību. Šie abi mērķi ir minēti starp Apvienoto Nāciju Organizācijas tūkstošgades attīstības mērķiem (5). |
| --- | --- |

6.

Budžeta atbalsta galvenie mērķi ir veicināt tautsaimniecības izaugsmi un mazināt nabadzību. Šie abi mērķi ir minēti starp Apvienoto Nāciju Organizācijas tūkstošgades attīstības mērķiem (5).

| 7. | Vairums iesaistīto ĀKK valstu šo mērķus ir definējušas nabadzības samazināšanas stratēģijās, ko apstiprina galvenie donori. Šajos dokumentos tiek iestrādātas galvenās vidēja termiņa vadlīnijas, ko valsts pieņem ar mērķi samazināt iedzīvotāju nabadzību. |
| --- | --- |

7.

Vairums iesaistīto ĀKK valstu šo mērķus ir definējušas nabadzības samazināšanas stratēģijās, ko apstiprina galvenie donori. Šajos dokumentos tiek iestrādātas galvenās vidēja termiņa vadlīnijas, ko valsts pieņem ar mērķi samazināt iedzīvotāju nabadzību.

| 8. | Valsts finanšu pārvaldības reformas ir viens no elementiem, uz kuriem balstās EAF vispārējā nabadzības samazināšanas stratēģija un tiešā budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa. Ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju (sk. 28. punktu), tādas reformas pašas par sevi kļūst par budžeta atbalsta svarīgu mērķi. |
| --- | --- |

8.

Valsts finanšu pārvaldības reformas ir viens no elementiem, uz kuriem balstās EAF vispārējā nabadzības samazināšanas stratēģija un tiešā budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa. Ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju (sk. 28. punktu), tādas reformas pašas par sevi kļūst par budžeta atbalsta svarīgu mērķi.

Priekšrocības: īpašuma apziņa un atvieglota kārtība saņēmējvalstīm

| 9. | Sniedzot tiešo budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa, ir iespējams pilnībā izprast to, kā tiek pārvaldīti valstu budžeti, ar attiecīgajām valstīm uzturot nepārtrauktu dialogu par reformām pārvaldības uzlabošanai. ES nodokļu maksātāju nauda ir kā svira, kas palīdz celt valstu budžeta ieņēmumu un izdevumu vispārējo kvalitāti un efektivitāti. Pārvaldības uzlabošana nāk par labu vispārējai attīstībai, kā arī pastiprina atbalstu, kas tiek sniegts donoru finansētiem visu veidu projektiem. |
| --- | --- |

9.

Sniedzot tiešo budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa, ir iespējams pilnībā izprast to, kā tiek pārvaldīti valstu budžeti, ar attiecīgajām valstīm uzturot nepārtrauktu dialogu par reformām pārvaldības uzlabošanai. ES nodokļu maksātāju nauda ir kā svira, kas palīdz celt valstu budžeta ieņēmumu un izdevumu vispārējo kvalitāti un efektivitāti. Pārvaldības uzlabošana nāk par labu vispārējai attīstībai, kā arī pastiprina atbalstu, kas tiek sniegts donoru finansētiem visu veidu projektiem.

| 10. | Budžeta atbalsta pamatideja ir dot attiecīgajām valstīm īpašuma apziņu, ko nedod konkrētu projektu atbalsts. Turklāt atbalsta integrēšana budžetā nozīmē to, ka atbalsts tiek pakļauts attiecīgās valsts parlamenta kontrolei. |
| --- | --- |

10.

Budžeta atbalsta pamatideja ir dot attiecīgajām valstīm īpašuma apziņu, ko nedod konkrētu projektu atbalsts. Turklāt atbalsta integrēšana budžetā nozīmē to, ka atbalsts tiek pakļauts attiecīgās valsts parlamenta kontrolei.

| 11. | Budžeta atbalsts var vērā ņemami atvieglot izdevumu procesu, jo nav jāveic tik daudz pasākumu. Tā kā atbalsts tiek iekļauts valstu budžetos, tad to tērē saskaņā ar valstu budžeta izpildes procedūrām, pretēji projektiem, kuriem savukārt ir citas priekšrocības, bet kurus īsteno ārpus saņēmējvalstu budžetiem (6) un pārvalda saskaņā ar dažādo donoru īpašajām procedūrām (7) (sk. 1. diagrammu). |
| --- | --- |

11.

Budžeta atbalsts var vērā ņemami atvieglot izdevumu procesu, jo nav jāveic tik daudz pasākumu. Tā kā atbalsts tiek iekļauts valstu budžetos, tad to tērē saskaņā ar valstu budžeta izpildes procedūrām, pretēji projektiem, kuriem savukārt ir citas priekšrocības, bet kurus īsteno ārpus saņēmējvalstu budžetiem (6) un pārvalda saskaņā ar dažādo donoru īpašajām procedūrām (7) (sk. 1. diagrammu).

Image

Trūkumi: riski, ko rada valsts finanšu sistēmu vājums

| 12. | Kad tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa ir pārskaitīts saņēmējvalstīm, to izmanto atbilstīgi valstu budžeta procedūrām. Tas Eiropas Savienības nodokļu maksātāju naudu pakļauj lielam riskam, kas ir raksturīgs šīm procedūrām. Donori šo risku apzinās un pieņem to ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas valsts budžeta procedūru uzlabošanai. |
| --- | --- |

12.

Kad tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa ir pārskaitīts saņēmējvalstīm, to izmanto atbilstīgi valstu budžeta procedūrām. Tas Eiropas Savienības nodokļu maksātāju naudu pakļauj lielam riskam, kas ir raksturīgs šīm procedūrām. Donori šo risku apzinās un pieņem to ar nosacījumu, ka tiek īstenotas reformas valsts budžeta procedūru uzlabošanai.

| 13. | Valsts finanšu reforma ir ilgstošs process. Piekrītot vairāku gadu garumā sniegt atbalstu sistēmām, kas vēl ir tikai attīstības stadijā un pagaidām nesniedz pietiekamas garantijas par caurredzamību, uzticamību un efektivitāti, donori iegulda nākotnē. |
| --- | --- |

13.

Valsts finanšu reforma ir ilgstošs process. Piekrītot vairāku gadu garumā sniegt atbalstu sistēmām, kas vēl ir tikai attīstības stadijā un pagaidām nesniedz pietiekamas garantijas par caurredzamību, uzticamību un efektivitāti, donori iegulda nākotnē.

| 14. | Vēl jāņem vērā fakts, ka šo budžetu atkarība no ārējā atbalsta, tostarp no EAF (sk. 1. pielikuma D tabulu), ietekmē budžeta prognozējamību un ieņēmumu garantijas saņēmējvalstīs. Šo problēmu reizēm sarežģī atbalsta izmaksa pa daļām, kuru lielums var mainīties atkarībā no nosacījumu ievērošanas. |
| --- | --- |

14.

Vēl jāņem vērā fakts, ka šo budžetu atkarība no ārējā atbalsta, tostarp no EAF (sk. 1. pielikuma D tabulu), ietekmē budžeta prognozējamību un ieņēmumu garantijas saņēmējvalstīs. Šo problēmu reizēm sarežģī atbalsta izmaksa pa daļām, kuru lielums var mainīties atkarībā no nosacījumu ievērošanas.

Īstenošana: atbalsta atkarība no nosacījumu ievērošanas

| 15. | Komisija tiešo budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa piešķir, pamatojoties uz trīsgadu programmām. Līdzekļus izmaksā pa daļām reizi pusgadā vai gadā pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi atbilstību vispārējiem priekšnosacījumiem (attiecībā uz programmu kopumā) un konkrētiem priekšnosacījumiem (attiecībā uz konkrēto izmaksas daļu). Izmaksu daļas var būt mainīgas, jo tās aprēķina, pamatojoties uz rezultatīvajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

15.

Komisija tiešo budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa piešķir, pamatojoties uz trīsgadu programmām. Līdzekļus izmaksā pa daļām reizi pusgadā vai gadā pēc tam, kad Komisija ir novērtējusi atbilstību vispārējiem priekšnosacījumiem (attiecībā uz programmu kopumā) un konkrētiem priekšnosacījumiem (attiecībā uz konkrēto izmaksas daļu). Izmaksu daļas var būt mainīgas, jo tās aprēķina, pamatojoties uz rezultatīvajiem rādītājiem.

Piemērojamie noteikumi

| 16. | Saskaņā ar 67. panta 1., 3. un 4. punktu ĀKK/EK partnerības nolīgumā, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonu (Kotonu nolīgums) un kas attiecas uz devīto EAF, ĀKK valstīm, kuras vēlas saņemt budžeta atbalstu, ir jāveic makroekonomikas vai nozaru reformas, kas būtu tautsaimnieciski dzīvotspējīgas, turklāt arī sociāli un politiski pieņemamas. Praktiski, ja šīs reformas tiek īstenotas, izmantojot kādu no Bretonvudsas iestāžu programmām, tad šis nosacījums jau automātiski ir ievērots. |
| --- | --- |

16.

Saskaņā ar 67. panta 1., 3. un 4. punktu ĀKK/EK partnerības nolīgumā, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonu (Kotonu nolīgums) un kas attiecas uz devīto EAF, ĀKK valstīm, kuras vēlas saņemt budžeta atbalstu, ir jāveic makroekonomikas vai nozaru reformas, kas būtu tautsaimnieciski dzīvotspējīgas, turklāt arī sociāli un politiski pieņemamas. Praktiski, ja šīs reformas tiek īstenotas, izmantojot kādu no Bretonvudsas iestāžu programmām, tad šis nosacījums jau automātiski ir ievērots.

| 17. | Kotonu nolīguma 61. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu maksā tieši ĀKK valstīm konvertējamās un brīvi pārvedamās valūtās. |
| --- | --- |

17.

Kotonu nolīguma 61. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu maksā tieši ĀKK valstīm konvertējamās un brīvi pārvedamās valūtās.

| 18. | Atbilstīgi Nolīguma 61. panta 2. punktam “tiešo budžeta atbalstu makroekonomikas vai nozaru reformām piešķir tad, ja:






  a) | valsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami caurredzama, uzticama un efektīva; |
| --- | --- | --- |

18.

Atbilstīgi Nolīguma 61. panta 2. punktam “tiešo budžeta atbalstu makroekonomikas vai nozaru reformām piešķir tad, ja:

a)

valsts izdevumu pārvaldība ir pietiekami caurredzama, uzticama un efektīva;

| b) | pastāv labi definēta makroekonomikas vai nozaru politika, ko izstrādājusi pati valsts un kam piekrīt valsts galvenie donori; |
| --- | --- |

b)

pastāv labi definēta makroekonomikas vai nozaru politika, ko izstrādājusi pati valsts un kam piekrīt valsts galvenie donori;

| c) | valsts iepirkumu procedūra ir atklāta un caurredzama.” |
| --- | --- |

c)

valsts iepirkumu procedūra ir atklāta un caurredzama.”

PALĀTAS VEIKTĀ REVĪZIJA

Revīzijas mērķis

| 19. | Revīzijas mērķis bija pārbaudīt, kā 2003. un 2004. gadā Komisija pārvaldīja risku, kas saistīts ar valsts finansēm un ir dabisks šāda veida atbalstam, jeb – citiem vārdiem – kā Komisija pārliecinājās par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti un saņēmējvalsts īstenoto reformu efektivitāti. Tas nozīmē, ka gan tad, kad tika pieņemts lēmums par programmas finansēšanu, gan vēlāk programmas īstenošanas gaitā, tika pārbaudīts, vai:






  a) | Komisija ir definējusi adekvātu metodoloģisko bāzi, lai varētu vērtēt sākotnējo stāvokli un saņēmējvalstu finanšu pārvaldības turpmāku attīstību; |
| --- | --- | --- |

19.

Revīzijas mērķis bija pārbaudīt, kā 2003. un 2004. gadā Komisija pārvaldīja risku, kas saistīts ar valsts finansēm un ir dabisks šāda veida atbalstam, jeb – citiem vārdiem – kā Komisija pārliecinājās par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti un saņēmējvalsts īstenoto reformu efektivitāti. Tas nozīmē, ka gan tad, kad tika pieņemts lēmums par programmas finansēšanu, gan vēlāk programmas īstenošanas gaitā, tika pārbaudīts, vai:

a)

Komisija ir definējusi adekvātu metodoloģisko bāzi, lai varētu vērtēt sākotnējo stāvokli un saņēmējvalstu finanšu pārvaldības turpmāku attīstību;

| b) | šī metodoloģiskā bāze tika pareizi piemērota gan sākumā, gan vēlāk; |
| --- | --- |

b)

šī metodoloģiskā bāze tika pareizi piemērota gan sākumā, gan vēlāk;

| c) | informācija, uz kuru pamatojās lēmums par finansēšanu, un informācija vēlākos dokumentos patiesi atspoguļoja stāvokli; |
| --- | --- |

c)

informācija, uz kuru pamatojās lēmums par finansēšanu, un informācija vēlākos dokumentos patiesi atspoguļoja stāvokli;

| d) | lēmumi par finansēšanu bija pienācīgi argumentēti un caurredzami, un tā rezultātā Komisija bija attiecīgi rīkojusies. |
| --- | --- |

d)

lēmumi par finansēšanu bija pienācīgi argumentēti un caurredzami, un tā rezultātā Komisija bija attiecīgi rīkojusies.

| 20. | Revīzijas uzdevums nebija noteikt, vai budžeta atbalsts ir ieteicams vairāk nekā konkrētu projektu finansēšana. Tāpat arī revīzijas gaitā netika vērtēta budžeta atbalsta ietekme uz nabadzības samazināšanu. Revīzijas mērķis arī nebija revidēt valsts finanšu pārvaldību un reformu saņēmējvalstīs, lai gan, pamatojoties uz dokumentu analīzi, kas apstiprinājās sasaistu intervijās un apmeklējumos uz vietas, Palāta izdarīja dažus secinājumus par šo valstu finanšu stāvokli un reformu gaitu (sk. 69. līdz 71. punktu). |
| --- | --- |

20.

Revīzijas uzdevums nebija noteikt, vai budžeta atbalsts ir ieteicams vairāk nekā konkrētu projektu finansēšana. Tāpat arī revīzijas gaitā netika vērtēta budžeta atbalsta ietekme uz nabadzības samazināšanu. Revīzijas mērķis arī nebija revidēt valsts finanšu pārvaldību un reformu saņēmējvalstīs, lai gan, pamatojoties uz dokumentu analīzi, kas apstiprinājās sasaistu intervijās un apmeklējumos uz vietas, Palāta izdarīja dažus secinājumus par šo valstu finanšu stāvokli un reformu gaitu (sk. 69. līdz 71. punktu).

Revīzijas metode

| 21. | Pārbaudes tika veiktas Komisijas centrālajos dienestos, un informāciju sniedza Pasaules Banka (PB) un Starptautiskais valūtas fonds (SVF). Revīzijas apmeklējumos piecās ĀKK valstīs (sk. 1. tabulu) Palāta pārbaudīja pašreiz īstenotās programmas tiešā budžeta atbalstam bez konkrēta mērķa (9). Apmeklējamās valstis Palāta izraudzījās tā, lai tās pārstāvētu valsts finanšu pārvaldības dažādas tradīcijas, bet lai tās būtu tipiski piemēri (gan ģeogrāfiski, gan vērtības ziņā) Komisijas finansētā budžeta atbalstam.
  1. tabula
  Piecās apmeklētajās valstīs pārbaudītās programmas








  Apmeklētās valstis | Pārbaudītais finansēšanas līgums un tā ilgums | Summa
  (miljonos EUR) | Procenti no kopējā atbalsta, kas plānots saskaņā ar 9. EAF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etiopija | Nr. 9171/ET, 2003/2004 – 2005/2006 (10) | 95 | 17,5 % |
| Mozambika | Nr. 6567/MOZ, 2002–2005 | 168 (11) | 51,7 % |
| Nigēra | Nr. 9012/NIR, 2003–2005 | 90 | 26,0 % |
| Čada | Nr. 9067/CD, 2004–2006 | 50 | 18,3 % |
| Zambija | Nr. 9114/ZA, 2004–2006 | 117 | 33,3 % |
| Avots: Finansēšanas līgumi un valstu orientējošās programmas, kas sagatavotas saskaņā ar 9. EAF. |

21.

Pārbaudes tika veiktas Komisijas centrālajos dienestos, un informāciju sniedza Pasaules Banka (PB) un Starptautiskais valūtas fonds (SVF). Revīzijas apmeklējumos piecās ĀKK valstīs (sk. 1. tabulu) Palāta pārbaudīja pašreiz īstenotās programmas tiešā budžeta atbalstam bez konkrēta mērķa (9). Apmeklējamās valstis Palāta izraudzījās tā, lai tās pārstāvētu valsts finanšu pārvaldības dažādas tradīcijas, bet lai tās būtu tipiski piemēri (gan ģeogrāfiski, gan vērtības ziņā) Komisijas finansētā budžeta atbalstam.

1. tabula

Piecās apmeklētajās valstīs pārbaudītās programmas

Apmeklētās valstis

Pārbaudītais finansēšanas līgums un tā ilgums

Summa

(miljonos EUR)

Procenti no kopējā atbalsta, kas plānots saskaņā ar 9. EAF

Etiopija

Nr. 9171/ET, 2003/2004 – 2005/2006 (10)

95

17,5 %

Mozambika

Nr. 6567/MOZ, 2002–2005

168 (11)

51,7 %

Nigēra

Nr. 9012/NIR, 2003–2005

90

26,0 %

Čada

Nr. 9067/CD, 2004–2006

50

18,3 %

Zambija

Nr. 9114/ZA, 2004–2006

117

33,3 %

Avots: Finansēšanas līgumi un valstu orientējošās programmas, kas sagatavotas saskaņā ar 9. EAF.

| 22. | Katrā apmeklētajā valstī pirmais solis bija pārbaudīt Delegācijas sagatavotos līgumus un ziņojumus. Tie tika salīdzināti ar citu donoru un valdības ziņojumiem, kā arī ar stāvokli galvenajās struktūrvienībās, kas nodarbojas ar valsts finanšu pārvaldību dažādos līmeņos: budžeta plānošana un izpilde, pārskatu sagatavošana, iekšējā un ārējā revīzija (12). |
| --- | --- |

22.

Katrā apmeklētajā valstī pirmais solis bija pārbaudīt Delegācijas sagatavotos līgumus un ziņojumus. Tie tika salīdzināti ar citu donoru un valdības ziņojumiem, kā arī ar stāvokli galvenajās struktūrvienībās, kas nodarbojas ar valsts finanšu pārvaldību dažādos līmeņos: budžeta plānošana un izpilde, pārskatu sagatavošana, iekšējā un ārējā revīzija (12).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

Valsts finanšu pārvaldības sākotnējā stāvokļa vērtējums

Metodoloģiskās bāzes definēšana

Metodoloģiskā bāze ir uzlabota, bet vēl jāpaplašina

| 23. | EuropeAid sadarbība birojs, Attīstības ģenerāldirektorāts (DEV) un Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts (RELEX) 2002. gada martā izstrādāja “Metodoloģiskās vadlīnijas, kā plānot un īstenot budžeta atbalstu trešām valstīm” (turpmāk tekstā – “Vadlīnijas”). Tā daļēji bija atbilde uz Palātas agrākiem ieteikumiem (13). Arī 2005. gadā šīs vadlīnijas vēl aizvien ir galvenais atsauces dokuments konkrētajā jomā, un tā ir vērā ņemami uzlabojusi stāvokli salīdzinājumā ar pagātni. Tomēr izrādījās, ka šīs vadlīnijas neder valsts finanšu sākotnējai novērtēšanai. |
| --- | --- |

23.

EuropeAid sadarbība birojs, Attīstības ģenerāldirektorāts (DEV) un Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts (RELEX) 2002. gada martā izstrādāja “Metodoloģiskās vadlīnijas, kā plānot un īstenot budžeta atbalstu trešām valstīm” (turpmāk tekstā – “Vadlīnijas”). Tā daļēji bija atbilde uz Palātas agrākiem ieteikumiem (13). Arī 2005. gadā šīs vadlīnijas vēl aizvien ir galvenais atsauces dokuments konkrētajā jomā, un tā ir vērā ņemami uzlabojusi stāvokli salīdzinājumā ar pagātni. Tomēr izrādījās, ka šīs vadlīnijas neder valsts finanšu sākotnējai novērtēšanai.

| 24. | Vadlīnijās pietiekami nav uzsvērti iekšzemes ieņēmumi, tostarp ieņēmumi no valsts uzņēmumiem, kam jāpievērš tāda pati uzmanība (14) kā izdevumiem. Tas jādara, jo uzlabojumi iekšzemes ieņēmumu iekasēšanā un piedziņā, kuri var izrādīties lētāki un dot ātrākus rezultātus nekā nepareizu izdevumu samazināšana, tādā pašā mērā mazina vajadzību pēc ārējā atbalsta, un šiem uzlabojumiem arī būtu jāmudina nodokļu maksātājus prasīt, lai valsts iestādes atskaitītos par līdzekļu izlietošanu. |
| --- | --- |

24.

Vadlīnijās pietiekami nav uzsvērti iekšzemes ieņēmumi, tostarp ieņēmumi no valsts uzņēmumiem, kam jāpievērš tāda pati uzmanība (14) kā izdevumiem. Tas jādara, jo uzlabojumi iekšzemes ieņēmumu iekasēšanā un piedziņā, kuri var izrādīties lētāki un dot ātrākus rezultātus nekā nepareizu izdevumu samazināšana, tādā pašā mērā mazina vajadzību pēc ārējā atbalsta, un šiem uzlabojumiem arī būtu jāmudina nodokļu maksātājus prasīt, lai valsts iestādes atskaitītos par līdzekļu izlietošanu.

| 25. | Finansēšanas pamatpriekšlikumā informācija, kas iekļaujama valsts finanšu novērtējumā, nav definēta pietiekami izvērsti. Vadlīnijās būtu jādod sīki izstrādāts šā novērtējuma paraugs, kas varētu līdzināties delegāciju uzraudzības ziņojumiem (sk. 42. punktu). |
| --- | --- |

25.

Finansēšanas pamatpriekšlikumā informācija, kas iekļaujama valsts finanšu novērtējumā, nav definēta pietiekami izvērsti. Vadlīnijās būtu jādod sīki izstrādāts šā novērtējuma paraugs, kas varētu līdzināties delegāciju uzraudzības ziņojumiem (sk. 42. punktu).

| 26. | Tajā finansēšanas pamatpriekšlikuma iedaļā, kurā ir aprakstītas saņēmējvalstu tiesības pretendēt uz atbalstu, nav atsauces uz Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktu (sk. 18. punktu). |
| --- | --- |

26.

Tajā finansēšanas pamatpriekšlikuma iedaļā, kurā ir aprakstītas saņēmējvalstu tiesības pretendēt uz atbalstu, nav atsauces uz Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktu (sk. 18. punktu).

| 27. | Kopš 2002. gada marta, kad Vadlīnijas tika publicētas, Komisijas dienesti delegācijām ir adresējuši kādus desmit atsevišķus norādījumus budžeta atbalsta pasākumu īstenošanai, bet šie norādījumi nav apkopoti. Pašlaik Vadlīnijas tiek konsolidētas. Būtu lietderīgi pēc iespējas drīz šo konsolidēšanu pabeigt un paredzēt arī turpmāk Vadlīnijas regulāri papildināt un konsolidēt (15). |
| --- | --- |

27.

Kopš 2002. gada marta, kad Vadlīnijas tika publicētas, Komisijas dienesti delegācijām ir adresējuši kādus desmit atsevišķus norādījumus budžeta atbalsta pasākumu īstenošanai, bet šie norādījumi nav apkopoti. Pašlaik Vadlīnijas tiek konsolidētas. Būtu lietderīgi pēc iespējas drīz šo konsolidēšanu pabeigt un paredzēt arī turpmāk Vadlīnijas regulāri papildināt un konsolidēt (15).

Atbilstības nosacījumu dinamiska interpretācija

| 28. | Nosacījumus, kas paredzēti Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktā, Komisija interpretē dinamiskā veidā. Komisija uzskata, ka valsts finanšu pārvaldības trūkumi laikā, kad tiek pieņemts lēmums par finansēšanu, neliedz sākt budžeta atbalsta programmu ar noteikumu, ka pastāv vēlēšanās veikt reformas un reformas ir uzskatāmas par apmierinošām. Tādējādi Komisija ņem vērā ne tikai valsts finanšu pārvaldības sistēmas sākotnējo stāvokli, bet arī valsts uzņemto kursu uz pārmaiņām (16). Arī daudzi citi donori, tostarp Bretonvudsas iestādes, ņem vērā valsts finanšu pārvaldības uzlabošanas potences tā vietā, lai izmantotu kādu noteiktu slieksni vai absolūtu kvalitātes līmeni. |
| --- | --- |

28.

Nosacījumus, kas paredzēti Kotonu nolīguma 61. panta 2. punktā, Komisija interpretē dinamiskā veidā. Komisija uzskata, ka valsts finanšu pārvaldības trūkumi laikā, kad tiek pieņemts lēmums par finansēšanu, neliedz sākt budžeta atbalsta programmu ar noteikumu, ka pastāv vēlēšanās veikt reformas un reformas ir uzskatāmas par apmierinošām. Tādējādi Komisija ņem vērā ne tikai valsts finanšu pārvaldības sistēmas sākotnējo stāvokli, bet arī valsts uzņemto kursu uz pārmaiņām (16). Arī daudzi citi donori, tostarp Bretonvudsas iestādes, ņem vērā valsts finanšu pārvaldības uzlabošanas potences tā vietā, lai izmantotu kādu noteiktu slieksni vai absolūtu kvalitātes līmeni.

| 29. | Šāda interpretēšana izvērš atbilstības nosacījumu diapazonu un tādējādi palielina risku, kādam parasti ir pakļauta ES nodokļu maksātāju nauda, jo tiek izmantotas saņēmējvalstu budžeta procedūras. Tas ir papildu iemesls cieši uzraudzīt šo valstu finanšu pārvaldības pašreizējo stāvokli, kā arī turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

29.

Šāda interpretēšana izvērš atbilstības nosacījumu diapazonu un tādējādi palielina risku, kādam parasti ir pakļauta ES nodokļu maksātāju nauda, jo tiek izmantotas saņēmējvalstu budžeta procedūras. Tas ir papildu iemesls cieši uzraudzīt šo valstu finanšu pārvaldības pašreizējo stāvokli, kā arī turpmāko attīstību.

Dažādu programmu saskaņotība jāpadara uzskatāmāka

| 30. | Tiešā budžeta atbalsta programmās pietiekami nav uzsvērts valsts uzņemtais kurss un prasība veikt pēcpārbaudes. Vadlīnijas nenosaka, ka visos finansēšanas priekšlikumos un līgumos ir jāgarantē un precīzi jāparedz šādu aspektu loģiska saistība:






  a) | valsts finanšu pārvaldībā atklātie trūkumi; |
| --- | --- | --- |

30.

Tiešā budžeta atbalsta programmās pietiekami nav uzsvērts valsts uzņemtais kurss un prasība veikt pēcpārbaudes. Vadlīnijas nenosaka, ka visos finansēšanas priekšlikumos un līgumos ir jāgarantē un precīzi jāparedz šādu aspektu loģiska saistība:

a)

valsts finanšu pārvaldībā atklātie trūkumi;

| b) | valdības reformu programma; |
| --- | --- |

b)

valdības reformu programma;

| c) | šo reformu īstenošanai vajadzīgie iestāžu resursi; |
| --- | --- |

c)

šo reformu īstenošanai vajadzīgie iestāžu resursi;

| d) | vispārējie un konkrētie nosacījumi (kas reglamentē programmu īstenošanu), rezultatīvie rādītāji (ko izmanto izmaksu daļu aprēķināšanai) un citi pēcpārbaudēm vajadzīgi instrumenti (ko apsver dialogā ar valstu iestādēm jo īpaši tad, kad EAF programmas ir jāatjauno). |
| --- | --- |

d)

vispārējie un konkrētie nosacījumi (kas reglamentē programmu īstenošanu), rezultatīvie rādītāji (ko izmanto izmaksu daļu aprēķināšanai) un citi pēcpārbaudēm vajadzīgi instrumenti (ko apsver dialogā ar valstu iestādēm jo īpaši tad, kad EAF programmas ir jāatjauno).

Metodoloģiskās bāzes piemērošana

Sākotnējā novērtēšana kopumā ir visaptveroša un saistīta ar valstu reformu programmām

| 31. | Kopumā valsts finanšu pārvaldības sākotnējie novērtējumi ir diezgan visaptveroši (17). Tajos ir identificēti galvenie valsts finanses ietekmējošie trūkumi, ņemot vērā analīzi un izvērtējumus, ko sagatavojuši citi donori – galvenokārt Bretonvudsas iestādes – un valsts iestādes (sk. 2. pielikumu un 43. un 44. punktu). Sākotnējos novērtējumos parasti ir ietverts pārskats par izredzēm sagaidīt uzlabojumus, atsaucoties uz valsts reformu programmu (18) (sk. 1. izcēlumu).

  1. izcēlums – Atsauce uz saņēmējvalstu reformu plāniem





  1. | Novērtējumā par Etiopiju ir analizētas izredzes uz uzlabojumiem un ir atsauce uz pasākumiem, kas plānoti Izdevumu pārvaldības un kontroles programmā (19). |
| --- | --- | --- |

31.

Kopumā valsts finanšu pārvaldības sākotnējie novērtējumi ir diezgan visaptveroši (17). Tajos ir identificēti galvenie valsts finanses ietekmējošie trūkumi, ņemot vērā analīzi un izvērtējumus, ko sagatavojuši citi donori – galvenokārt Bretonvudsas iestādes – un valsts iestādes (sk. 2. pielikumu un 43. un 44. punktu). Sākotnējos novērtējumos parasti ir ietverts pārskats par izredzēm sagaidīt uzlabojumus, atsaucoties uz valsts reformu programmu (18) (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlums – Atsauce uz saņēmējvalstu reformu plāniem





  1.

Novērtējumā par Etiopiju ir analizētas izredzes uz uzlabojumiem un ir atsauce uz pasākumiem, kas plānoti Izdevumu pārvaldības un kontroles programmā (19).

| 2. | Mozambikas finanšu novērtējumā ir minētas dažādas valdības uzsāktas reformas, galvenā no kurām ir valsts finanšu pārvaldības sistēma SISTAFE (20), kas tika pieņemta 2002. gada beigās. |
| --- | --- |

2.

Mozambikas finanšu novērtējumā ir minētas dažādas valdības uzsāktas reformas, galvenā no kurām ir valsts finanšu pārvaldības sistēma SISTAFE (20), kas tika pieņemta 2002. gada beigās.

| 3. | Nigērā, atbildot uz strukturālo pielāgojumu programmas revīziju, ko Komisija veica 2001. gadā, un uz šai revīzijai sekojošo budžeta atbalsta aizturēšanu, valdība un Komisija vienojās par rādītājiem, pēc kuriem vērtēt valsts finanšu pārvaldības uzlabošanos. Tas tika pienācīgi ņemts vērā sākotnējā novērtējumā. |
| --- | --- |

3.

Nigērā, atbildot uz strukturālo pielāgojumu programmas revīziju, ko Komisija veica 2001. gadā, un uz šai revīzijai sekojošo budžeta atbalsta aizturēšanu, valdība un Komisija vienojās par rādītājiem, pēc kuriem vērtēt valsts finanšu pārvaldības uzlabošanos. Tas tika pienācīgi ņemts vērā sākotnējā novērtējumā.

| 4. | Čadas finansēšanas priekšlikumā nav nekādas analīzes par vispārējo plānu valsts finanšu reformai, tā kā tolaik tāds plāns vēl netika gatavots. |
| --- | --- |

4.

Čadas finansēšanas priekšlikumā nav nekādas analīzes par vispārējo plānu valsts finanšu reformai, tā kā tolaik tāds plāns vēl netika gatavots.

| 5. | Novērtējumā par Zambiju ir atsauce uz valsts reformu programmu “Valsts izdevumu uzskaites un finansiālā atbildīguma (PEMFA)rīcības plāns” (21), kas sākotnējā novērtējuma gatavošanas laikā bija vēl tikai projekta stadijā. |
| --- | --- |

5.

Novērtējumā par Zambiju ir atsauce uz valsts reformu programmu “Valsts izdevumu uzskaites un finansiālā atbildīguma (PEMFA)rīcības plāns” (21), kas sākotnējā novērtējuma gatavošanas laikā bija vēl tikai projekta stadijā.

| 32. | Lai gan galvenā informācija finansēšanas priekšlikumos un līgumos ir sniegta, tā vēl aizvien ir pārāk izkliedēta. Finansēšanas priekšlikumos un līgumos nav pietiekami sistemātiski doti iemesli secinājumam, ka, neskatoties uz valsts finanšu pārvaldības sākotnējā novērtējumā atklātiem trūkumiem, ir ievērots noteikums par valsts finanšu kvalitāti (sk. 39. punktu). Šiem dokumentiem vajadzētu būt vairāk standartizētiem un strukturētiem, lai EAF komiteja (22) un Komisija pirms finansēšanas lēmuma pieņemšanas gūtu pārliecību, ka tiek ņemti vērā būtiski trūkumi. |
| --- | --- |

32.

Lai gan galvenā informācija finansēšanas priekšlikumos un līgumos ir sniegta, tā vēl aizvien ir pārāk izkliedēta. Finansēšanas priekšlikumos un līgumos nav pietiekami sistemātiski doti iemesli secinājumam, ka, neskatoties uz valsts finanšu pārvaldības sākotnējā novērtējumā atklātiem trūkumiem, ir ievērots noteikums par valsts finanšu kvalitāti (sk. 39. punktu). Šiem dokumentiem vajadzētu būt vairāk standartizētiem un strukturētiem, lai EAF komiteja (22) un Komisija pirms finansēšanas lēmuma pieņemšanas gūtu pārliecību, ka tiek ņemti vērā būtiski trūkumi.

| 33. | Valdību reformu programmas sistemātiski neietver visas reformas (vai nu jau uzsāktas, vai vēl tikai plānotas vai apsveramas), kas vajadzīgas, lai valsts finanšu pārvaldībā ieviestu pietiekami caurredzamu, uzticamu un efektīvu sistēmu. Dialogā ar valstu iestādēm Komisijai jāpanāk tas, ka tiek sagatavota visaptveroša reformu programma, kurā būtu izceltas prioritātes un paredzēts reāls izpildes grafiks, kas tiktu regulāri pārskatīts. Šī vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīva ir īpaši svarīga apstākļos, kad Komisijā (gan centrālajos dienestos, gan delegācijās) kadru mainība ir ātrāka nekā saņēmējvalstu reformas. |
| --- | --- |

33.

Valdību reformu programmas sistemātiski neietver visas reformas (vai nu jau uzsāktas, vai vēl tikai plānotas vai apsveramas), kas vajadzīgas, lai valsts finanšu pārvaldībā ieviestu pietiekami caurredzamu, uzticamu un efektīvu sistēmu. Dialogā ar valstu iestādēm Komisijai jāpanāk tas, ka tiek sagatavota visaptveroša reformu programma, kurā būtu izceltas prioritātes un paredzēts reāls izpildes grafiks, kas tiktu regulāri pārskatīts. Šī vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīva ir īpaši svarīga apstākļos, kad Komisijā (gan centrālajos dienestos, gan delegācijās) kadru mainība ir ātrāka nekā saņēmējvalstu reformas.

Jāpievērš uzmanība korupcijas apkarošanai

| 34. | Jāmin, ka Komisijas programmās adekvāti nav ņemtas vērā problēmas saistībā ar korupciju (23), ko Pasaules Banka un citi atzīst par galveno šķērsli nabadzības samazināšanā. Protams, valsts finanšu pārvaldības uzlabošana jau pati par sevi palīdz novērst korupciju, tomēr korupcija ir pelnījusi atsevišķu uzmanību. Lai arī šī tēma ir delikāta un nav viegli risināma, tomēr ir svarīgi sadarbībā ar valstīm un šajā jomā specializētām organizācijām (24) apzināt šīs daudzpusīgās parādības apmērus un izpausmes veidus tā, lai varētu ieviest atbilstošus pasākumus un lai valdības tos varētu iekļaut savās reformu programmās. |
| --- | --- |

34.

Jāmin, ka Komisijas programmās adekvāti nav ņemtas vērā problēmas saistībā ar korupciju (23), ko Pasaules Banka un citi atzīst par galveno šķērsli nabadzības samazināšanā. Protams, valsts finanšu pārvaldības uzlabošana jau pati par sevi palīdz novērst korupciju, tomēr korupcija ir pelnījusi atsevišķu uzmanību. Lai arī šī tēma ir delikāta un nav viegli risināma, tomēr ir svarīgi sadarbībā ar valstīm un šajā jomā specializētām organizācijām (24) apzināt šīs daudzpusīgās parādības apmērus un izpausmes veidus tā, lai varētu ieviest atbilstošus pasākumus un lai valdības tos varētu iekļaut savās reformu programmās.

Atbalsts iestādēm koordinēts, bet ne vienmēr iekļaujas kopējā sistēmā

| 35. | Atbalsts iestādēm, kas paredzēts izskatītajos finansēšanas līgumos, ir labi koordinēts ar citiem donoriem vai nu jau pašos līgumos, vai vēlāk praktiskās īstenošanas gaitā. Tomēr šis atbalsts ne vienmēr ir daļa no vispārējas programmas iestāžu atbalstam (25), kurā būtu atšifrēts dažādu donoru finansējums (sk. 2. izcēlumu).

  2. izcēlums – Finansēšanas līgumos paredzētais atbalsts iestādēm





  1. | Finansēšanas līgumā Etiopijai ir noteikts, ka atbalsts iestādēm 3,5 miljonu EUR apmērā ir jāiemaksā apvienotā donoru fondā. Tāpat šajā fondā ir iekļauta arī Valsts civildienesta uzlabošanas programma (26), kas ir vairāku donoru vispārēja atbalsta programma, saskaņā ar kuru 5 gadiem ir piešķirti 400 miljoni USD un kuru vada Iestāžu darbības uzlabošanas ministrija. |
| --- | --- | --- |

35.

Atbalsts iestādēm, kas paredzēts izskatītajos finansēšanas līgumos, ir labi koordinēts ar citiem donoriem vai nu jau pašos līgumos, vai vēlāk praktiskās īstenošanas gaitā. Tomēr šis atbalsts ne vienmēr ir daļa no vispārējas programmas iestāžu atbalstam (25), kurā būtu atšifrēts dažādu donoru finansējums (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlums – Finansēšanas līgumos paredzētais atbalsts iestādēm





  1.

Finansēšanas līgumā Etiopijai ir noteikts, ka atbalsts iestādēm 3,5 miljonu EUR apmērā ir jāiemaksā apvienotā donoru fondā. Tāpat šajā fondā ir iekļauta arī Valsts civildienesta uzlabošanas programma (26), kas ir vairāku donoru vispārēja atbalsta programma, saskaņā ar kuru 5 gadiem ir piešķirti 400 miljoni USD un kuru vada Iestāžu darbības uzlabošanas ministrija.

| 2. | Mozambikā iestāžu atbalstam piešķirtie 5,5 miljoni EUR ir paredzēti pasākumiem, ko veiks kopā ar galvenajiem donoriem. Tomēr šis atbalsts nav iekļauts vispārējā atbalsta programmā, jo finansēšanas priekšlikuma sagatavošanas laikā tāda programma vēl nebija pieejama. |
| --- | --- |

2.

Mozambikā iestāžu atbalstam piešķirtie 5,5 miljoni EUR ir paredzēti pasākumiem, ko veiks kopā ar galvenajiem donoriem. Tomēr šis atbalsts nav iekļauts vispārējā atbalsta programmā, jo finansēšanas priekšlikuma sagatavošanas laikā tāda programma vēl nebija pieejama.

| 3. | Saskaņā ar programmu Nigērā 1,35 miljoni EUR tika paredzēti tehniskās palīdzības pasākumiem Ekonomikas un finanšu ministrijai. Plānotie pasākumi nav daļa no vispārējas atbalsta programmas. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar programmu Nigērā 1,35 miljoni EUR tika paredzēti tehniskās palīdzības pasākumiem Ekonomikas un finanšu ministrijai. Plānotie pasākumi nav daļa no vispārējas atbalsta programmas.

| 4. | Čadā iestāžu darbības uzlabošanai ir paredzēti 3,7 miljoni EUR. Diemžēl iestāžu darbības uzlabošana nav precīzi definēta, jo tad, kad tika sagatavots finansēšanas priekšlikums, vajadzības šajā jomā vēl nebija apzinātas. Vispārēju atbalsta programmu ir paredzēts izstrādāt līdz 2004. gada beigām, kad būs izdarīti secinājumi pēc valsts finanšu uzskaites analīzes (27). |
| --- | --- |

4.

Čadā iestāžu darbības uzlabošanai ir paredzēti 3,7 miljoni EUR. Diemžēl iestāžu darbības uzlabošana nav precīzi definēta, jo tad, kad tika sagatavots finansēšanas priekšlikums, vajadzības šajā jomā vēl nebija apzinātas. Vispārēju atbalsta programmu ir paredzēts izstrādāt līdz 2004. gada beigām, kad būs izdarīti secinājumi pēc valsts finanšu uzskaites analīzes (27).

| 5. | Zambijā iestāžu darbības uzlabošanai ir plānoti 6,75 miljoni EUR. Šie līdzekļi ietilpst vispārējā atbalsta programmā, kas finansēšanas līguma parakstīšanas laikā vēl nebija apstiprināta. Šo programmu vienpadsmit donori parakstīja 2004. gada decembrī. |
| --- | --- |

5.

Zambijā iestāžu darbības uzlabošanai ir plānoti 6,75 miljoni EUR. Šie līdzekļi ietilpst vispārējā atbalsta programmā, kas finansēšanas līguma parakstīšanas laikā vēl nebija apstiprināta. Šo programmu vienpadsmit donori parakstīja 2004. gada decembrī.

| 36. | Vispārēja atbalsta programma ļauj aprēķināt vajadzības, ko būtu lietderīgi uzņemties EAF. Komisijai jānodrošina tas, ka tiek izstrādāta programma ar aptuvenu izpildes grafiku, kurā iekļauti visi vajadzīgie pasākumi, tostarp tādi, kuriem vēl jāatrod finansējums. |
| --- | --- |

36.

Vispārēja atbalsta programma ļauj aprēķināt vajadzības, ko būtu lietderīgi uzņemties EAF. Komisijai jānodrošina tas, ka tiek izstrādāta programma ar aptuvenu izpildes grafiku, kurā iekļauti visi vajadzīgie pasākumi, tostarp tādi, kuriem vēl jāatrod finansējums.

Delegāciju vadītāji nav snieguši ieteikumus

| 37. | Delegāciju vadītāji nav snieguši ieteikumus, kā tas paredzēts Vadlīnijās (28). Ir arī plānots uzdot, lai delegāciju vadītāji semestra uzraudzības ziņojumos īsi aprakstītu savu viedokli, kas daļēji ir tā pati pieeja. Jebkurā gadījumā ir vērtīgi saņemt oficiālu viedokli no personām, kam ir jaunākā pieredze par stāvokli uz vietas. Tādēļ Komisijai šis noteikums Vadlīnijās būtu jāsaglabā un jāseko tā ievērošanai. |
| --- | --- |

37.

Delegāciju vadītāji nav snieguši ieteikumus, kā tas paredzēts Vadlīnijās (28). Ir arī plānots uzdot, lai delegāciju vadītāji semestra uzraudzības ziņojumos īsi aprakstītu savu viedokli, kas daļēji ir tā pati pieeja. Jebkurā gadījumā ir vērtīgi saņemt oficiālu viedokli no personām, kam ir jaunākā pieredze par stāvokli uz vietas. Tādēļ Komisijai šis noteikums Vadlīnijās būtu jāsaglabā un jāseko tā ievērošanai.

Informācija sniedz patiesu priekšstatu

| 38. | Komisija jau bija apzinājusi valstu finanšu pārvaldības visus trūkumus, ko apmeklējumu laikā atklāja Palāta. Izņēmums bija Čada, kur tika konstatēti parādi (29), par kuriem donoriem, šķiet, nebija jausmas. |
| --- | --- |

38.

Komisija jau bija apzinājusi valstu finanšu pārvaldības visus trūkumus, ko apmeklējumu laikā atklāja Palāta. Izņēmums bija Čada, kur tika konstatēti parādi (29), par kuriem donoriem, šķiet, nebija jausmas.

Komisijas lēmumi nav pietiekami argumentēti

| 39. | Pēc pozitīva atzinuma saņemšanas no EAF komitejas Komisija nolēma parakstīt piecas izskatītās programmas, neatkarīgi no attiecīgajās valstīs novērotiem finanšu pārvaldības trūkumiem, tādējādi norādot, ka valsts uzņemto kursu tā uzskatīja par apmierinošu. Šos lēmumus vajadzēja izvērstāk pamatot, cita starpā aprakstot, kā ar reformu programmām ir paredzēts trūkumus novērst (sk. 30. punktu). |
| --- | --- |

39.

Pēc pozitīva atzinuma saņemšanas no EAF komitejas Komisija nolēma parakstīt piecas izskatītās programmas, neatkarīgi no attiecīgajās valstīs novērotiem finanšu pārvaldības trūkumiem, tādējādi norādot, ka valsts uzņemto kursu tā uzskatīja par apmierinošu. Šos lēmumus vajadzēja izvērstāk pamatot, cita starpā aprakstot, kā ar reformu programmām ir paredzēts trūkumus novērst (sk. 30. punktu).

| 40. | Kopumā sākotnējo stāvokli, kādā atrodas valsts finanšu pārvaldība ĀKK valstīs, raksturo daudzas nepilnības. Dažās apmeklētajās valstīs Komisija bija viens no pirmajiem donoriem, kas uzņēmās šo risku (sk. 3. izcēlumu un 1. pielikuma E un F tabulu). Tomēr visos gadījumos paralēli tika īstenota arī kāda SVF programma.

  3. izcēlums – Citu donoru stāvoklis saistībā ar budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa piecās apmeklētajās valstīs





  1. | Etiopijā 2002. gadā Komisija bija pirmais donors, kas piešķīra budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa. 2003. gadā Komisijai pievienojās Apvienotās Karalistes Starptautiskās attīstības ministrija (30) un 2004. gadā – Pasaules Banka un Īrija. |
| --- | --- | --- |

40.

Kopumā sākotnējo stāvokli, kādā atrodas valsts finanšu pārvaldība ĀKK valstīs, raksturo daudzas nepilnības. Dažās apmeklētajās valstīs Komisija bija viens no pirmajiem donoriem, kas uzņēmās šo risku (sk. 3. izcēlumu un 1. pielikuma E un F tabulu). Tomēr visos gadījumos paralēli tika īstenota arī kāda SVF programma.

3. izcēlums – Citu donoru stāvoklis saistībā ar budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa piecās apmeklētajās valstīs





  1.

Etiopijā 2002. gadā Komisija bija pirmais donors, kas piešķīra budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa. 2003. gadā Komisijai pievienojās Apvienotās Karalistes Starptautiskās attīstības ministrija (30) un 2004. gadā – Pasaules Banka un Īrija.

| 2. | Mozambikā budžeta atbalsta piešķīrēju donoru skaits kopš 2000. gada ir pakāpeniski audzis. 2004. gadā šādi donori bija jau apmēram 15. |
| --- | --- |

2.

Mozambikā budžeta atbalsta piešķīrēju donoru skaits kopš 2000. gada ir pakāpeniski audzis. 2004. gadā šādi donori bija jau apmēram 15.

| 3. | Nigērā 2004. gada martā Komisija un SVF bija vienīgie donori, kas piešķīra budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa. Pasaules Banka un Āfrikas Attīstības banka iesaistījās 2004. gada beigās. |
| --- | --- |

3.

Nigērā 2004. gada martā Komisija un SVF bija vienīgie donori, kas piešķīra budžeta atbalstu bez konkrēta mērķa. Pasaules Banka un Āfrikas Attīstības banka iesaistījās 2004. gada beigās.

| 4. | Čadā papildus Komisijai jau vairākus gadus arī citi donori ir sniegušu budžeta atbalstu. Donori ir, piemēram, Āfrikas Attīstības banka, Francijas Attīstības aģentūra (Agence Française de Développement), Pasaules Banka un Starptautiskais valūtas fonds. Tomēr SVF uzreiz neatjaunoja savu Nabadzības samazināšanas un tautsaimniecības izaugsmes programmu, un arī Komisija atlika savu programmu. |
| --- | --- |

4.

Čadā papildus Komisijai jau vairākus gadus arī citi donori ir sniegušu budžeta atbalstu. Donori ir, piemēram, Āfrikas Attīstības banka, Francijas Attīstības aģentūra (Agence Française de Développement), Pasaules Banka un Starptautiskais valūtas fonds. Tomēr SVF uzreiz neatjaunoja savu Nabadzības samazināšanas un tautsaimniecības izaugsmes programmu, un arī Komisija atlika savu programmu.

| 5. | Zambijā 2004. gada maijā Komisija, SVF un Pasaules Banka bija vienīgie donori, kas sniedza budžeta atbalstu. Daži no donoriem, ar kuriem revidenti tikās apmeklējuma laikā, atbalstīja Komisijas iniciatīvu un bija gatavi piedalīties vispārējā iestāžu darbības uzlabošanas programmā, tomēr paši tuvākajā nākotnē budžeta atbalstu sniegt nebija gatavi |
| --- | --- |

5.

Zambijā 2004. gada maijā Komisija, SVF un Pasaules Banka bija vienīgie donori, kas sniedza budžeta atbalstu. Daži no donoriem, ar kuriem revidenti tikās apmeklējuma laikā, atbalstīja Komisijas iniciatīvu un bija gatavi piedalīties vispārējā iestāžu darbības uzlabošanas programmā, tomēr paši tuvākajā nākotnē budžeta atbalstu sniegt nebija gatavi

Reformu gaitas uzraudzība

Tiek izstrādāta metodoloģiskā bāze

| 41. | Galvenie instrumenti, ar kuriem uzrauga valsts finanšu pārvaldības attīstību, ir delegāciju uzraudzības ziņojumi un rezultatīvie rādītāji. |
| --- | --- |

41.

Galvenie instrumenti, ar kuriem uzrauga valsts finanšu pārvaldības attīstību, ir delegāciju uzraudzības ziņojumi un rezultatīvie rādītāji.

Delegāciju uzraudzības ziņojumi būtu uzlabojami

| 42. | Vadlīnijās ir teikts, ka delegācijām ir jāuzrauga valsts finanses un jāziņo par tām Komisijas centrālajiem dienestiem (31). Delegācijām ir norādīts, ka katru semestri sagatavojamos uzraudzības ziņojumos ir jāapraksta stāvoklis (tam ir dots paraugs) un uzdevumu grafiks valsts finanšu reformas uzraudzībai (32). Lai gan šie norādījumi ir noderīgi pārvaldības instrumenti, tomēr pirmie to piemērošanas pasākumi (sk. 47. līdz 68. punktu) liecina, ka tos varētu uzlabot un papildināt:






  a) | pieskaņot valsts finanšu stāvokļa aprakstīšanas paraugu tai vērtēšanas sistēmai, ko pašlaik izstrādā Valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma partnerības (PEFA) dalībnieki (33) (sk. 2. pielikumu); |
| --- | --- | --- |

42.

Vadlīnijās ir teikts, ka delegācijām ir jāuzrauga valsts finanses un jāziņo par tām Komisijas centrālajiem dienestiem (31). Delegācijām ir norādīts, ka katru semestri sagatavojamos uzraudzības ziņojumos ir jāapraksta stāvoklis (tam ir dots paraugs) un uzdevumu grafiks valsts finanšu reformas uzraudzībai (32). Lai gan šie norādījumi ir noderīgi pārvaldības instrumenti, tomēr pirmie to piemērošanas pasākumi (sk. 47. līdz 68. punktu) liecina, ka tos varētu uzlabot un papildināt:

a)

pieskaņot valsts finanšu stāvokļa aprakstīšanas paraugu tai vērtēšanas sistēmai, ko pašlaik izstrādā Valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma partnerības (PEFA) dalībnieki (33) (sk. 2. pielikumu);

| b) | prasīt sistemātiski sekot tam, kā tiek īstenota programma iestāžu atbalstam, lai apzinātu pasākumus, kuros rodas grūtības vai kavējumi; |
| --- | --- |

b)

prasīt sistemātiski sekot tam, kā tiek īstenota programma iestāžu atbalstam, lai apzinātu pasākumus, kuros rodas grūtības vai kavējumi;

| c) | prasīt garantijas par konsekventām analīzēm (abas iepriekš minētās, kā arī uzdevumu grafiks reformu uzraudzībai); |
| --- | --- |

c)

prasīt garantijas par konsekventām analīzēm (abas iepriekš minētās, kā arī uzdevumu grafiks reformu uzraudzībai);

| d) | prasīt delegācijai sniegt vispārēju atzinumu, kas saturētu arī ieteikumu turpmākai rīcībai; |
| --- | --- |

d)

prasīt delegācijai sniegt vispārēju atzinumu, kas saturētu arī ieteikumu turpmākai rīcībai;

| e) | prasīt uzraudzības ziņojumos visus uz faktiem balstītos elementus pēc iespējas sagatavot kopīgi – vai vismaz daļēji sadarbojoties – ar citiem donoriem (katra vietējā pārstāvniecība atskaitās savai centrālajai vadībai, tomēr noslēgumā, iespējams, varētu izstrādāt kopīgu dokumentu); |
| --- | --- |

e)

prasīt uzraudzības ziņojumos visus uz faktiem balstītos elementus pēc iespējas sagatavot kopīgi – vai vismaz daļēji sadarbojoties – ar citiem donoriem (katra vietējā pārstāvniecība atskaitās savai centrālajai vadībai, tomēr noslēgumā, iespējams, varētu izstrādāt kopīgu dokumentu);

| f) | prasīt, lai novērtēšanas darbā pēc iespējas aktīvi iesaistītos valsts iestādes nolūkā cita starpā attīstīt to revīzijas spējas. Tomēr par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti ir jādod neatkarīgs profesionāls spriedums; |
| --- | --- |

f)

prasīt, lai novērtēšanas darbā pēc iespējas aktīvi iesaistītos valsts iestādes nolūkā cita starpā attīstīt to revīzijas spējas. Tomēr par valsts finanšu pārvaldības kvalitāti ir jādod neatkarīgs profesionāls spriedums;

| g) | sagatavot ziņojumus retāk (reizi gadā), tā kā Vadlīnijās paredzētā agrīnās brīdināšanas procedūra (34) ļauj veikt pasākumus tajā pašā gadā. |
| --- | --- |

g)

sagatavot ziņojumus retāk (reizi gadā), tā kā Vadlīnijās paredzētā agrīnās brīdināšanas procedūra (34) ļauj veikt pasākumus tajā pašā gadā.

| 43. | Šie ziņojumi paļaujas uz donoru un valdības revīzijām un novērtējumiem, kas vērā ņemami uzlabojas. Cita starpā Komisija, sadarbojoties ar citiem donoriem – galvenokārt Pasaules Banku –, veido jaunu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmu saistībā ar PEFA (sk. 2. pielikumu). Šī jaunā sistēma aizstās pašreizējos instrumentus. |
| --- | --- |

43.

Šie ziņojumi paļaujas uz donoru un valdības revīzijām un novērtējumiem, kas vērā ņemami uzlabojas. Cita starpā Komisija, sadarbojoties ar citiem donoriem – galvenokārt Pasaules Banku –, veido jaunu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmu saistībā ar PEFA (sk. 2. pielikumu). Šī jaunā sistēma aizstās pašreizējos instrumentus.

| 44. | Jauno vērtēšanas sistēmu pašlaik izmēģina aptuveni 30 valstīs (ieskaitot 18 ĀKK valstis), 14 no kurām Komisija sevi ir izvirzījusi par galveno vadītāju (35). Tas nozīmē, ka 2005. gadā donoriem vajadzētu būt pietiekamai pieredzei vajadzīgo uzlabojumu veikšanai tā, lai jauno sistēmu varētu pieņemt un tā sāktu darboties. Revidenti izskatīja šo vērtēšanas sistēmu un ierosināja dažus uzlabojumus (sk. 2. pielikuma 7. punktu). |
| --- | --- |

44.

Jauno vērtēšanas sistēmu pašlaik izmēģina aptuveni 30 valstīs (ieskaitot 18 ĀKK valstis), 14 no kurām Komisija sevi ir izvirzījusi par galveno vadītāju (35). Tas nozīmē, ka 2005. gadā donoriem vajadzētu būt pietiekamai pieredzei vajadzīgo uzlabojumu veikšanai tā, lai jauno sistēmu varētu pieņemt un tā sāktu darboties. Revidenti izskatīja šo vērtēšanas sistēmu un ierosināja dažus uzlabojumus (sk. 2. pielikuma 7. punktu).

Rezultatīvie rādītāji tiek uzlaboti

| 45. | Īstenojot budžeta atbalsta programmas, Komisija izmanto rezultatīvos rādītājus (sk. 3. pielikumu), lai vērtētu valsts finanšu un nozaru sasniegumu kvalitāti. Šo rādītāju galvenais mērķis ir mudināt saņēmējvalstis uzlabot finanšu pārvaldību. Komisija to panāk, ņemot vērā šos rādītājus izmaksu daļu aprēķināšanā. Vadlīnijās ir sīki aprakstīts, kā rezultatīvie rādītāji tiek izvēlēti un izmantoti. Komisija 2005. gadā vēlas tos uzlabot. |
| --- | --- |

45.

Īstenojot budžeta atbalsta programmas, Komisija izmanto rezultatīvos rādītājus (sk. 3. pielikumu), lai vērtētu valsts finanšu un nozaru sasniegumu kvalitāti. Šo rādītāju galvenais mērķis ir mudināt saņēmējvalstis uzlabot finanšu pārvaldību. Komisija to panāk, ņemot vērā šos rādītājus izmaksu daļu aprēķināšanā. Vadlīnijās ir sīki aprakstīts, kā rezultatīvie rādītāji tiek izvēlēti un izmantoti. Komisija 2005. gadā vēlas tos uzlabot.

| 46. | Izmantotie rezultatīvie rādītāji neaptver īstenoto reformu visus aspektus, jo citādi to būtu par daudz un tie būtu grūti piemērojami. Tādēļ ir svarīgi pamatot rādītāju izvēli un skaidri norādīt, kurās jomām rādītājus neizmanto kādu iemeslu dēļ: vai nu tos neuzskata par prioritāriem, vai atbilstošu rādītāju noteikšana nav iespējama, vai arī pamatdati, kas vajadzīgi rādītāju aprēķināšanai, nav uzticami (tādā gadījumā nākotnē to uzticamību varētu vairot). |
| --- | --- |

46.

Izmantotie rezultatīvie rādītāji neaptver īstenoto reformu visus aspektus, jo citādi to būtu par daudz un tie būtu grūti piemērojami. Tādēļ ir svarīgi pamatot rādītāju izvēli un skaidri norādīt, kurās jomām rādītājus neizmanto kādu iemeslu dēļ: vai nu tos neuzskata par prioritāriem, vai atbilstošu rādītāju noteikšana nav iespējama, vai arī pamatdati, kas vajadzīgi rādītāju aprēķināšanai, nav uzticami (tādā gadījumā nākotnē to uzticamību varētu vairot).

Metodoloģiskās bāzes piemērošana

Delegāciju uzraudzības ziņojumi ir nepilnīgi

| 47. | Daudzi pirmie uzraudzības ziņojumi (36), ko delegācijas izstrādāja piecās apmeklētajās valstīs, aprobežojas ar valsts finanšu pārvaldības statisku analīzi, kas pārsvarā ir labas kvalitātes un sagatavota pēc centrālo dienestu dotā parauga. Šie ziņojumi ir nepilnīgi, jo cita starpā nav tabulas par valsts finanšu reformas uzraudzību (sk. 4. izcēlumu). Centrālajiem dienestiem šos ziņojumus vajadzētu izmantot vairāk; dienesti ne vienmēr ir atsaukušies un devuši delegācijām skaidrus norādījumus par veicamajiem pasākumiem.

  4. izcēlums – Uzraudzības ziņojumi piecās apmeklētajās valstīs





  1. | Etiopijā abos uzraudzības ziņojumos, viens no kuriem sagatavots 2004. gada martā, otrs – tā paša gada jūlijā (2004-I un 2004-II), ir ievērots centrālo dienestu paraugs, un tie sniedz kvalitatīvu informāciju, tomēr tabula par valsts finanšu reformas uzraudzību nav aizpildīta. |
| --- | --- | --- |

47.

Daudzi pirmie uzraudzības ziņojumi (36), ko delegācijas izstrādāja piecās apmeklētajās valstīs, aprobežojas ar valsts finanšu pārvaldības statisku analīzi, kas pārsvarā ir labas kvalitātes un sagatavota pēc centrālo dienestu dotā parauga. Šie ziņojumi ir nepilnīgi, jo cita starpā nav tabulas par valsts finanšu reformas uzraudzību (sk. 4. izcēlumu). Centrālajiem dienestiem šos ziņojumus vajadzētu izmantot vairāk; dienesti ne vienmēr ir atsaukušies un devuši delegācijām skaidrus norādījumus par veicamajiem pasākumiem.

4. izcēlums – Uzraudzības ziņojumi piecās apmeklētajās valstīs





  1.

Etiopijā abos uzraudzības ziņojumos, viens no kuriem sagatavots 2004. gada martā, otrs – tā paša gada jūlijā (2004-I un 2004-II), ir ievērots centrālo dienestu paraugs, un tie sniedz kvalitatīvu informāciju, tomēr tabula par valsts finanšu reformas uzraudzību nav aizpildīta.

| 2. | Mozambikā pirmais semestra uzraudzības ziņojums tika sagatavots ar kavēšanos, jo delegācijā nepietiek darbinieku. Ziņojumā ir sniegta kvalitatīva informācija un rūpīgi ir ievērots paraugs, bet nav informācijas par personāla resursu pārvaldību (ziņojuma I.B.3. punkts), izņēmuma procedūru saglabāšanu izdevumu veikšanai (II.B.4. punkts) un svarīgāko vajadzību apzināšanu iestāžu darbības uzlabošanai (III. C punkts). Tāpat arī nav vadības ziņojuma par valsts finanšu reformas uzraudzību. |
| --- | --- |

2.

Mozambikā pirmais semestra uzraudzības ziņojums tika sagatavots ar kavēšanos, jo delegācijā nepietiek darbinieku. Ziņojumā ir sniegta kvalitatīva informācija un rūpīgi ir ievērots paraugs, bet nav informācijas par personāla resursu pārvaldību (ziņojuma I.B.3. punkts), izņēmuma procedūru saglabāšanu izdevumu veikšanai (II.B.4. punkts) un svarīgāko vajadzību apzināšanu iestāžu darbības uzlabošanai (III. C punkts). Tāpat arī nav vadības ziņojuma par valsts finanšu reformas uzraudzību.

| 3. | Delegācija Nigērā norādījumus par ziņojumu sagatavošanu saņēma novēloti un plānoja izstrādāt savu pirmo uzraudzības ziņojumu 2004. gada otrajā pusē pēc tam, kad būtu pabeigts pārskats par “Valsts izdevumu uzskaiti un finansiālo atbildīgumu” (37). |
| --- | --- |

3.

Delegācija Nigērā norādījumus par ziņojumu sagatavošanu saņēma novēloti un plānoja izstrādāt savu pirmo uzraudzības ziņojumu 2004. gada otrajā pusē pēc tam, kad būtu pabeigts pārskats par “Valsts izdevumu uzskaiti un finansiālo atbildīgumu” (37).

| 4. | Delegācija Čadā ir iesniegusi divus semestra uzraudzības ziņojumus: vienu 2003. gada aprīlī, otru – 2004. gada februārī (par 2003. gada otro pusi). Otrais ziņojums tika iesniegts ar kavēšanos, jo delegācijā nepietiek darbinieku. Centrālie dienesti īsumā komentēja pirmo ziņojumu, norādot uz to, ka nav informācijas. Otrajā ziņojumā rūpīgi ir ievērots paraugs, bet ziņojums ir nepilnīgs, jo nav ziņu par parlamenta funkciju un donoru sniegto atbalstu iestādēm. Nav arī vadības ziņojuma par valsts finanšu reformas uzraudzību. Kopumā informācija ir precīza un skaidri apraksta pastāvīgos trūkumus, lai gan rodas daži jautājumi par pēcpārbaudēm. Piemēram,






  a) | uzraudzības ziņojuma I.B.3. punktā ir minēts, ka personāla resursi ir galvenā problēma, kādēļ valsts finanšu pārvaldība ir nepilnīga; |
| --- | --- | --- |

4.

Delegācija Čadā ir iesniegusi divus semestra uzraudzības ziņojumus: vienu 2003. gada aprīlī, otru – 2004. gada februārī (par 2003. gada otro pusi). Otrais ziņojums tika iesniegts ar kavēšanos, jo delegācijā nepietiek darbinieku. Centrālie dienesti īsumā komentēja pirmo ziņojumu, norādot uz to, ka nav informācijas. Otrajā ziņojumā rūpīgi ir ievērots paraugs, bet ziņojums ir nepilnīgs, jo nav ziņu par parlamenta funkciju un donoru sniegto atbalstu iestādēm. Nav arī vadības ziņojuma par valsts finanšu reformas uzraudzību. Kopumā informācija ir precīza un skaidri apraksta pastāvīgos trūkumus, lai gan rodas daži jautājumi par pēcpārbaudēm. Piemēram,

a)

uzraudzības ziņojuma I.B.3. punktā ir minēts, ka personāla resursi ir galvenā problēma, kādēļ valsts finanšu pārvaldība ir nepilnīga;

| b) | I.B.5. punktā ir norādīts, ka donoru rīcība nebija pietiekami koordinēta. |
| --- | --- |

b)

I.B.5. punktā ir norādīts, ka donoru rīcība nebija pietiekami koordinēta.

Nav nekas teikts par to, kāda rīcība tiek veikta vai plānota, lai šīs nepilnības labotu.

| 5. | Finansēšanas līgums Zambijai tika parakstīts tikai 2004. gada jūnijā, tā ka neviens uzraudzības ziņojums vēl nebija izstrādāts. |
| --- | --- |

5.

Finansēšanas līgums Zambijai tika parakstīts tikai 2004. gada jūnijā, tā ka neviens uzraudzības ziņojums vēl nebija izstrādāts.

Rezultatīvie rādītāji reizēm nav pietiekams stimuls

| 48. | Rezultatīvos rādītājus apspriež ar valdību (kas ir finansēšanas līguma puse) un parasti arī koordinē ar pārējiem donoriem. Valsts finanšu pārvaldības rādītāju veidi un skaits katrā valstī ir ļoti atšķirīgs, tātad atšķiras arī to piemērotība veicināt reformas. |
| --- | --- |

48.

Rezultatīvos rādītājus apspriež ar valdību (kas ir finansēšanas līguma puse) un parasti arī koordinē ar pārējiem donoriem. Valsts finanšu pārvaldības rādītāju veidi un skaits katrā valstī ir ļoti atšķirīgs, tātad atšķiras arī to piemērotība veicināt reformas.

| 49. | Rādītāji attiecībā uz budžeta piešķiršanas vai izpildes līmeņiem, tos aplūkojot vienas nozares robežās, vairāk līdzinās nozares ieguldījumu rādītājiem un tos ir diezgan viegli mērīt, bet tas nav efektīvākais veids, kādā stimulēt ĀKK valstis uzlabot pārvaldības ticamību, caurredzamību un efektivitāti. Rādītāji, ko izmanto Etiopijā, Mozambikā un Zambijā, šajā ziņā ir diezgan vāji. No otras puses, Nigērā un Čadā (38) rādītāji dod lielāku stimulu (sk. 5. izcēlumu).

  5. izcēlums – Valsts finanšu pārvaldības rezultatīvie rādītāji, kas ir iekļauti piecu apmeklēto valstu finansēšanas līgumos





  1. | Etiopijā ir trīs valsts finanšu rādītāji, kas attiecas uz finanšu grafiku, valdības informācijas sistēmas stratēģijas (39) gaitu un budžeta piešķīrumu apjomiem veselībā un izglītībā. Šie rādītāji faktiski ir aizgūti no Nabadzības samazināšanas stratēģijas (40), un tos izmanto arī citi donori. |
| --- | --- | --- |

49.

Rādītāji attiecībā uz budžeta piešķiršanas vai izpildes līmeņiem, tos aplūkojot vienas nozares robežās, vairāk līdzinās nozares ieguldījumu rādītājiem un tos ir diezgan viegli mērīt, bet tas nav efektīvākais veids, kādā stimulēt ĀKK valstis uzlabot pārvaldības ticamību, caurredzamību un efektivitāti. Rādītāji, ko izmanto Etiopijā, Mozambikā un Zambijā, šajā ziņā ir diezgan vāji. No otras puses, Nigērā un Čadā (38) rādītāji dod lielāku stimulu (sk. 5. izcēlumu).

5. izcēlums – Valsts finanšu pārvaldības rezultatīvie rādītāji, kas ir iekļauti piecu apmeklēto valstu finansēšanas līgumos





  1.

Etiopijā ir trīs valsts finanšu rādītāji, kas attiecas uz finanšu grafiku, valdības informācijas sistēmas stratēģijas (39) gaitu un budžeta piešķīrumu apjomiem veselībā un izglītībā. Šie rādītāji faktiski ir aizgūti no Nabadzības samazināšanas stratēģijas (40), un tos izmanto arī citi donori.

| 2. | Mozambikā ir astoņi valsts finanšu rādītāji, divi no kuriem attiecas uz budžeta disciplīnu (to mērķis ir apstiprināt, ka kārtējie izdevumi nepārsniedz budžetā noteiktās summas), savukārt pārējie seši – uz kārtējo izdevumu izpildes līmeni prioritārās nozarēs. Rādītāji nav aizgūti ne no Rīcības plāna galējas nabadzības samazināšanai (41), ne arī no donoru kopējās matrices – PAF (42). |
| --- | --- |

2.

Mozambikā ir astoņi valsts finanšu rādītāji, divi no kuriem attiecas uz budžeta disciplīnu (to mērķis ir apstiprināt, ka kārtējie izdevumi nepārsniedz budžetā noteiktās summas), savukārt pārējie seši – uz kārtējo izdevumu izpildes līmeni prioritārās nozarēs. Rādītāji nav aizgūti ne no Rīcības plāna galējas nabadzības samazināšanai (41), ne arī no donoru kopējās matrices – PAF (42).

| 3. | Nigērā ir septiņi valsts finanšu rādītāji: “patente synthétique” piedziņas līmenis (šis ir ieņēmumu avots, kas balstās uz neformālo sektoru. Piedziņas līmenis tiek uzskatīts par pārmērīgi zemu); atteikumi uzņemties saistības; maksājumu pilnvarošanas termiņi; parādu līmenis; deleģētu apropriāciju galīgā noskaidrošana; izpildes līmenis pārskaitījumiem uz “Caisse Autonome du Fonds d'Entretien Routier” (CAFER); piešķīrumi CAFER. Daži no rādītājiem ir aizgūti no programmas “Pluriannuel d'Appui à la Réduction de la Pauvreté” (PPARP), par pārējiem tika panākta vienošanās ar valdību, ņemot vērā trūkumus, kas tika atklāti 2001. gadā, revidējot strukturālo pielāgojumu programmu. Citi donori rādītājus neizmanto, bet apropriācijas piešķir ar īpašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.

Nigērā ir septiņi valsts finanšu rādītāji: “patente synthétique” piedziņas līmenis (šis ir ieņēmumu avots, kas balstās uz neformālo sektoru. Piedziņas līmenis tiek uzskatīts par pārmērīgi zemu); atteikumi uzņemties saistības; maksājumu pilnvarošanas termiņi; parādu līmenis; deleģētu apropriāciju galīgā noskaidrošana; izpildes līmenis pārskaitījumiem uz “Caisse Autonome du Fonds d'Entretien Routier” (CAFER); piešķīrumi CAFER. Daži no rādītājiem ir aizgūti no programmas “Pluriannuel d'Appui à la Réduction de la Pauvreté” (PPARP), par pārējiem tika panākta vienošanās ar valdību, ņemot vērā trūkumus, kas tika atklāti 2001. gadā, revidējot strukturālo pielāgojumu programmu. Citi donori rādītājus neizmanto, bet apropriācijas piešķir ar īpašiem nosacījumiem.

| 4. | Čadā ir 20 valsts finanšu rādītāji: seši no tiem ir priekšnosacījumi, kas darbojas kā rādītāji un attiecas uz dokumentiem, ko valdībai uzdots iesniegt vai apstiprināt; septiņi attiecas uz budžeta izpildes līmeni (saistības/piešķīrumi vai maksājumi/saistības); viens rādītājs attiecas uz parādiem; divi – uz iepirkumiem (līgumslēgšanas metodes un termiņi); divi – uz to, kā uzlabojas uzaicinājumi uz konkursiem un līgumu sagatavošana; vēl divi – uz to, kā tiek pildītas svarīgāko iekārtu piegādes saņēmējstruktūrām. Rādītāji nav aizgūti no Nabadzības samazināšanas stratēģijas, jo tikai viens no šajā stratēģijā ierosinātajiem 80 rādītājiem attiecas uz valsts finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

4.

Čadā ir 20 valsts finanšu rādītāji: seši no tiem ir priekšnosacījumi, kas darbojas kā rādītāji un attiecas uz dokumentiem, ko valdībai uzdots iesniegt vai apstiprināt; septiņi attiecas uz budžeta izpildes līmeni (saistības/piešķīrumi vai maksājumi/saistības); viens rādītājs attiecas uz parādiem; divi – uz iepirkumiem (līgumslēgšanas metodes un termiņi); divi – uz to, kā uzlabojas uzaicinājumi uz konkursiem un līgumu sagatavošana; vēl divi – uz to, kā tiek pildītas svarīgāko iekārtu piegādes saņēmējstruktūrām. Rādītāji nav aizgūti no Nabadzības samazināšanas stratēģijas, jo tikai viens no šajā stratēģijā ierosinātajiem 80 rādītājiem attiecas uz valsts finanšu pārvaldību.

| 5. | Zambijā ir 12 valsts finanšu rādītāji. Tie attiecas uz budžeta izstrādi (lai budžeta piešķīrumi atbilstu īstenotajām programmām un politikai, īpašu uzmanību pievēršot izglītības un veselības sociālajai jomai, valsts kontrolierim un nabadzības samazināšanas programmām) un budžeta faktisko izpildi (lai līdzekļi tiktu izmaksāti saskaņā ar budžeta piešķīrumiem un būtu saistīti ar banku izdevumu saskaņošanu). |
| --- | --- |

5.

Zambijā ir 12 valsts finanšu rādītāji. Tie attiecas uz budžeta izstrādi (lai budžeta piešķīrumi atbilstu īstenotajām programmām un politikai, īpašu uzmanību pievēršot izglītības un veselības sociālajai jomai, valsts kontrolierim un nabadzības samazināšanas programmām) un budžeta faktisko izpildi (lai līdzekļi tiktu izmaksāti saskaņā ar budžeta piešķīrumiem un būtu saistīti ar banku izdevumu saskaņošanu).

| 50. | Jāpiebilst, ka finansēšanas līgumos informācija par rādītājiem ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīva. Katram rādītājam sistemātiski būtu jāskaidro iemesli, jādod definīcija, aprēķināšanas metode un informācijas avoti, kā tas ir Nigēras finansēšanas līgumā. |
| --- | --- |

50.

Jāpiebilst, ka finansēšanas līgumos informācija par rādītājiem ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīva. Katram rādītājam sistemātiski būtu jāskaidro iemesli, jādod definīcija, aprēķināšanas metode un informācijas avoti, kā tas ir Nigēras finansēšanas līgumā.

| 51. | Komisija 2005. gadā apsvēra piemērojamos nosacījumus, un, pamatojoties uz izdarītajiem secinājumiem, Komisijas Vadlīnijās derētu iekļaut norādījumus par relatīvo nozīmi, kāda piešķirama izmaksu daļām un valsts finanšu rezultatīvajiem rādītājiem (sk. 3. pielikuma 4. līdz 5. punktu). |
| --- | --- |

51.

Komisija 2005. gadā apsvēra piemērojamos nosacījumus, un, pamatojoties uz izdarītajiem secinājumiem, Komisijas Vadlīnijās derētu iekļaut norādījumus par relatīvo nozīmi, kāda piešķirama izmaksu daļām un valsts finanšu rezultatīvajiem rādītājiem (sk. 3. pielikuma 4. līdz 5. punktu).

Dažādās valstīs dažādi sasniegumi attiecībā uz koordināciju ar citiem donoriem

| 52. | Vadlīnijās pamatoti ir uzsvērta vajadzība strādāt pēc iespējas saskaņoti ar citiem donoriem. |
| --- | --- |

52.

Vadlīnijās pamatoti ir uzsvērta vajadzība strādāt pēc iespējas saskaņoti ar citiem donoriem.

| 53. | Donoru koordinācija notiek, pirmkārt, centrālo dienestu līmenī un, otrkārt, starp donoru vietējiem pārstāvjiem katrā ĀKK valstī. Paralēli tam jāpastāv raitai saziņai starp šiem diviem līmeņiem katrā donoru organizācijā. Centrālo dienestu līmenī valsts finanšu rezultātu uzraudzība tiek koordinēta samērā labi, izmantojot PEFA partnerību (sk. 42. un 43. punktu) (43), kurā Komisija ir uzņēmusies vadību. |
| --- | --- |

53.

Donoru koordinācija notiek, pirmkārt, centrālo dienestu līmenī un, otrkārt, starp donoru vietējiem pārstāvjiem katrā ĀKK valstī. Paralēli tam jāpastāv raitai saziņai starp šiem diviem līmeņiem katrā donoru organizācijā. Centrālo dienestu līmenī valsts finanšu rezultātu uzraudzība tiek koordinēta samērā labi, izmantojot PEFA partnerību (sk. 42. un 43. punktu) (43), kurā Komisija ir uzņēmusies vadību.

| 54. | Vietējā līmenī koordinācija vispār ir apmierinoša, bet ne vienmēr pietiekami strukturēta (sk. 6. izcēlumu). Koordinācija izvēršas pakāpeniski, jo ir vajadzīgs laiks, lai pēc brīvprātības principa veidotu sadarbības tīklu, kurā iesaistītos pēc iespējas vairāk donoru, kas aizvien kuplākā skaitā piedāvā budžeta atbalstu. Komisija cieši sadarbojas ar Bretonvudsas iestādēm, kurām ir ievērojama ietekme un kuru rīcībā ir vairāk būtisku resursu. No piecām apmeklētajām valstīm visattīstītākā koordinācija ir Mozambikā, kurai šajā jomā ir visilgākā pieredze (sk. 4. pielikumu).

  6. izcēlums – Koordinācija donoru starpā piecās apmeklētajās valstīs





  1. | Etiopijā ir laba koordinācija donoru starpā. Delegācija vada neformālo tiešā budžeta atbalsta grupu un piedalās valsts finanšu pārvaldības komitejā, kas katru mēnesi rīko sanāksmes, kurās piedalās donori un valdība. Viss vērtēšanas darbs tiek veikts kopīgi, un Etiopija kā viena no 18 ĀKK valstīm, kas piedalās PEFA, izmēģinās jauno vērtēšanas sistēmu (sk. 44. punktu). |
| --- | --- | --- |

54.

Vietējā līmenī koordinācija vispār ir apmierinoša, bet ne vienmēr pietiekami strukturēta (sk. 6. izcēlumu). Koordinācija izvēršas pakāpeniski, jo ir vajadzīgs laiks, lai pēc brīvprātības principa veidotu sadarbības tīklu, kurā iesaistītos pēc iespējas vairāk donoru, kas aizvien kuplākā skaitā piedāvā budžeta atbalstu. Komisija cieši sadarbojas ar Bretonvudsas iestādēm, kurām ir ievērojama ietekme un kuru rīcībā ir vairāk būtisku resursu. No piecām apmeklētajām valstīm visattīstītākā koordinācija ir Mozambikā, kurai šajā jomā ir visilgākā pieredze (sk. 4. pielikumu).

6. izcēlums – Koordinācija donoru starpā piecās apmeklētajās valstīs





  1.

Etiopijā ir laba koordinācija donoru starpā. Delegācija vada neformālo tiešā budžeta atbalsta grupu un piedalās valsts finanšu pārvaldības komitejā, kas katru mēnesi rīko sanāksmes, kurās piedalās donori un valdība. Viss vērtēšanas darbs tiek veikts kopīgi, un Etiopija kā viena no 18 ĀKK valstīm, kas piedalās PEFA, izmēģinās jauno vērtēšanas sistēmu (sk. 44. punktu).

| 2. | Stāvoklis Mozambikā sniedz vairākus labas prakses piemērus un ir aprakstīts 4. pielikumā. |
| --- | --- |

2.

Stāvoklis Mozambikā sniedz vairākus labas prakses piemērus un ir aprakstīts 4. pielikumā.

| 3. | Nigērā nepastāv formāla struktūra koordinācijai donoru starpā, bet starp donoriem ir izveidojies konstruktīvs dialogs. Pārraudzība pār valsts finanšu dažādām jomām ir dalīta starp Komisiju (plānošana, izpilde un budžeta kontrole), Pasaules Banku (iepirkumi un strukturālās reformas) un SVF (makroekonomiskā konjunktūra un monetārie jautājumi). |
| --- | --- |

3.

Nigērā nepastāv formāla struktūra koordinācijai donoru starpā, bet starp donoriem ir izveidojies konstruktīvs dialogs. Pārraudzība pār valsts finanšu dažādām jomām ir dalīta starp Komisiju (plānošana, izpilde un budžeta kontrole), Pasaules Banku (iepirkumi un strukturālās reformas) un SVF (makroekonomiskā konjunktūra un monetārie jautājumi).

| 4. | Čadā pārstāvji no Komisijas, SVF, Pasaules Bankas (PB), Āfrikas Attīstības bankas (ĀAB) un Francijas Attīstības aģentūras (AFD) tiekas neformāli un veic kopīgu vērtēšanu. Šiem donoriem ir dažādi uzskati par ārējo revīziju valstī: Komisija, SVF un AFD, no vienas puses, vēlas uzlabot Chambre des comptes, savukārt PB, no otras puses, paļaujas uz citu revīzijas iestādi – Collège de Contrôle et de Surveillance des Revenus Pétroliers (Naftas ieņēmumu kontroles un uzraudzības padome – CCSRP), kuras uzdevums ir kontrolēt naftas ieņēmumu izlietošanu. |
| --- | --- |

4.

Čadā pārstāvji no Komisijas, SVF, Pasaules Bankas (PB), Āfrikas Attīstības bankas (ĀAB) un Francijas Attīstības aģentūras (AFD) tiekas neformāli un veic kopīgu vērtēšanu. Šiem donoriem ir dažādi uzskati par ārējo revīziju valstī: Komisija, SVF un AFD, no vienas puses, vēlas uzlabot Chambre des comptes, savukārt PB, no otras puses, paļaujas uz citu revīzijas iestādi – Collège de Contrôle et de Surveillance des Revenus Pétroliers (Naftas ieņēmumu kontroles un uzraudzības padome – CCSRP), kuras uzdevums ir kontrolēt naftas ieņēmumu izlietošanu.

| 5. | Zambijā koordinācija darbojas labi. PB, delegācija un citi donori mudināja valdību sagatavot pārskatu par valsts izdevumu uzskaiti un finansiālo atbildīgumu (PEMFA), kā arī no šā pārskata izrietošu rīcības plānu. 2004. gada decembrī 11 partneri parakstīja vispārēju atbalsta programmu šā plāna īstenošanai. Delegācija un Norvēģija vada PEMFA donoru grupu. Delegācija ir arī locekle neformālā grupā, kas pārbauda valsts izdevumu kvalitāti. Turklāt 2004. gadā 8 donori un valdība parakstīja saprašanās memorandu (Framework for harmonisation in practice – HIP), kura galvenie mērķi ir donoru rīcības koordinācija, donoru pieskaņošanās valdības procedūrām un valdības apņemšanās veikt vajadzīgās reformas. Komisija šo memorandu vēl nav parakstījusi. |
| --- | --- |

5.

Zambijā koordinācija darbojas labi. PB, delegācija un citi donori mudināja valdību sagatavot pārskatu par valsts izdevumu uzskaiti un finansiālo atbildīgumu (PEMFA), kā arī no šā pārskata izrietošu rīcības plānu. 2004. gada decembrī 11 partneri parakstīja vispārēju atbalsta programmu šā plāna īstenošanai. Delegācija un Norvēģija vada PEMFA donoru grupu. Delegācija ir arī locekle neformālā grupā, kas pārbauda valsts izdevumu kvalitāti. Turklāt 2004. gadā 8 donori un valdība parakstīja saprašanās memorandu (Framework for harmonisation in practice – HIP), kura galvenie mērķi ir donoru rīcības koordinācija, donoru pieskaņošanās valdības procedūrām un valdības apņemšanās veikt vajadzīgās reformas. Komisija šo memorandu vēl nav parakstījusi.

| 55. | Komisijas rīcībā nav pilnīgas informācijas par budžeta atbalstu, ko saņēmējvalstīm piešķir un izmaksā citi donori. Šo informāciju ir grūti iegūt, jo budžeta atbalstam nav standarta definīcijas un daži donori nesniedz datus. |
| --- | --- |

55.

Komisijas rīcībā nav pilnīgas informācijas par budžeta atbalstu, ko saņēmējvalstīm piešķir un izmaksā citi donori. Šo informāciju ir grūti iegūt, jo budžeta atbalstam nav standarta definīcijas un daži donori nesniedz datus.

Jānostiprina attiecības ar parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm (ARI)

| 56. | Lai valsts finanšu pārvaldības reformas izdotos, ir būtiski svarīgi, lai valstis uzņemtos par tām atbildību visos līmeņos: sākot no ierēdņa, kam prasa ievērot jaunās procedūras, līdz pat augstākajām amatpersonām valdībā. Citādi procedūras piemēros vāji vai pat ignorēs. Tas, vai šāds atbildīgums ieviesīsies, cita starpā ir atkarīgs no donoru attiecībām ar valsts iestādēm un, jo īpaši, ar valdību, parlamentu un ARI. |
| --- | --- |

56.

Lai valsts finanšu pārvaldības reformas izdotos, ir būtiski svarīgi, lai valstis uzņemtos par tām atbildību visos līmeņos: sākot no ierēdņa, kam prasa ievērot jaunās procedūras, līdz pat augstākajām amatpersonām valdībā. Citādi procedūras piemēros vāji vai pat ignorēs. Tas, vai šāds atbildīgums ieviesīsies, cita starpā ir atkarīgs no donoru attiecībām ar valsts iestādēm un, jo īpaši, ar valdību, parlamentu un ARI.

| 57. | Valdība ir Komisijas partneris, ar ko kopā tiek parakstītas budžeta atbalsta programmas. Turklāt valdība izstrādā un īsteno reformas finanšu pārvaldības uzlabošanai. |
| --- | --- |

57.

Valdība ir Komisijas partneris, ar ko kopā tiek parakstītas budžeta atbalsta programmas. Turklāt valdība izstrādā un īsteno reformas finanšu pārvaldības uzlabošanai.

| 58. | Parlamentam ir svarīga funkcija minēto reformu veicināšanā, jo īpaši saistībā ar budžeta plānošanu un ARI revīzijas ieteikumu pēcpārbaudēm. Ir ļoti svarīgi pēc iespējas nodrošināt to, lai, pildot šīs funkcijas, parlaments darbotos valsts interesēs, nevis pakļautos donoru spiedienam. Komisija ir novērojusi, ka vislabākie sasniegumi ir tajās valstīs, kuru parlamenti ir visaktīvākie. |
| --- | --- |

58.

Parlamentam ir svarīga funkcija minēto reformu veicināšanā, jo īpaši saistībā ar budžeta plānošanu un ARI revīzijas ieteikumu pēcpārbaudēm. Ir ļoti svarīgi pēc iespējas nodrošināt to, lai, pildot šīs funkcijas, parlaments darbotos valsts interesēs, nevis pakļautos donoru spiedienam. Komisija ir novērojusi, ka vislabākie sasniegumi ir tajās valstīs, kuru parlamenti ir visaktīvākie.

| 59. | ARI ir ārējais revidents, kas atbild par budžeta izpildes un gada pārskatu ticamības vērtēšanu. Lai gan vairumā ĀKK valstu paies vēl vairāki gadi, līdz ARI ar saviem pienākumiem spēs tikt galā pilnībā, taču ARI darba rezultātus sistemātiski jāiekļauj (44) informācijas klāstā, kas tiek darīta pieejama donoriem, tajā pašā laikā šos rezultātus pārāk cieši nesaistot ar piešķirtā atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

59.

ARI ir ārējais revidents, kas atbild par budžeta izpildes un gada pārskatu ticamības vērtēšanu. Lai gan vairumā ĀKK valstu paies vēl vairāki gadi, līdz ARI ar saviem pienākumiem spēs tikt galā pilnībā, taču ARI darba rezultātus sistemātiski jāiekļauj (44) informācijas klāstā, kas tiek darīta pieejama donoriem, tajā pašā laikā šos rezultātus pārāk cieši nesaistot ar piešķirtā atbalsta apmēru.

| 60. | Dialogs ar valdībām parasti ir formalizēts un apmierinošs (45). Bet parlamentu iesaistīšanās un dialogs ar ARI (sk. 7. izcēlumu) bieži vien nav pietiekams, jo šīm iestādēm ir ierobežotas spējas un pozīcijas attiecībā pret valdību un donoriem.

  7. izcēlums – Piemēri nepietiekamam dialogam ar valstu augstākajām revīzijas iestādēm





  1. | Etiopijā donori neizmantoja ne valsts kontroliera, ne iekšējo revidentu ziņojumus, jo tie bija pieejami tikai amharu valodā. Pēc Palātas revidentu apmeklējuma bija paredzēts lūgt tulkojumus angļu valodā, lai ziņojumus var izmantot, un valsts kontrolieris gatavojās pievienoties valsts finanšu pārvaldības komitejai, kurā darbojas donoru un valdības pārstāvji. |
| --- | --- | --- |

60.

Dialogs ar valdībām parasti ir formalizēts un apmierinošs (45). Bet parlamentu iesaistīšanās un dialogs ar ARI (sk. 7. izcēlumu) bieži vien nav pietiekams, jo šīm iestādēm ir ierobežotas spējas un pozīcijas attiecībā pret valdību un donoriem.

7. izcēlums – Piemēri nepietiekamam dialogam ar valstu augstākajām revīzijas iestādēm





  1.

Etiopijā donori neizmantoja ne valsts kontroliera, ne iekšējo revidentu ziņojumus, jo tie bija pieejami tikai amharu valodā. Pēc Palātas revidentu apmeklējuma bija paredzēts lūgt tulkojumus angļu valodā, lai ziņojumus var izmantot, un valsts kontrolieris gatavojās pievienoties valsts finanšu pārvaldības komitejai, kurā darbojas donoru un valdības pārstāvji.

| 2. | Mozambikā dialogs ar Administratīvo tiesu (AT) ir sarežģīts. AT neuzskatīja par vajadzīgu ievērot darbības vērtēšanas sistēmas (PAF) (46) matrici, kuras mērķis ir atcelt ex ante kontroles funkciju. Donori šo matrici apsprieda ar valdību, bet AT turpina apgalvot, ka tā var piemērot tikai valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.

Mozambikā dialogs ar Administratīvo tiesu (AT) ir sarežģīts. AT neuzskatīja par vajadzīgu ievērot darbības vērtēšanas sistēmas (PAF) (46) matrici, kuras mērķis ir atcelt ex ante kontroles funkciju. Donori šo matrici apsprieda ar valdību, bet AT turpina apgalvot, ka tā var piemērot tikai valsts tiesību aktus.

| 61. | Komisijai saskaņoti ar citiem donoriem jāturpina izstrādāt metodoloģiju ARI spēju atbalstam (47) un jāveido līdzīgs atbalsts parlamentu finanšu un budžeta kontroles komisijām. |
| --- | --- |

61.

Komisijai saskaņoti ar citiem donoriem jāturpina izstrādāt metodoloģiju ARI spēju atbalstam (47) un jāveido līdzīgs atbalsts parlamentu finanšu un budžeta kontroles komisijām.

| 62. | Valdība, ko revidē parlaments un ARI, nav piemērotākā struktūra, kurā apspriest šo abu institūciju pilnvaru stiprināšanu. Tādēļ ir ļoti svarīgi – saistībā ar sarunām ar konkrētas valsts valdību – apsvērt, kā Komisija varētu abām minētajām institūcijām tuvināties. |
| --- | --- |

62.

Valdība, ko revidē parlaments un ARI, nav piemērotākā struktūra, kurā apspriest šo abu institūciju pilnvaru stiprināšanu. Tādēļ ir ļoti svarīgi – saistībā ar sarunām ar konkrētas valsts valdību – apsvērt, kā Komisija varētu abām minētajām institūcijām tuvināties.

Komisijā nepietiek personāla resursu

| 63. | Revīzijas apmeklējumos tika secināts, ka personāla resursi, kas paredzēti valsts finanšu reformu uzraudzībai, reizēm bija nepietiekami. |
| --- | --- |

63.

Revīzijas apmeklējumos tika secināts, ka personāla resursi, kas paredzēti valsts finanšu reformu uzraudzībai, reizēm bija nepietiekami.

| 64. | Attiecīgie darbinieki gandrīz vienmēr ir ekonomisti, kā tas ir arī citu donoru vietējās pārstāvniecībās. Kaut arī ekonomista specialitāte ir piemērota, tomēr gadījumos, kad delegācijā par budžeta atbalstu atbild vairāki darbinieki, viņu specialitātes varētu variēt. |
| --- | --- |

64.

Attiecīgie darbinieki gandrīz vienmēr ir ekonomisti, kā tas ir arī citu donoru vietējās pārstāvniecībās. Kaut arī ekonomista specialitāte ir piemērota, tomēr gadījumos, kad delegācijā par budžeta atbalstu atbild vairāki darbinieki, viņu specialitātes varētu variēt.

| 65. | Attiecīgie nodaļu vadītāji resursus, kas pieejami centrālajiem dienestiem, uzskata par nepietiekamiem. Palāta domā, ka šajā jomā vajadzīgas izmaiņas, ņemot vērā iesaistītās summas un darbības nozīmīgumu, un ka stāvokli varētu uzlabot, racionalizējot pieejamo resursu izmantošanu (48). |
| --- | --- |

65.

Attiecīgie nodaļu vadītāji resursus, kas pieejami centrālajiem dienestiem, uzskata par nepietiekamiem. Palāta domā, ka šajā jomā vajadzīgas izmaiņas, ņemot vērā iesaistītās summas un darbības nozīmīgumu, un ka stāvokli varētu uzlabot, racionalizējot pieejamo resursu izmantošanu (48).

| 66. | Turklāt dažus uzdevumus, piemēram, finansēšanas priekšlikumu un delegāciju uzraudzības ziņojumu analīzi būtu jāsistematizē, ieviešot kontrollapas (49). Tās nodrošinātu to, ka veiktais darbs ir visaptverošs un viendabīgs, un atvieglotu darbības pārskatīšanu. |
| --- | --- |

66.

Turklāt dažus uzdevumus, piemēram, finansēšanas priekšlikumu un delegāciju uzraudzības ziņojumu analīzi būtu jāsistematizē, ieviešot kontrollapas (49). Tās nodrošinātu to, ka veiktais darbs ir visaptverošs un viendabīgs, un atvieglotu darbības pārskatīšanu.

| 67. | Komisijai jāturpina piedāvāt saviem darbiniekiem izvērstākas mācības par valsts finansēm (50). |
| --- | --- |

67.

Komisijai jāturpina piedāvāt saviem darbiniekiem izvērstākas mācības par valsts finansēm (50).

| 68. | Pieredzes apkopošana un labākās prakses apzināšana un izplatīšana, kas organizēta starp Rietumāfrikas delegācijām, jāizvērš arī citos reģionos. |
| --- | --- |

68.

Pieredzes apkopošana un labākās prakses apzināšana un izplatīšana, kas organizēta starp Rietumāfrikas delegācijām, jāizvērš arī citos reģionos.

Stāvoklis uz vietas: reformas tiek īstenotas, bet saņēmējvalstīs pārvaldība joprojām ļoti vāja

| 69. | Revīzijas gaitā piecās valstīs neatklājās lielas atšķirības starp informāciju, ko sniedz Komisija, un informāciju, kas bija pieejama uz vietas, izņemot 38. punktā minēto problēmu. |
| --- | --- |

69.

Revīzijas gaitā piecās valstīs neatklājās lielas atšķirības starp informāciju, ko sniedz Komisija, un informāciju, kas bija pieejama uz vietas, izņemot 38. punktā minēto problēmu.

| 70. | Valsts finanšu pārvaldības sistēmām ir daudz trūkumu (51), jo īpaši periferālās iestādēs, piemēram, pašvaldībās, un risks, ka budžeta atbalsts tiks izlietots nepareizi, joprojām ir liels. Tomēr tiek īstenotas daudzas svarīgas reformas ar mērķi šo risku ierobežot, un saņēmējvalstis pie šīm reformām strādā ar acīm redzamu atdevi. Revidenti novēroja, ka sekmīgi tika risināta budžeta plānošana (saskaņotāk ar nabadzības samazināšanas stratēģiju), ieņēmumu (52) un izdevumu izpilde (cita starpā, aprites vienkāršošana un – bieži – datorizēšana, racionalizēta naudas plūsmas pārvaldība un stingrāki noteikumi par iepirkumiem), pārskatu sagatavošana (ātrāks process) un iekšējā un ārējā revīzija (sk. 8. izcēlumu).

  8. izcēlums – Galvenās valsts finanšu pārvaldības reformas, kas piecās apmeklētajās valstīs tika īstenotas 2004. gadā





  1. | Etiopijā saskaņā ar Izdevumu pārvaldības un kontroles programmu (EMCP) pašlaik tiek īstenoti astoņi projekti saistībā ar finanšu tiesisko regulējumu, valsts izdevumu programmu, budžeta reformu (plānošanu un uzraudzību), grāmatvedības reformu, naudas plūsmas pārvaldību, finanšu informācijas sistēmām un iekšējo un ārējo revīziju. |
| --- | --- | --- |

70.

Valsts finanšu pārvaldības sistēmām ir daudz trūkumu (51), jo īpaši periferālās iestādēs, piemēram, pašvaldībās, un risks, ka budžeta atbalsts tiks izlietots nepareizi, joprojām ir liels. Tomēr tiek īstenotas daudzas svarīgas reformas ar mērķi šo risku ierobežot, un saņēmējvalstis pie šīm reformām strādā ar acīm redzamu atdevi. Revidenti novēroja, ka sekmīgi tika risināta budžeta plānošana (saskaņotāk ar nabadzības samazināšanas stratēģiju), ieņēmumu (52) un izdevumu izpilde (cita starpā, aprites vienkāršošana un – bieži – datorizēšana, racionalizēta naudas plūsmas pārvaldība un stingrāki noteikumi par iepirkumiem), pārskatu sagatavošana (ātrāks process) un iekšējā un ārējā revīzija (sk. 8. izcēlumu).

8. izcēlums – Galvenās valsts finanšu pārvaldības reformas, kas piecās apmeklētajās valstīs tika īstenotas 2004. gadā





  1.

Etiopijā saskaņā ar Izdevumu pārvaldības un kontroles programmu (EMCP) pašlaik tiek īstenoti astoņi projekti saistībā ar finanšu tiesisko regulējumu, valsts izdevumu programmu, budžeta reformu (plānošanu un uzraudzību), grāmatvedības reformu, naudas plūsmas pārvaldību, finanšu informācijas sistēmām un iekšējo un ārējo revīziju.

| 2. | Mozambikā galvenā reforma attiecas uz valsts finanšu pārvaldības sistēmu (SISTAFE), kas sāka darboties nesen, ar kavēšanos. Tā ietver ieņēmumu un izdevumu aprites vienkāršošanu, naudas plūsmas racionalizāciju, izdevumu datorizēšanu, budžeta klasifikāciju, pārskatu noslēgšanu un revīziju, finanšu vispārēju inspekciju, budžeta procedūras un vidēja termiņa plānošanu. Papildus šai reformai ir īstenota arī apgādes procedūru reforma un nodokļu un muitas ieņēmumu reforma. Nodokļu un muitas ieņēmumu reformai pašlaik tiek īstenots pēdējais posms, un iekšzemes ieņēmumi laikā no 1996. līdz 2004. gadam ir pieauguši no 9 % līdz aptuveni 14 % no iekšzemes kopprodukta. |
| --- | --- |

2.

Mozambikā galvenā reforma attiecas uz valsts finanšu pārvaldības sistēmu (SISTAFE), kas sāka darboties nesen, ar kavēšanos. Tā ietver ieņēmumu un izdevumu aprites vienkāršošanu, naudas plūsmas racionalizāciju, izdevumu datorizēšanu, budžeta klasifikāciju, pārskatu noslēgšanu un revīziju, finanšu vispārēju inspekciju, budžeta procedūras un vidēja termiņa plānošanu. Papildus šai reformai ir īstenota arī apgādes procedūru reforma un nodokļu un muitas ieņēmumu reforma. Nodokļu un muitas ieņēmumu reformai pašlaik tiek īstenots pēdējais posms, un iekšzemes ieņēmumi laikā no 1996. līdz 2004. gadam ir pieauguši no 9 % līdz aptuveni 14 % no iekšzemes kopprodukta.

| 3. | Nigērā ir pieņemta un tiek piemērota jauna budžeta klasifikācija un jauns vienotais kontu plāns. Tiek atjaunoti juridiskie un administratīvie teksti, kas reglamentē budžeta ciklu, kā arī plānotas reformas attiecībā uz ieņēmumu iekasēšanu, iepirkumiem un augstāko revīzijas iestādi. |
| --- | --- |

3.

Nigērā ir pieņemta un tiek piemērota jauna budžeta klasifikācija un jauns vienotais kontu plāns. Tiek atjaunoti juridiskie un administratīvie teksti, kas reglamentē budžeta ciklu, kā arī plānotas reformas attiecībā uz ieņēmumu iekasēšanu, iepirkumiem un augstāko revīzijas iestādi.

| 4. | Čadā reformas galvenokārt veiktas šādās jomās: vidēja termiņa izdevumu sistēmas ieviešana, tiesību akti finanšu jomā, uz programmām balstīta budžeta ieviešana, izdevumu plūsmas datorizēšana un racionalizēšana, iepirkumi, nodokļu un muitas ieņēmumi un pārvaldības instrumentu attīstība. |
| --- | --- |

4.

Čadā reformas galvenokārt veiktas šādās jomās: vidēja termiņa izdevumu sistēmas ieviešana, tiesību akti finanšu jomā, uz programmām balstīta budžeta ieviešana, izdevumu plūsmas datorizēšana un racionalizēšana, iepirkumi, nodokļu un muitas ieņēmumi un pārvaldības instrumentu attīstība.

| 5. | Zambijā tiek īstenotas vairākas reformas saistībā ar pakalpojumu pārstrukturēšanu, civildienesta atalgojuma sistēmu, decentralizāciju un valsts izdevumu uzskaiti (PEMFA). PEMFA ir iedalīta divpadsmit jomās, kas aptver visu budžeta ciklu. Finanšu pārvaldība jau ir datorizēta, un 2004. gadā valdība ieviesa uz darbībām balstītu budžetu, kas ir sasaistīts ar vidēja termiņa plānošanu, un mēneša ierobežojumus līdzekļu pārskaitīšanai. |
| --- | --- |

5.

Zambijā tiek īstenotas vairākas reformas saistībā ar pakalpojumu pārstrukturēšanu, civildienesta atalgojuma sistēmu, decentralizāciju un valsts izdevumu uzskaiti (PEMFA). PEMFA ir iedalīta divpadsmit jomās, kas aptver visu budžeta ciklu. Finanšu pārvaldība jau ir datorizēta, un 2004. gadā valdība ieviesa uz darbībām balstītu budžetu, kas ir sasaistīts ar vidēja termiņa plānošanu, un mēneša ierobežojumus līdzekļu pārskaitīšanai.

| 71. | Ņemot vērā šo reformu diapazonu un sarežģītību, to īstenošanai būs vajadzīgs zināms laiks, tā kā bieži rodas kavējumi, jo struktūrām, kas atbild par reformu īstenošanu, nereti ir diezgan ierobežotas pilnvaras. Vēl ir pāragri runāt par noturīgiem rezultātiem, lai gan pēcpārpaudes, ko galvenokārt veic Komisija, uzrāda samērā pozitīvus daļējus rezultātus vidēja termiņa perspektīvā. |
| --- | --- |

71.

Ņemot vērā šo reformu diapazonu un sarežģītību, to īstenošanai būs vajadzīgs zināms laiks, tā kā bieži rodas kavējumi, jo struktūrām, kas atbild par reformu īstenošanu, nereti ir diezgan ierobežotas pilnvaras. Vēl ir pāragri runāt par noturīgiem rezultātiem, lai gan pēcpārpaudes, ko galvenokārt veic Komisija, uzrāda samērā pozitīvus daļējus rezultātus vidēja termiņa perspektīvā.

Komisijas rīcība ir atbilstoša

| 72. | Katrs finansēšanas līgums ir saistošs Komisijai un saņēmējvalstij. Komisija var reaģēt uz izmaiņām saņēmējvalsts finanšu pārvaldībā četros veidos. Tā var vienpusēji atlikt programmu, grozīt to pēc vienošanās ar attiecīgo valsti, atbilstoši reaģēt programmas īstenošanas gaitā vai ietekmēt nākamās programmas saturu. Komisijas rīcība ir atbilstoša un saskan ar tās dinamisko interpretāciju (sk. 28. punktu). Piemēram, Komisija aizturēja pirmo (fiksēto) izmaksu 20 miljonu EUR apmērā Čadai pēc tam, kad tika pārtraukta SVF programma (53). |
| --- | --- |

72.

Katrs finansēšanas līgums ir saistošs Komisijai un saņēmējvalstij. Komisija var reaģēt uz izmaiņām saņēmējvalsts finanšu pārvaldībā četros veidos. Tā var vienpusēji atlikt programmu, grozīt to pēc vienošanās ar attiecīgo valsti, atbilstoši reaģēt programmas īstenošanas gaitā vai ietekmēt nākamās programmas saturu. Komisijas rīcība ir atbilstoša un saskan ar tās dinamisko interpretāciju (sk. 28. punktu). Piemēram, Komisija aizturēja pirmo (fiksēto) izmaksu 20 miljonu EUR apmērā Čadai pēc tam, kad tika pārtraukta SVF programma (53).

| 73. | Ja mainīgas likmes izmaksa ir mazāka par noteikto maksimumu, tad atlikumu saņēmējvalstij tomēr piešķir. Tas mazinu stimulu, ko sākotnēji bija paredzēts dot, izmaksām ieviešot mainīgas likmes. Būtu efektīvāk, ja saņēmējvalstis atlikumu zaudētu. |
| --- | --- |

73.

Ja mainīgas likmes izmaksa ir mazāka par noteikto maksimumu, tad atlikumu saņēmējvalstij tomēr piešķir. Tas mazinu stimulu, ko sākotnēji bija paredzēts dot, izmaksām ieviešot mainīgas likmes. Būtu efektīvāk, ja saņēmējvalstis atlikumu zaudētu.

| 74. | Tā kā valsts finanšu pārvaldības reforma ir vidēja termiņa vai ilgtermiņa process, tad katra programmas atjaunošana jāizmanto kā iespēja pielāgot budžeta atbalsta nosacījumus (priekšnosacījumus, rādītājus un izmaksu mainīgās likmes), lai ņemtu vērā sasniegumus un jaunas prioritātes. Vēl ir pāragri spriest, kāda būs piecu apmeklēto valstu reakcija šajā posmā. |
| --- | --- |

74.

Tā kā valsts finanšu pārvaldības reforma ir vidēja termiņa vai ilgtermiņa process, tad katra programmas atjaunošana jāizmanto kā iespēja pielāgot budžeta atbalsta nosacījumus (priekšnosacījumus, rādītājus un izmaksu mainīgās likmes), lai ņemtu vērā sasniegumus un jaunas prioritātes. Vēl ir pāragri spriest, kāda būs piecu apmeklēto valstu reakcija šajā posmā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 75. | Palātas veiktās revīzijas sniedza atbildes uz 19. punktā izvirzītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

75.

Palātas veiktās revīzijas sniedza atbildes uz 19. punktā izvirzītajiem jautājumiem.

| 76. | Komisija ir definējusi metodoloģisko bāzi, pamatojoties uz ko vērtēt saņēmējvalstu finanšu pārvaldības sākotnējo stāvokli un turpmāko attīstību (sk. 23. un 41. punktu). Tomēr, lai gan šī bāze liecina par stāvokļa uzlabošanos, tā nav pilnīga (sk. 24. un 26. punktu) un precīza (sk. 25. punktu). Tā uzskatāmi nenorāda uz to, ka atbalsta programmas būtu saskaņotas (sk. 30. punktu). Vadlīnijas netiek atjauninātas (sk. 27. punktu). Arī norādījumi par uzraudzības ziņojumiem nav pilnīgi, lai gan Komisija tos jau ir vērā ņemami uzlabojusi (sk. 42. punktu). |
| --- | --- |

76.

Komisija ir definējusi metodoloģisko bāzi, pamatojoties uz ko vērtēt saņēmējvalstu finanšu pārvaldības sākotnējo stāvokli un turpmāko attīstību (sk. 23. un 41. punktu). Tomēr, lai gan šī bāze liecina par stāvokļa uzlabošanos, tā nav pilnīga (sk. 24. un 26. punktu) un precīza (sk. 25. punktu). Tā uzskatāmi nenorāda uz to, ka atbalsta programmas būtu saskaņotas (sk. 30. punktu). Vadlīnijas netiek atjauninātas (sk. 27. punktu). Arī norādījumi par uzraudzības ziņojumiem nav pilnīgi, lai gan Komisija tos jau ir vērā ņemami uzlabojusi (sk. 42. punktu).

| 77. | Sākumposmā šī metodoloģiskā bāze tika piemērota diezgan apmierinoši, kaut arī netika pievērsts pietiekami daudz uzmanības korupcijai, kā arī tam, ka trūka delegāciju vadītāju ieteikumu un – reizēm – vispārējas iestāžu darbības uzlabošanas sistēmas (sk. 31. līdz 37. punktu). Pēcpārbaužu posmā metodoloģiskā bāze darbojas mazāk apmierinoši, jo delegāciju ziņojumi ir pārāk statiski un nepilnīgi un rezultatīvie rādītāji reizēm nedod pietiekamu stimulu (sk. 47. līdz 51. punktu). |
| --- | --- |

77.

Sākumposmā šī metodoloģiskā bāze tika piemērota diezgan apmierinoši, kaut arī netika pievērsts pietiekami daudz uzmanības korupcijai, kā arī tam, ka trūka delegāciju vadītāju ieteikumu un – reizēm – vispārējas iestāžu darbības uzlabošanas sistēmas (sk. 31. līdz 37. punktu). Pēcpārbaužu posmā metodoloģiskā bāze darbojas mazāk apmierinoši, jo delegāciju ziņojumi ir pārāk statiski un nepilnīgi un rezultatīvie rādītāji reizēm nedod pietiekamu stimulu (sk. 47. līdz 51. punktu).

| 78. | Šie procesi ir sarežģīti, un tos ir grūti īstenot, jo tajos ir iesaistītas neatkarīgas valstis, tātad reformas var izdoties tikai tad, ja šīs valstis ar atsaucību uzņemas par tām atbildību, ko Komisija var neatlaidīgi prasīt, bet pār ko tai nav kontroles. |
| --- | --- |

78.

Šie procesi ir sarežģīti, un tos ir grūti īstenot, jo tajos ir iesaistītas neatkarīgas valstis, tātad reformas var izdoties tikai tad, ja šīs valstis ar atsaucību uzņemas par tām atbildību, ko Komisija var neatlaidīgi prasīt, bet pār ko tai nav kontroles.

| 79. | Tāpat Komisija nevar kontrolēt koordināciju donoru starpā, lai gan tai ir svarīga funkcija centrālo dienestu līmenī, jo īpaši attiecībās ar Pasaules Banku, saistībā ar PEFA (sk. 43. punktu). ĀKK valstīs koordinācija joprojām ir problemātiska, kas cita starpā varētu ietekmēt PEFA vērtēšanas sistēmu šajās valstīs. |
| --- | --- |

79.

Tāpat Komisija nevar kontrolēt koordināciju donoru starpā, lai gan tai ir svarīga funkcija centrālo dienestu līmenī, jo īpaši attiecībās ar Pasaules Banku, saistībā ar PEFA (sk. 43. punktu). ĀKK valstīs koordinācija joprojām ir problemātiska, kas cita starpā varētu ietekmēt PEFA vērtēšanas sistēmu šajās valstīs.

| 80. | Informācija, uz kuras pamata tika pieņemti finansēšanas lēmumi, un tātad arī informācija pēcpārbaudes dokumentos patiesi atspoguļo stāvokli. Tādējādi Komisija parasti ir labi informēta par trūkumiem, kas ietekmē valsts finanšu pārvaldības sistēmas (sk. 38. punktu un 69. līdz 71. punktu). |
| --- | --- |

80.

Informācija, uz kuras pamata tika pieņemti finansēšanas lēmumi, un tātad arī informācija pēcpārbaudes dokumentos patiesi atspoguļo stāvokli. Tādējādi Komisija parasti ir labi informēta par trūkumiem, kas ietekmē valsts finanšu pārvaldības sistēmas (sk. 38. punktu un 69. līdz 71. punktu).

| 81. | Komisijas finansēšanas lēmumi, kā arī tās rīcība programmu īstenošanas gaitā atbilst Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkta dinamiskai interpretācijai (sk. 28. punktu). Tomēr, tā kā šāda interpretācija palielina risku (vismaz īstermiņā noteikti), tad Komisijai ir divkārt svarīgi stāvokli stingri uzraudzīt. |
| --- | --- |

81.

Komisijas finansēšanas lēmumi, kā arī tās rīcība programmu īstenošanas gaitā atbilst Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkta dinamiskai interpretācijai (sk. 28. punktu). Tomēr, tā kā šāda interpretācija palielina risku (vismaz īstermiņā noteikti), tad Komisijai ir divkārt svarīgi stāvokli stingri uzraudzīt.

| 82. | Par Komisijas lēmumiem jāsaka, ka tie nav pietiekami pamatoti (sk. 39. punktu). Finansēšanas priekšlikumos un līgumos nav pietiekamā mērā skaidrots, kā savā starpā ir saistīti trūkumi, kas atklāti valsts finanšu pārvaldībā, valdību reformu programmās, šo reformu īstenošanai vajadzīgajā atbalstā iestāžu darbības uzlabošanai un pēcpārbaužu instrumentos – tostarp priekšnosacījumos un rezultatīvajos rādītājos (sk. 30. punktu). Tas, ka saskaņotība un viendabīgums nav uzskatāms, kā arī perspektīvas un skaidras struktūras trūkums neļauj EAF komitejai gūt pārliecību par to, ka visām nepilnībām ir pievērsta vajadzīgā uzmanība (sk. 32. un 33. punktu). |
| --- | --- |

82.

Par Komisijas lēmumiem jāsaka, ka tie nav pietiekami pamatoti (sk. 39. punktu). Finansēšanas priekšlikumos un līgumos nav pietiekamā mērā skaidrots, kā savā starpā ir saistīti trūkumi, kas atklāti valsts finanšu pārvaldībā, valdību reformu programmās, šo reformu īstenošanai vajadzīgajā atbalstā iestāžu darbības uzlabošanai un pēcpārbaužu instrumentos – tostarp priekšnosacījumos un rezultatīvajos rādītājos (sk. 30. punktu). Tas, ka saskaņotība un viendabīgums nav uzskatāms, kā arī perspektīvas un skaidras struktūras trūkums neļauj EAF komitejai gūt pārliecību par to, ka visām nepilnībām ir pievērsta vajadzīgā uzmanība (sk. 32. un 33. punktu).

| 83. | Reformām, kas tiek īstenotas paralēli tiešajam budžeta atbalstam bez konkrēta mērķa, ir vajadzīgs daudz laika. Vēl ir par agru gaidīt būtiskus, noturīgus rezultātus, taču pēcpārbaudes, ko galvenokārt veic Komisija, liecina par samērā pozitīviem daļējiem rezultātiem vidēja termiņa perspektīvā (sk. 69. līdz 71. punktu). Bet vēl aizvien lielā mērā pastāv tie paši riski (sk. 12. punktu), uz kuriem norādīja Parlaments un Padome (sk. 2. punktu). Turpmāk minēto ieteikumu mērķis ir palīdzēt uzlabot šo risku pārvaldību. |
| --- | --- |

83.

Reformām, kas tiek īstenotas paralēli tiešajam budžeta atbalstam bez konkrēta mērķa, ir vajadzīgs daudz laika. Vēl ir par agru gaidīt būtiskus, noturīgus rezultātus, taču pēcpārbaudes, ko galvenokārt veic Komisija, liecina par samērā pozitīviem daļējiem rezultātiem vidēja termiņa perspektīvā (sk. 69. līdz 71. punktu). Bet vēl aizvien lielā mērā pastāv tie paši riski (sk. 12. punktu), uz kuriem norādīja Parlaments un Padome (sk. 2. punktu). Turpmāk minēto ieteikumu mērķis ir palīdzēt uzlabot šo risku pārvaldību.

Ieteikumi

| 84. | Komisijai jāatjaunina savas “Metodoloģiskās vadlīnijas par to, kā plānot un īstenot budžeta atbalstu trešām valstīm”, iestrādājot tajās norādījumus, kas izdoti kopš 2002. gada marta (sk. 27. punktu). Tas palīdzētu katrā atbalsta programmā panākt saskaņu starp novērotajiem trūkumiem, to novēršanai paredzētām reformām, atbalstu iestādēm un pēcpārbaudes instrumentiem (sk. 30. punktu). Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar iekšzemes ieņēmumiem – tostarp ieņēmumiem no valsts uzņēmumiem (sk. 24. punktu) – un korupcijai (sk. 34. punktu). Vadlīnijās jāparedz arī tas, kā uzlabot delegāciju uzraudzības ziņojumus (sk. 42. punktu). |
| --- | --- |

84.

Komisijai jāatjaunina savas “Metodoloģiskās vadlīnijas par to, kā plānot un īstenot budžeta atbalstu trešām valstīm”, iestrādājot tajās norādījumus, kas izdoti kopš 2002. gada marta (sk. 27. punktu). Tas palīdzētu katrā atbalsta programmā panākt saskaņu starp novērotajiem trūkumiem, to novēršanai paredzētām reformām, atbalstu iestādēm un pēcpārbaudes instrumentiem (sk. 30. punktu). Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš jautājumiem, kas saistīti ar iekšzemes ieņēmumiem – tostarp ieņēmumiem no valsts uzņēmumiem (sk. 24. punktu) – un korupcijai (sk. 34. punktu). Vadlīnijās jāparedz arī tas, kā uzlabot delegāciju uzraudzības ziņojumus (sk. 42. punktu).

| 85. | Komisijai formālāk un strukturētāk jāapliecina tas, ka tiek ievērots Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkts, skaidrojot iemeslus, uz kuru pamata saņēmējvalsts uzņemto kursu tā uzskata par apmierinošu, ņemot vērā valsts finanšu pārvaldības trūkumus, kas atklāti sākotnējā novērtēšanā (sk. 39. un 40. punktu). |
| --- | --- |

85.

Komisijai formālāk un strukturētāk jāapliecina tas, ka tiek ievērots Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkts, skaidrojot iemeslus, uz kuru pamata saņēmējvalsts uzņemto kursu tā uzskata par apmierinošu, ņemot vērā valsts finanšu pārvaldības trūkumus, kas atklāti sākotnējā novērtēšanā (sk. 39. un 40. punktu).

| 86. | Komisijai jāizmanto rezultatīvie rādītāji, kas labāk stimulētu saņēmējvalstis īstenot reformas un vairāk uzsvērtu sasniegumus pārvaldības uzlabošanā (sk. 49. punktu). |
| --- | --- |

86.

Komisijai jāizmanto rezultatīvie rādītāji, kas labāk stimulētu saņēmējvalstis īstenot reformas un vairāk uzsvērtu sasniegumus pārvaldības uzlabošanā (sk. 49. punktu).

| 87. | Komisijai jādara viss, ko tās spēj, lai, piemērojot PEFA, tiktu izstrādāta valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēma (sk. 43. punktu). Šo svarīgo donoru koordinācijas pasākumu jāuzlabo, ņemot vērā tā testēšanas posma rezultātus un Palātas ieteikumus (sk. 2. pielikuma 7. punktu), jo īpaši priekšlikumu attiecībā uz kontroles pārbaudēm. Ir ļoti svarīgi, lai donori, jo īpaši tie, kas pieder partnerībai, pieņemtu un īstenotu šo sistēmu tuvākā nākotnē. |
| --- | --- |

87.

Komisijai jādara viss, ko tās spēj, lai, piemērojot PEFA, tiktu izstrādāta valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēma (sk. 43. punktu). Šo svarīgo donoru koordinācijas pasākumu jāuzlabo, ņemot vērā tā testēšanas posma rezultātus un Palātas ieteikumus (sk. 2. pielikuma 7. punktu), jo īpaši priekšlikumu attiecībā uz kontroles pārbaudēm. Ir ļoti svarīgi, lai donori, jo īpaši tie, kas pieder partnerībai, pieņemtu un īstenotu šo sistēmu tuvākā nākotnē.

| 88. | Jānostiprina koordinācija starp donoru vietējiem pārstāvjiem attiecībā uz novērtēšanu un revīziju, atbalstu iestādēm un nosacījumu un rezultatīvo rādītāju izmantošanu, katram donoram, protams, saglabājot brīvību lemt par palīdzības piešķiršanu pēc saviem ieskatiem (sk. 54. punktu). |
| --- | --- |

88.

Jānostiprina koordinācija starp donoru vietējiem pārstāvjiem attiecībā uz novērtēšanu un revīziju, atbalstu iestādēm un nosacījumu un rezultatīvo rādītāju izmantošanu, katram donoram, protams, saglabājot brīvību lemt par palīdzības piešķiršanu pēc saviem ieskatiem (sk. 54. punktu).

| 89. | Sistemātiski jāstrukturē attiecības ar saņēmējvalstu iestādēm, un attiecības jāveido ne tikai ar valdībām, bet arī ar parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm, nostiprinot to pilnvaras, lai tās spētu īstenot reformas, kas uz tām attiecas, un revidēt tās reformas, kuras jāīsteno izpildvarai. Tādēļ sarunās ar valdībām ir svarīgi apsvērt, kā Komisija varētu tuvināties parlamentiem un ARI (sk. 56. līdz 62. punktu). |
| --- | --- |

89.

Sistemātiski jāstrukturē attiecības ar saņēmējvalstu iestādēm, un attiecības jāveido ne tikai ar valdībām, bet arī ar parlamentiem un augstākajām revīzijas iestādēm, nostiprinot to pilnvaras, lai tās spētu īstenot reformas, kas uz tām attiecas, un revidēt tās reformas, kuras jāīsteno izpildvarai. Tādēļ sarunās ar valdībām ir svarīgi apsvērt, kā Komisija varētu tuvināties parlamentiem un ARI (sk. 56. līdz 62. punktu).

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 29. un 30. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Sk. Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2001 (OV C 257, 14.9.2001.).

1

(2)  Sk. Eiropas Parlamenta rezolūciju, kurā iekļauti komentāri, kas pievienoti lēmumam par apstiprinājuma piešķiršanu Komisijas izpildītajam sestā, septītā un astotā EAF budžetam par 2002. finanšu gadu, OV L 330, 4.11.2004.

2

(3)  Sk. Padomes 2004. gada 19. februāra ĀKK/FIN darba grupas dokumentu Nr. 6107/04 par apstiprinājuma piešķiršanu Komisijai saistībā ar 6., 7. un 8. EAF finanšu pārvaldību (2002. finanšu gads).

3

(4)  2000. gadā Komisija atzina, ka atbalsta paredzēšana konkrētam mērķim nav pilnībā efektīva galvenokārt tādēļ, ka rodas blakusparādības (kavējumi pasākumu izpildē un budžeta procesa sadrumstalotība), mērķu izvirzīšanas procedūras ir neveiklas un, kas ir vissvarīgāk, budžetam ir mijiedarbīga iedaba.

4

(5)  Sk. Rezolūciju Nr. 55/2, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēmusi 2000. gada 8. septembrī.

5

(6)  Šī prakse neļauj budžetam būt visaptverošam. Tomēr daži projekti, lai gan īstenoti ārpus budžeta, tiek iekļauti gada pārskatos, tādējādi atrisinot informācijas atklātības problēmu.

6

(7)  Šo divu veidu pārvaldības nošķiršana bieži atņem valsts iestādēm kvalificētus darbiniekus, kas attiecīgos projektus vada īpaši izveidotos pagaidu pārvaldības centros, kuri piedāvā lielākas algas.

7

(8)  Saskaņā ar universāluma principu valsts budžetā visi ieņēmumi ir pieejami visiem izdevumiem nevis paredzēti noteiktai izdevumu kategorijai.

8

(9)  Galveno informāciju, kas tika iegūta apmeklējumos uz vietas, apstiprināja Ministriju apvienotā konference par to, kā valsts finanses ietekmē pārvaldība, kas orientēta uz rezultātiem, vidēja termiņa izdevumu sistēma un budžeta atbalsts. Šo konferenci kopīgi rīkoja Senegālas Ekonomikas un finanšu ministrija un “IDEA International” sadarbībā ar Beninas, Burkinafaso, Kaboverdes un Mali ekonomikas un finanšu ministrijām un attīstības partneriem (PB, SVF, ES, Kanādu un Nīderlandi). Konferencē piedalījās arī Palātas revidenti.

9

IDEA International

(10)  Etiopijā budžeta gads sākas jūlijā.

10

(11)  Mozambikai ar atsevišķu protokolu tika piešķirti papildu 16,4 miljoni EUR, lai finansētu 2004. gada vēlēšanas.

11

Avots: Finansēšanas līgumi un valstu orientējošās programmas, kas sagatavotas saskaņā ar 9. EAF.

Avots:

(12)  Katrā valstī notika sanāksmes ar Parlamenta Finanšu komisiju, dažādām struktūrvienībām Finanšu ministrijā, divām tērētājām ministrijām – parasti, veselības un izglītības ministrijām (gan to centrālajos dienestos, gan pakļautās iestādēs, piemēram, skolās vai vietējos veselības centros), iekšējās un ārējās revīzijas iestādēm un Centrālo Banku, kā arī ar galveno donoru pārstāvjiem, sabiedrības pārstāvjiem un – ja tādas pastāvēja – pretkorupcijas NVO.

12

(13)  Sk. Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2001 par līdzfinansējumu no strukturālo pielāgojumu palīdzības, kas paredzēts budžeta atbalstam (OV C 257, 14.9.2001.) un Īpašo ziņojumu Nr. 1/2002 par makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs (OV C 121, 23.5.2002.).

13

(14)  Kaut arī ieņēmumus bieži ņem vērā valdību reformās (sk. 70. punktu), Komisijai šis aspekts savās programmās jāiekļauj sistemātiskāk.

14

(15)  Starplaikā, kamēr konsolidācija vēl nav veikta, Komisijai visi norādījumi par budžeta atbalsta pārvaldību būtu jādara pieejami saviem darbiniekiem iekštīklā.

15

(16)  Vadlīniju 3.4. iedaļā ir teikts: “gan pirms atbalsta sākšanas, gan vēlāk tā sniegšanas gaitā ir svarīgi nodrošināt to, lai attiecīgās valsts īstenotais kurss valsts finanšu jomā būtu uzskatāms par apmierinošu”.

16

(17)  Izņemot sākotnējo novērtējumu par Čadu. Šis novērtējums pienācīgi netika ņemts vērā priekšlikuma stadijā, un finansēšanas līgumā no tā ir atlikuši vien daži izkliedēti informācijas fragmenti.

17

(18)  Vadlīniju 3.4. iedaļas a) apakšpunktā ir teikts: “novērtējumā par valsts izdevumu pārvaldību ir. jāanalizē programmas, ko attiecīgās valsts valdība ir sagatavojusi valsts finanšu pārvaldības uzlabošanai (tostarp iespējamus koriģējošus pasākumus), kā arī donoru funkcijas. Šādās valdības programmās ir jābūt izvērstam reformu īstenošanas plānam, ko īpaši rūpīgi uzraudzīs Komisija”.

18

(19)  Expenditure Management and Control Programme.

19

(20)  Sistema de Administração Financeira do Estado.

20

(21)  Public Expenditure Management and Financial Accountability (PEMFA) Action Plan.

21

(22)  Dalībvalstu pārstāvju konsultatīvā komiteja.

22

(23)  Kotonu nolīguma 9. panta 3. punktā ir skaidri teikts, ka korupcijas apkarošana ir viena no svarīgākajām sastāvdaļām Eiropas Kopienas palīdzībai attīstības jomā.

23

(24)  ESAO Attīstības veicināšanas komiteja un “Transparency International” 2004. gada decembrī rīkoja forumu par sadarbību attīstības veicināšanas jomā “Donoru efektīvāka iesaistīšanās korupcijas apkarošanā”.

24

Transparency International

(25)  Vadlīniju 1.3. iedaļā ir teikts: “Viss atbalsts iestādēm ir jāsniedz kā daļa no vispārējas atbalsta programmas, ko izstrādā valdība un atbalsta donori, un šai atbalsta daļai ir jāpapildina pārējais finansējums, ko piedāvā citi donori”.

25

(26)  Public service capacity building programme (PSCAP).

26

(27)  Country Financial Accountability Assessment (CFAA).

27

(28)  Vadlīniju 3.4. iedaļas i) apakšpunktā ir teikts: “Delegāciju vadītāji sagatavo ieteikumu par attiecīgās valsts finanšu pārvaldības kvalitāti un izredzēm uz uzlabojumiem ... uz tā pamata AIDCO lemj, vai sagatavot finansēšanas priekšlikumu”.

28

(29)  Šie parādi ir par sniegtiem un fakturētiem pakalpojumiem (tātad ir laiks par tiem samaksāt), bet līgumi par tiem ir slēgti ārpus budžeta saistībām un nav iegrāmatoti uzskaitē. Tādēļ uz tiem neattiecas parādu uzraudzība, ko veic donori. Pagaidām nav zināma šo parādu precīza summa.

29

(30)  United Kingdom Department for International Development (DFID).

30

(31)  Vadlīniju 5.3. iedaļā ir teikts: “delegācija uzrauga valsts finanšu attīstību, uzturot sakarus ar vietējām iestādēm (finanšu ministriju, augstāko revīzijas iestādi, centrālo banku, parlamenta Valsts uzskaites komiteju), citiem donoriem un plašāku sabiedrību. Delegācija no minētajām iestādēm saņem to regulāri publicētos ziņojumus un nosūta tos ar komentāriem centrālajiem dienestiem. Delegācija pievērš īpašu uzmanību valsts finanšu reformas programmām un, attiecīgos gadījumos, to pasākumu īstenošanai, par kuriem vienojušies donori un Eiropas Komisija (pamatpasākumi)”.

31

(32)  Semestra uzraudzības ziņojumu forma un saturs ir noteikts AIDCO2003. gada 18. septembra Paziņojumā delegāciju vadītājiem Nr. 24972.

32

AIDCO

(33)  PEFA partneri apvienojās 2001. gadā. Tie ir: Pasaules Banka, Eiropas Komisija, Apvienotās Karalistes Starptautiskās attīstības ministrija, Šveices Ekonomikas lietu valsts sekretariāts, Francijas Ārlietu ministrija, Norvēģijas Ārlietu ministrija un SVF.

33

PEFA

(34)  Vadlīnijās ir noteikts, ka delegācijas vadītājam ir jāievieš agrīnās brīdināšanas procedūra, ja rodas nopietnas problēmas, kas varētu kavēt programmas raitu norisi.

34

(35)  Sk. DEV un AIDCO2004. gada 9. jūnija Paziņojumu 14 attiecīgajām delegācijām Nr. 17 450.

35

DEV

AIDCO

(36)  Piecās valstīs izskatītie ziņojumi parasti bija pirmie, kas tika publicēti kopš programmu sākuma.

36

(37)  Public Expenditure Management and Financial Accountability (PEMFA).

37

(38)  Čadā abi rādītāji attiecībā uz to, kā tiek pildītas piegādes saņēmējstruktūrām, ir noderīgi, bet balstās uz saņemšanas pierādījumu pārbaudēm, lai gan šie pierādījumi nav pietiekami. Preces ir jāpārbauda fiziski.

38

(39)  Government Information System Strategy (GISS).

39

(40)  Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP).

40

(41)  Plano de Acção para a Reducção da Pobreza Absoluta.

41

(42)  Performance Assessment Framework.

42

(43)  PEFA rīcības komiteja, kurā ir pārstāvēta arī Komisija, tiekas divreiz gadā. PEFA darba rezultātus dara zināmus citiem galvenajiem donoriem ESAO struktūrās.

43

PEFA

PEFA

(44)  Vairāku donorvalstu ARI regulāri tiekas koordinācijas struktūrā, kas nodarbojas ar “aizjūras valstu revīzijas prakses saskaņošanu” (Harmonisation of Overseas Audit Practice – HOAP). Šīs struktūras mērķis ir izstrādāt saskaņotu pieeju, par pamatu ņemot saņēmējvalstu ARI darbu, un – ar saņēmējvalstu ARI piekrišanu – revidēt, kā tiek izmantots budžeta atbalsts, ko maksā attiecīgās (donoru) valdības.

44

Harmonisation of Overseas Audit Practice – HOAP

(45)  Dialogs ar valdību ir oficiāli paredzēts finansēšanas priekšlikumos un līgumos.

45

(46)  Performance Assessment Framework.

46

(47)  2004. gada decembrī Palātas revidenti piedalījās Komisijas rīkotā seminārā par augstāko revīzijas iestāžu darbības uzlabošanu.

47

(48)  Tas, ka atbildība par valsts finanšu pārvaldības uzraudzību ir dalīta starp EuropeAid sadarbības biroju (AIDCO) un Attīstības ģenerāldirektorātu (DEV), nebūt nav ideāli, un šī kārtība darbojas vienīgi tāpēc, ka pastāv labas personiskās attiecības.

48

EuropeAid

AIDCO

DEV

(49)  Standarta saraksts ar pārbaudāmiem jautājumiem, lai pārliecinātos par to, ka dokumenti ir bijuši sistemātiski un pilnīgi analizēti, un lai apzinātu pārbaužu veicējus.

49

(50)  Palātas revidenti piedalījās trīs galvenajos mācību kursos pa budžeta atbalstu; šos kursus Komisija organizēja saviem darbiniekiem. Divi kursi (ievadkurss un padziļinātais kurss) bija veltīti makroekonomiskajam budžeta atbalstam, trešais – budžeta atbalstam konkrētās nozarēs).

50

(51)  Papildus vispārējiem trūkumiem saistībā ar saņēmējvalstu struktūrvienību darbību citi trūkumi bieži saistīti, piemēram, ar iepirkumiem un to pēcpārbaudēm (netiek uzskaitīti materiāli, netiek veiktas inventarizācijas), naudas plūsmas pārvaldību, grāmatvedību, pārvaldības instrumentiem un iekšējās un ārējās revīzijas struktūru procedūrām un resursiem.

51

(52)  Valdība savās reformās bieži ņem vērā iekšzemes ieņēmumus, bet Komisijas Vadlīnijās tie nav pietiekami uzsvērti (sk. 24. punktu).

52

(53)  2003. gada nogalē starp SVF un valdību notiekošās sarunas par sesto pārskatu par programmu, ko finansē no Nabadzības samazināšanas un tautsaimniecības izaugsmes (NSTI) programmas, nebeidzās ar līguma noslēgšanu. Tā kā NSTI programmas termiņš beidzās 2004. gada 6. janvārī, un tas netika pagarināts, tad Čada vairs nevarēja automātiski pretendēt uz budžeta atbalstu saskaņā ar Kotonu nolīguma 67. panta 4. punktu.

53

---

1. PIELIKUMS

SEŠAS TABULAS, KURĀS ILUSTRĒTS BUDŽETA ATBALSTA SVARĪGUMS

A tabula

Budžeta atbalsta (1) īpatsvars pret EAF kopējo atbalstu (saistības un maksājumi) no 1999. līdz 2004. gadam

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Gads | Kopējais budžeta atbalsts (2) | Kopējais EAF atbalsts | Budžeta atbalsts procentos no EAF atbalsta |
| A | B | C = (A / B) |
| Saistības | 1999 | 276,93 | 2 693,00 | 10,28 % |
| 2000 | 1 350,20 | 3 757,41 | 35,93 % |
| 2001 | 386,50 | 1 554,16 | 24,87 % |
| 2002 | 595,60 | 1 768,39 | 33,68 % |
| 2003 | 972,80 | 3 395,83 | 28,65 % |
| 2004 | 469,40 | 2 375,15 | 19,76 % |
| Maksājumi | 1999 | 206,48 | 1 275,00 | 16,19 % |
| 2000 | 587,62 | 1 548,16 | 37,96 % |
| 2001 | 672,90 | 2 067,86 | 32,54 % |
| 2002 | 570,21 | 1 852,72 | 30,78 % |
| 2003 | 615,20 | 2 179,47 | 28,23 % |
| 2004 | 724,42 | 2 197,84 | 32,96 % |
| Avots: Komisijas skaitļi. |

(miljonos EUR)

Gads

Kopējais budžeta atbalsts (2)

Kopējais EAF atbalsts

Budžeta atbalsts procentos no EAF atbalsta

A

B

C = (A / B)

Saistības

1999

276,93

2 693,00

10,28 %

2000

1 350,20

3 757,41

35,93 %

2001

386,50

1 554,16

24,87 %

2002

595,60

1 768,39

33,68 %

2003

972,80

3 395,83

28,65 %

2004

469,40

2 375,15

19,76 %

Maksājumi

1999

206,48

1 275,00

16,19 %

2000

587,62

1 548,16

37,96 %

2001

672,90

2 067,86

32,54 %

2002

570,21

1 852,72

30,78 %

2003

615,20

2 179,47

28,23 %

2004

724,42

2 197,84

32,96 %

Avots: Komisijas skaitļi.

B tabula

Īpatsvars, kāds tiešajam budžeta atbalstam bez konkrēta mērķa bija 2003. un 2004. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2003 | 2004 |
| Saistības | Maksājumi (3) | Saistības | Maksājumi (3) |
| A) Tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa | 666,80 | 358,11 | 425,80 | 461,90 |
| B) Tiešais budžeta atbalsts ar konkrētu mērķi | 106,00 | 40,10 | 0,00 | 136,00 |
| C) Netiešais budžeta atbalsts | 0,00 | 8,02 | 43,60 | 26,52 |
| D) Kopējais budžeta atbalsts, neskaitot NVLP iniciatīvu (A + B + C) | 772,80 | 406,23 | 469,40 | 624,42 |
| E) NVLP iniciatīva (4) | 200,00 | 208,97 | 0,00 | 100,00 |
| F) Kopējais EAF budžeta atbalsts (D + E) | 972,80 | 615,20 | 469,40 | 724,42 |
| G) Kopējais EAF atbalsts | 3 395,83 | 2 179,47 | 2 375,15 | 2 197,84 |
| Budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa, procentos no kopējā EAF budžeta atbalsta (A / F) | 68,54 % | 58,21 % | 90,71 % | 63,76 % |
| Budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa, procentos no kopējā EAF atbalsta (A / G) | 19,64 % | 16,43 % | 17,93 % | 21,02 % |
| Avots: Komisija skaitļi. |

(miljonos EUR)

2003

2004

Saistības

Maksājumi (3)

Saistības

Maksājumi (3)

A) Tiešais budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa

666,80

358,11

425,80

461,90

B) Tiešais budžeta atbalsts ar konkrētu mērķi

106,00

40,10

0,00

136,00

C) Netiešais budžeta atbalsts

0,00

8,02

43,60

26,52

D) Kopējais budžeta atbalsts, neskaitot NVLP iniciatīvu (A + B + C)

772,80

406,23

469,40

624,42

E) NVLP iniciatīva (4)

200,00

208,97

0,00

100,00

F) Kopējais EAF budžeta atbalsts (D + E)

972,80

615,20

469,40

724,42

G) Kopējais EAF atbalsts

3 395,83

2 179,47

2 375,15

2 197,84

Budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa, procentos no kopējā EAF budžeta atbalsta (A / F)

68,54 %

58,21 %

90,71 %

63,76 %

Budžeta atbalsts bez konkrēta mērķa, procentos no kopējā EAF atbalsta (A / G)

19,64 %

16,43 %

17,93 %

21,02 %

Avots: Komisija skaitļi.

C tabula

Kopējais EAF budžeta atbalsts (saistības un maksājumi) pa valstīm, 2003. un 2004. gads (izņemot NVLP)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Valsts | 2003 | 2004 |
| Saistības | Maksājumi (5) | Saistības | Maksājumi (5) |
| Benina | 55,00 | 4,29 | 0,00 | 18,20 |
| Burkinafaso | 0,00 | 37,80 | 0,00 | 37,57 |
| Burundi | 0,00 | 8,02 | 43,60 | 26,52 |
| Kamerūna | 0,00 | 8,86 | 0,00 | 0,00 |
| Kaboverde | 0,00 | 9,00 | 5,80 | 5,50 |
| Džibutija | 0,00 | 4,50 | 0,00 | 0,00 |
| Etiopija | 0,00 | 10,70 | 95,00 | 45,00 |
| Gana | 0,00 | 25,57 | 62,00 | 27,85 |
| Gajāna | 0,00 | 0,00 | 23,30 | 6,00 |
| Jamaika | 30,00 | 0,00 | 25,00 | 36,10 |
| Kenija | 0,00 | 0,00 | 125,00 | 0,00 |
| Lesoto | 0,00 | 3,00 | 0,00 | 5,50 |
| Madagaskara | 0,00 | 34,50 | 35,00 | 20,67 |
| Mali | 132,90 | 32,92 | 0,00 | 29,60 |
| Mauritānija | 0,00 | 5,70 | 0,00 | 6,00 |
| Mozambika (6) | 16,40 | 41,00 | 0,00 | 51,10 |
| Nigēra (6) | 90,00 | 24,25 | 0,00 | 27,25 |
| Uganda | 0,00 | 24,50 | 0,00 | 24,50 |
| Centrālāfrikas Republika | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 11,90 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 106,00 | 4,60 | 0,00 | 105,70 |
| Ruanda | 50,00 | 25,04 | 0,00 | 12,50 |
| Santome un Prinsipi | 0,00 | 1,00 | 0,00 | 0,00 |
| Senegāla | 0,00 | 3,80 | 53,00 | 25,30 |
| Sjeraleone | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 18,37 |
| Tanzānija | 114,00 | 68,50 | 0,00 | 31,50 |
| Čada | 50,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Vanuatu | 0,00 | 0,00 | 1,70 | 0,80 |
| Zambija (6) | 128,50 | 28,68 | 0,00 | 50,99 |
| Kopā | 772,80 | 406,23 | 469,40 | 624,42 |
| Avots: Komisijas skaitļi. |

(miljonos EUR)

Valsts

2003

2004

Saistības

Maksājumi (5)

Saistības

Maksājumi (5)

Benina

55,00

4,29

0,00

18,20

Burkinafaso

0,00

37,80

0,00

37,57

Burundi

0,00

8,02

43,60

26,52

Kamerūna

0,00

8,86

0,00

0,00

Kaboverde

0,00

9,00

5,80

5,50

Džibutija

0,00

4,50

0,00

0,00

Etiopija

0,00

10,70

95,00

45,00

Gana

0,00

25,57

62,00

27,85

Gajāna

0,00

0,00

23,30

6,00

Jamaika

30,00

0,00

25,00

36,10

Kenija

0,00

0,00

125,00

0,00

Lesoto

0,00

3,00

0,00

5,50

Madagaskara

0,00

34,50

35,00

20,67

Mali

132,90

32,92

0,00

29,60

Mauritānija

0,00

5,70

0,00

6,00

Mozambika (6)

16,40

41,00

0,00

51,10

Nigēra (6)

90,00

24,25

0,00

27,25

Uganda

0,00

24,50

0,00

24,50

Centrālāfrikas Republika

0,00

0,00

0,00

11,90

Kongo Demokrātiskā Republika

106,00

4,60

0,00

105,70

Ruanda

50,00

25,04

0,00

12,50

Santome un Prinsipi

0,00

1,00

0,00

0,00

Senegāla

0,00

3,80

53,00

25,30

Sjeraleone

0,00

0,00

0,00

18,37

Tanzānija

114,00

68,50

0,00

31,50

Čada

50,00

0,00

0,00

0,00

Vanuatu

0,00

0,00

1,70

0,80

Zambija (6)

128,50

28,68

0,00

50,99

Kopā

772,80

406,23

469,40

624,42

Avots: Komisijas skaitļi.

D tabula

EAF un citu donoru sniegtā budžeta atbalsta īpatsvars piecu apmeklēto valstu budžetos 2004. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Valsts | Valsts budžets (7) | Komisijas sniegtais budžeta atbalsts | Citu donoru sniegtais budžeta atbalsts | Kopējais izmaksātais budžeta atbalsts | Kopējā izmaksātā budžeta atbalsta īpatsvars |
| A | B | C | D = B + C | D / A |
| Etiopija | 2 924,00 | 45,00 | 236,38 | 281,38 | 9,62 % |
| Mozambika | 1 202,10 | 51,10 | 139,15 | 190,25 | 15,83 % |
| Nigēra | 621,83 | 27,25 | 44,07 | 71,32 | 11,47 % |
| Čada | 603,28 | 0,00 | 22,00 | 22,00 | 3,65 % |
| Zambija | 1 475,66 | 50,99 | 215,00 | 265,99 | 18,03 % |
| Avots: Komisijas skaitļi. |

(miljonos EUR)

Valsts

Valsts budžets (7)

Komisijas sniegtais budžeta atbalsts

Citu donoru sniegtais budžeta atbalsts

Kopējais izmaksātais budžeta atbalsts

Kopējā izmaksātā budžeta atbalsta īpatsvars

A

B

C

D = B + C

D / A

Etiopija

2 924,00

45,00

236,38

281,38

9,62 %

Mozambika

1 202,10

51,10

139,15

190,25

15,83 %

Nigēra

621,83

27,25

44,07

71,32

11,47 %

Čada

603,28

0,00

22,00

22,00

3,65 %

Zambija

1 475,66

50,99

215,00

265,99

18,03 %

Avots: Komisijas skaitļi.

E tabula

Budžeta atbalsta īpatsvars pret galveno donoru sniegto kopējo atbalstu 15 Āfrikas valstīs (8) 2003. gadā

| Donors | Budžeta atbalsta īpatsvars pret kopējo atbalstu |
| --- | --- |
| Pasaules Banka (9) | 48,1 % |
| Apvienotā Karaliste | 34,2 % |
| Eiropas Komisija | 30,7 % |
| Nīderlande | 27,8 % |
| Zviedrija | 21,5 % |
| Šveice | 19,2 % |
| Āfrikas Attīstības banka | 16,5 % |
| Itālija | 16,0 % |
| Īrija | 15,2 % |
| Norvēģija | 14,5 % |
| Kanāda | 12,0 % |
| Dānija | 10,1 % |
| Vācija | 6,4 % |
| Somija | 3,9 % |
| Francija | 2,3 % |
| Japāna | 1,0 % |
| Vidējais svērtais | 25,7 % |
| Avots: Stratēģiskā partnerība ar Āfriku – Pētījums par budžeta atbalsta un maksājumu bilances atbalsta saskaņošanu ar valstu stratēģijām nabadzības samazināšanai (SPA – Partenariat Stratégique avec l'Afrique – Étude sur l'alignement de l'appui budgétaire et de l'appui à la balance de paiements par rapport aux Stratégies Nationales de Réduction de la Pauvreté) – pētījuma galīgais projekts sagatavots 2005. gada 7. februārī.
  Minētajā pētījumā dotie skaitļi ir aptuvenas aplēses. |

Donors

Budžeta atbalsta īpatsvars pret kopējo atbalstu

Pasaules Banka (9)

48,1 %

Apvienotā Karaliste

34,2 %

Eiropas Komisija

30,7 %

Nīderlande

27,8 %

Zviedrija

21,5 %

Šveice

19,2 %

Āfrikas Attīstības banka

16,5 %

Itālija

16,0 %

Īrija

15,2 %

Norvēģija

14,5 %

Kanāda

12,0 %

Dānija

10,1 %

Vācija

6,4 %

Somija

3,9 %

Francija

2,3 %

Japāna

1,0 %

Vidējais svērtais

25,7 %

Avots: Stratēģiskā partnerība ar Āfriku – Pētījums par budžeta atbalsta un maksājumu bilances atbalsta saskaņošanu ar valstu stratēģijām nabadzības samazināšanai (SPA – Partenariat Stratégique avec l'Afrique – Étude sur l'alignement de l'appui budgétaire et de l'appui à la balance de paiements par rapport aux Stratégies Nationales de Réduction de la Pauvreté) – pētījuma galīgais projekts sagatavots 2005. gada 7. februārī.

Minētajā pētījumā dotie skaitļi ir aptuvenas aplēses.

F tabula

Dažādu donoru 2004. gadā izmaksātais budžeta atbalsts piecās apmeklētajās valstīs

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Donors | Etiopija | Mozambika | Nigēra | Čada | Zambija |
| Summa | % | Summa | % | Summa | % | Summa | % | Summa | % |
| Eiropas Komisija | 45,00 | 16,0 % | 51,10 | 26,9 % | 27,25 | 38,2 % | 0,00 | 0,0 % | 50,99 | 19,2 % |
| Pasaules Banka (10) | 100,00 | 35,5 % | 49,80 | 26,2 % | 22,26 | 31,2 % | 20,00 | 90,9 % | 16,00 | 6,0 % |
| Starptautiskais valūtas fonds (10) | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 10,18 | 14,3 % | 0,00 | 0,0 % | 199,00 | 74,8 % |
| Āfrikas Attīstības banka | 66,67 | 23,7 % | 0,00 | 0,0 % | 4,63 | 6,5 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Vācija | 6,00 | 2,1 % | 3,50 | 1,8 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Beļģija | 0,00 | 0,0 % | 3,00 | 1,6 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Kanāda | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Dānija | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Somija | 0,00 | 0,0 % | 4,00 | 2,1 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Francija | 0,00 | 0,0 % | 3,00 | 1,6 % | 7,00 | 9,8 % | 2,00 | 9,1 % | 0,00 | 0,0 % |
| Īrija | 6,80 | 2,4 % | 6,00 | 3,2 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Itālija | 0,00 | 0,0 % | 3,20 | 1,7 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Japāna | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Norvēģija | 0,00 | 0,0 % | 7,18 | 3,8 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Nīderlande | 0,00 | 0,0 % | 18,00 | 9,5 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Portugāle | 0,00 | 0,0 % | 1,53 | 0,8 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Apvienotā Karaliste | 45,00 | 16,0 % | 22,44 | 11,8 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Zviedrija | 11,91 | 4,2 % | 11,00 | 5,8 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Šveice | 0,00 | 0,0 % | 6,50 | 3,4 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % | 0,00 | 0,0 % |
| Kopā | 281,38 | 100,0 % | 190,25 | 100,0 % | 71,32 | 100,0 % | 22,00 | 100,0 % | 265,99 | 100,0 % |
| Avots: Komisijas dati. |

(miljonos EUR)

Donors

Etiopija

Mozambika

Nigēra

Čada

Zambija

Summa

%

Summa

%

Summa

%

Summa

%

Summa

%

Eiropas Komisija

45,00

16,0 %

51,10

26,9 %

27,25

38,2 %

0,00

0,0 %

50,99

19,2 %

Pasaules Banka (10)

100,00

35,5 %

49,80

26,2 %

22,26

31,2 %

20,00

90,9 %

16,00

6,0 %

Starptautiskais valūtas fonds (10)

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

10,18

14,3 %

0,00

0,0 %

199,00

74,8 %

Āfrikas Attīstības banka

66,67

23,7 %

0,00

0,0 %

4,63

6,5 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Vācija

6,00

2,1 %

3,50

1,8 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Beļģija

0,00

0,0 %

3,00

1,6 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Kanāda

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Dānija

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Somija

0,00

0,0 %

4,00

2,1 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Francija

0,00

0,0 %

3,00

1,6 %

7,00

9,8 %

2,00

9,1 %

0,00

0,0 %

Īrija

6,80

2,4 %

6,00

3,2 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Itālija

0,00

0,0 %

3,20

1,7 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Japāna

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Norvēģija

0,00

0,0 %

7,18

3,8 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Nīderlande

0,00

0,0 %

18,00

9,5 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Portugāle

0,00

0,0 %

1,53

0,8 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Apvienotā Karaliste

45,00

16,0 %

22,44

11,8 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Zviedrija

11,91

4,2 %

11,00

5,8 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Šveice

0,00

0,0 %

6,50

3,4 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

0,00

0,0 %

Kopā

281,38

100,0 %

190,25

100,0 %

71,32

100,0 %

22,00

100,0 %

265,99

100,0 %

Avots: Komisijas dati.

---

(1)  Pirms Kotonu nolīguma – strukturālo pielāgojumu veidā.

(2)  Ieskaitot Iniciatīvu nabadzīgām valstīm ar lieliem parādiem (NVLP).

Avots: Komisijas skaitļi.

(3)  Maksājumus veic no konkrētajam gadam paredzētām saistībām vai no iepriekšējos finanšu gados neizpildītām saistībām.

(4)  NVLP (nabadzīgas valstis ar lieliem parādiem) iniciatīvas mērķis ir samazināt attiecīgo valstu ārējo parādu. Šī iniciatīva ietekmē budžeta atbalstu līdzīgā veidā, bet tai nepiemēro tos pašus revīzijas pasākumus. Saistības un maksājumi tiek reģistrēti EAF uzskaitē, tiklīdz tos veic Eiropas Investīciju banka (EIB) un Pasaules Banka (PB).

Avots: Komisija skaitļi.

(5)  Maksājumus veic no konkrētajam gadam paredzētām saistībām vai no iepriekšējos finanšu gados neizpildītām saistībām.

(6)  Maksājumi 2004. gadā ietver mainīgas likmes izmaksas Mozambikai (9,1 miljoni EUR), Nigērai (8,25 miljoni EUR) un Zambijai (29,5 miljoni EUR).

Avots: Komisijas skaitļi.

(7)  Čadai norādīts 2003. gada budžets.

Avots: Komisijas skaitļi.

(8)  Šādas 15 valstis: Benina, Burkinafaso, Etiopija, Gana, Kenija, Madagaskara, Malāvija, Mali, Mozambika, Nigēra, Uganda, Ruanda, Senegāla, Sjeraleone un Tanzānija.

(9)  Pasaules Bankas atbalsts pārsvarā ir aizdevumi.

Avots: Stratēģiskā partnerība ar Āfriku – Pētījums par budžeta atbalsta un maksājumu bilances atbalsta saskaņošanu ar valstu stratēģijām nabadzības samazināšanai (SPA – Partenariat Stratégique avec l'Afrique – Étude sur l'alignement de l'appui budgétaire et de l'appui à la balance de paiements par rapport aux Stratégies Nationales de Réduction de la Pauvreté) – pētījuma galīgais projekts sagatavots 2005. gada 7. februārī.

Minētajā pētījumā dotie skaitļi ir aptuvenas aplēses.

(10)  Atbalsts aizdevumu veidā.

Avots: Komisijas dati.

---

2. PIELIKUMS

VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS VĒRTĒŠANAS JAUNĀS SISTĒMAS PROJEKTS

| 1. | Delegāciju uzraudzības ziņojumi ir balstīti uz jau pastāvošām diagnozēm un vērtējumiem. Galvenie instrumenti, ko parasti izmanto valsts finanšu kvalitātes vērtēšanai un ko daudzos gadījumos ir izstrādājis Starptautiskais valūtas fonds un Pasaules Banka, ir šādi: valsts uzskaites analīze (CFAA) (1), valsts izdevumu pārskats (PER) (2), ziņojums par standartu un kodeksu ievērošanu (ROSC) (3), valsts iepirkumu vērtējuma ziņojums (CPAR) (4), vērtējums par nabadzīgām valstīm ar lieliem parādiem un attiecīgais rīcības plāns (HIPC AAP) (5), piešķirto līdzekļu pārvaldības riska vērtējums (FRA) (6) un apsekojums par valsts izdevumu kontroli (PETS) (7). Dažās valstīs, piemēram, Etiopijā, donori vietējā līmenī ir ieviesuši citus aizstājošus instrumentus. |
| --- | --- |

1.

Delegāciju uzraudzības ziņojumi ir balstīti uz jau pastāvošām diagnozēm un vērtējumiem. Galvenie instrumenti, ko parasti izmanto valsts finanšu kvalitātes vērtēšanai un ko daudzos gadījumos ir izstrādājis Starptautiskais valūtas fonds un Pasaules Banka, ir šādi: valsts uzskaites analīze (CFAA) (1), valsts izdevumu pārskats (PER) (2), ziņojums par standartu un kodeksu ievērošanu (ROSC) (3), valsts iepirkumu vērtējuma ziņojums (CPAR) (4), vērtējums par nabadzīgām valstīm ar lieliem parādiem un attiecīgais rīcības plāns (HIPC AAP) (5), piešķirto līdzekļu pārvaldības riska vērtējums (FRA) (6) un apsekojums par valsts izdevumu kontroli (PETS) (7). Dažās valstīs, piemēram, Etiopijā, donori vietējā līmenī ir ieviesuši citus aizstājošus instrumentus.

| 2. | Tik lielu skaitu vērtējumu bieži vien bija grūti izstrādāt un piemērot, tādēļ tos nenoliedzami vajadzēja racionalizēt un apkopot vienā ziņojumā. Ir paredzēts, ka jaunais instruments aizstās pastāvošos instrumentus, nevis papildinās tos, un to izmantos visi donori visās valstīs (ne tikai ĀKK valstīs). Jaunajam instrumentam būtu jāsniedz pietiekami visaptverošs priekšstats par valsts finanšu pārvaldību, cita starpā aptverot visus galvenos riskus, kas saistīti ar budžeta plānošanu un izpildi, pārskatu sagatavošanu un iekšējo un ārējo revīziju. |
| --- | --- |

2.

Tik lielu skaitu vērtējumu bieži vien bija grūti izstrādāt un piemērot, tādēļ tos nenoliedzami vajadzēja racionalizēt un apkopot vienā ziņojumā. Ir paredzēts, ka jaunais instruments aizstās pastāvošos instrumentus, nevis papildinās tos, un to izmantos visi donori visās valstīs (ne tikai ĀKK valstīs). Jaunajam instrumentam būtu jāsniedz pietiekami visaptverošs priekšstats par valsts finanšu pārvaldību, cita starpā aptverot visus galvenos riskus, kas saistīti ar budžeta plānošanu un izpildi, pārskatu sagatavošanu un iekšējo un ārējo revīziju.

| 3. | Šā iemesla dēļ 2004. gadā PEFA (valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma) partnerība (8) sāka izstrādāt jaunu sistēmu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanai (“turpmāk tekstā” – “jaunā vērtēšanas sistēma”). Šā instrumenta pamatā ir 28 rādītāji, pēc kuriem vērtēt to, vai valsts finanšu pārvaldības procedūras, sistēmas un iestādes ir adekvātas un pienācīgi funkcionē (sk. G tabulu).
  G tabula
  PEFA (valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma) partneru izstrādātie valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas rādītāji







  A. | VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS FUNKCIONĒŠANA |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kopējais budžeta deficīts salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu. |
| 2. | Budžeta izdevumu reālais iedalījums salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu. |
| 3. | Kopējie valsts ieņēmumi salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu. |
| 4. | Kopējie maksājumu parādi; jaunu parādu uzkrāšanās pēdējā finanšu gada laikā. |
| B. | GALVENĀS KOPĒJĀS IEZĪMES: TVĒRUMS UN CAURREDZAMĪBA |
| 5. | Tvēruma plašums kontroles pasākumiem, ko piemēro kopējam budžeta riskam. |
| 6. | Apmērs, kādā budžeta pārskatos ietverti visi svarīgākie izdevumi par centrālās valdības darbībām, tostarp donoru finansētām darbībām. |
| 7. | Budžeta dokumentos sniegtās informācijas adekvātums attiecībā uz budžetu, tā prognozēšanu un izpildi. |
| 8. | Budžeta administratīvā, tautsaimniecības nozaru, funkcionālā un programmu klasifikācija. |
| 9. | To izdevumu izcelšana budžetā, kas saistīti ar nabadzības samazināšanu. |
| 10. | Galvenās valsts izdevumu informācijas un revīzijas ziņojumu publicēšana un pieejamība. |
| C. | BUDŽETA CIKLS |
| C i) | Budžeta plānošana vidējā termiņā un izstrāde |
| 11. | Budžeta plānošana un valsts izdevumu politikas izstrāde daudzgadu perspektīvā. |
| 12. | Budžeta izstrādes sakārtotība un attiecīgo pušu līdzdalība budžeta izstrādē. |
| 13. | Kārtējo un ieguldījumu izdevumu budžeta plānošanas koordinēšana. |
| 14. | Ikgadējā budžeta likuma stingra pārbaude no likumdevēju puses. |
| C ii) | Budžeta izpilde |
| 15. | Naudas plūsmas plānošanas, pārvaldības un uzraudzības efektivitāte. |
| 16. | Procedūras, ko piemēro parāda un galvojumu pārvaldībai un uzskaitei. |
| 17. | Tērētāju ministriju un citu struktūru spēja plānot izdevumus un uzņemties izdevumu saistības saskaņā ar sākotnējo/pārskatīto budžetu. |
| 18. | Pieejamie pierādījumi par to, ka budžetā paredzētie līdzekļi nonāk pie tērētājām struktūrām savlaicīgi un caurredzamā veidā. |
| 19. | Iekšējo kontroles mehānismu efektivitāte. |
| 20. | Iekšējās revīzijas efektivitāte. |
| 21. | Atalgojuma kontroles mehānismu efektivitāte. |
| 22. | Vai pastāv caurredzama iepirkumu sistēma kā valsts finanšu pārvaldības vispārējās sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un vai šāda caurredzama sistēma ir skaidri tiesiski reglamentēta, paredzot konkurenci, naudas līdzekļu racionālu izmantošanu un efektīvus kontroles mehānismus. |
| C iii) | Uzskaites procedūras un finanšu pārskati |
| 23. | Datu saskaņošanas savlaicīgums un regularitāte. |
| 24. | Finanšu gada gaitā sagatavojamo budžeta izpildes ziņojumu savlaicīgums, kvalitāte un publiskošana. |
| 25. | Likumdevējiem iesniegto revidēto finanšu pārskatu savlaicīgums un kvalitāte. |
| C iv) | Finansiālais atbildīgums, ārējā revīzija un kontrole |
| 26. | Ārējās revīzijas diapazons un veids. |
| 27. | Izpildstruktūras vai revidētās struktūras veiktās pēcpārbaudes atbilstīgi revīzijas ziņojumiem. |
| 28. | Ārējās revīzijas ziņojumu pārbaudes, ko veic likumdevēji. |
| Avots:
  PEFA. 2004. gada 12. februārī pārskatītais valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmas projekts. |

3.

Šā iemesla dēļ 2004. gadā PEFA (valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma) partnerība (8) sāka izstrādāt jaunu sistēmu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanai (“turpmāk tekstā” – “jaunā vērtēšanas sistēma”). Šā instrumenta pamatā ir 28 rādītāji, pēc kuriem vērtēt to, vai valsts finanšu pārvaldības procedūras, sistēmas un iestādes ir adekvātas un pienācīgi funkcionē (sk. G tabulu).

G tabula

PEFA (valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma) partneru izstrādātie valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas rādītāji

A.

VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS FUNKCIONĒŠANA

1.

Kopējais budžeta deficīts salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu.

2.

Budžeta izdevumu reālais iedalījums salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu.

3.

Kopējie valsts ieņēmumi salīdzinājumā ar sākotnēji apstiprināto budžetu.

4.

Kopējie maksājumu parādi; jaunu parādu uzkrāšanās pēdējā finanšu gada laikā.

B.

GALVENĀS KOPĒJĀS IEZĪMES: TVĒRUMS UN CAURREDZAMĪBA

5.

Tvēruma plašums kontroles pasākumiem, ko piemēro kopējam budžeta riskam.

6.

Apmērs, kādā budžeta pārskatos ietverti visi svarīgākie izdevumi par centrālās valdības darbībām, tostarp donoru finansētām darbībām.

7.

Budžeta dokumentos sniegtās informācijas adekvātums attiecībā uz budžetu, tā prognozēšanu un izpildi.

8.

Budžeta administratīvā, tautsaimniecības nozaru, funkcionālā un programmu klasifikācija.

9.

To izdevumu izcelšana budžetā, kas saistīti ar nabadzības samazināšanu.

10.

Galvenās valsts izdevumu informācijas un revīzijas ziņojumu publicēšana un pieejamība.

C.

BUDŽETA CIKLS

C i)

Budžeta plānošana vidējā termiņā un izstrāde

11.

Budžeta plānošana un valsts izdevumu politikas izstrāde daudzgadu perspektīvā.

12.

Budžeta izstrādes sakārtotība un attiecīgo pušu līdzdalība budžeta izstrādē.

13.

Kārtējo un ieguldījumu izdevumu budžeta plānošanas koordinēšana.

14.

Ikgadējā budžeta likuma stingra pārbaude no likumdevēju puses.

C ii)

Budžeta izpilde

15.

Naudas plūsmas plānošanas, pārvaldības un uzraudzības efektivitāte.

16.

Procedūras, ko piemēro parāda un galvojumu pārvaldībai un uzskaitei.

17.

Tērētāju ministriju un citu struktūru spēja plānot izdevumus un uzņemties izdevumu saistības saskaņā ar sākotnējo/pārskatīto budžetu.

18.

Pieejamie pierādījumi par to, ka budžetā paredzētie līdzekļi nonāk pie tērētājām struktūrām savlaicīgi un caurredzamā veidā.

19.

Iekšējo kontroles mehānismu efektivitāte.

20.

Iekšējās revīzijas efektivitāte.

21.

Atalgojuma kontroles mehānismu efektivitāte.

22.

Vai pastāv caurredzama iepirkumu sistēma kā valsts finanšu pārvaldības vispārējās sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un vai šāda caurredzama sistēma ir skaidri tiesiski reglamentēta, paredzot konkurenci, naudas līdzekļu racionālu izmantošanu un efektīvus kontroles mehānismus.

C iii)

Uzskaites procedūras un finanšu pārskati

23.

Datu saskaņošanas savlaicīgums un regularitāte.

24.

Finanšu gada gaitā sagatavojamo budžeta izpildes ziņojumu savlaicīgums, kvalitāte un publiskošana.

25.

Likumdevējiem iesniegto revidēto finanšu pārskatu savlaicīgums un kvalitāte.

C iv)

Finansiālais atbildīgums, ārējā revīzija un kontrole

26.

Ārējās revīzijas diapazons un veids.

27.

Izpildstruktūras vai revidētās struktūras veiktās pēcpārbaudes atbilstīgi revīzijas ziņojumiem.

28.

Ārējās revīzijas ziņojumu pārbaudes, ko veic likumdevēji.

Avots:
  PEFA. 2004. gada 12. februārī pārskatītais valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmas projekts.

| 4. | Šai metodei ir divi ierobežojumi, ko donori apzinās un pieņem. Pirmkārt, netiek sniegti ieteikumi, jo tādā nolūkā apzināto problēmu iemesli būtu jāpēta pamatīgāk. Otrkārt, netiek skatīts valsts finanšu efektivitātes un produktivitātes jautājums. |
| --- | --- |

4.

Šai metodei ir divi ierobežojumi, ko donori apzinās un pieņem. Pirmkārt, netiek sniegti ieteikumi, jo tādā nolūkā apzināto problēmu iemesli būtu jāpēta pamatīgāk. Otrkārt, netiek skatīts valsts finanšu efektivitātes un produktivitātes jautājums.

| 5. | Rādītāji – diapazonā no A (labākais iespējamais) līdz D – ir kvalitatīvi un pārsvarā diezgan visaptveroši, un tos var iedalīt sīkāk vairākās daļās. Piemēram, veicot vērtējumu pēc 22. rādītāja, t. i., pārbaudot, vai pastāv caurredzama preču un pakalpojumu iepirkumu sistēma, ir jāskata attiecīgie noteikumi, to pareiza piemērošana (piemēram tas, kā tiek publicēti uzaicinājumi uz konkursiem), kontroles sistēmu efektivitāte, kā arī valsts sektorā maksātās cenas jāsalīdzina ar privātajā sektorā maksātām cenām. |
| --- | --- |

5.

Rādītāji – diapazonā no A (labākais iespējamais) līdz D – ir kvalitatīvi un pārsvarā diezgan visaptveroši, un tos var iedalīt sīkāk vairākās daļās. Piemēram, veicot vērtējumu pēc 22. rādītāja, t. i., pārbaudot, vai pastāv caurredzama preču un pakalpojumu iepirkumu sistēma, ir jāskata attiecīgie noteikumi, to pareiza piemērošana (piemēram tas, kā tiek publicēti uzaicinājumi uz konkursiem), kontroles sistēmu efektivitāte, kā arī valsts sektorā maksātās cenas jāsalīdzina ar privātajā sektorā maksātām cenām.

| 6. | Līdz ar jauno vērtēšanas sistēmu ierosinātajā standarta ziņojumā būtu minēts arī tas, ka šiem rādītājiem jāpievieno vispārīgāka informācija par attiecīgo valsti un tās pārvaldības sistēmām, jo īpaši, apraksts par valsts programmu, saskaņā ar kuru plānots reformēt valsts finanšu pārvaldi, tādā aprakstā norādot, cik lielā mērā ar reformu palīdzību tiks novērsti trūkumi, kas atklāti, piemērojot rādītājus. |
| --- | --- |

6.

Līdz ar jauno vērtēšanas sistēmu ierosinātajā standarta ziņojumā būtu minēts arī tas, ka šiem rādītājiem jāpievieno vispārīgāka informācija par attiecīgo valsti un tās pārvaldības sistēmām, jo īpaši, apraksts par valsts programmu, saskaņā ar kuru plānots reformēt valsts finanšu pārvaldi, tādā aprakstā norādot, cik lielā mērā ar reformu palīdzību tiks novērsti trūkumi, kas atklāti, piemērojot rādītājus.

| 7. | Vērtēšanas sistēmas izskatīšanas rezultātā varētu formulēt šādus priekšlikumus uzlabojumiem:






  a) | dažu rādītāju noteikšanai ir paredzēts vērtēt pārvaldības vai kontroles sistēmas. Par vājām uzskatītu sistēmu vērtēšana var aprobežoties ar sarunām un ierobežotām pārbaudēm. Tomēr, lai secinātu, ka attiecīgā sistēma darbojas efektīvi, ir būtiski svarīgi balstīties uz pamatīgākām pārbaudēm, tostarp kontroles pārbaudēm (9); |
| --- | --- | --- |

7.

Vērtēšanas sistēmas izskatīšanas rezultātā varētu formulēt šādus priekšlikumus uzlabojumiem:

a)

dažu rādītāju noteikšanai ir paredzēts vērtēt pārvaldības vai kontroles sistēmas. Par vājām uzskatītu sistēmu vērtēšana var aprobežoties ar sarunām un ierobežotām pārbaudēm. Tomēr, lai secinātu, ka attiecīgā sistēma darbojas efektīvi, ir būtiski svarīgi balstīties uz pamatīgākām pārbaudēm, tostarp kontroles pārbaudēm (9);

| b) | būtu noderīgi sistemātiski aprakstīt trūkumu iemeslus, ko var apzināt bez izvērstas papildu izmeklēšanas, lai valsts reformu programmas, kuru nolūks ir šos trūkumus labot, varētu veidot mērķtiecīgākas; |
| --- | --- |

b)

būtu noderīgi sistemātiski aprakstīt trūkumu iemeslus, ko var apzināt bez izvērstas papildu izmeklēšanas, lai valsts reformu programmas, kuru nolūks ir šos trūkumus labot, varētu veidot mērķtiecīgākas;

| c) | divpadsmit rādītājus ir paredzēts balstīt, cita starpā, uz indeksiem (raksturojot starpības, termiņus, summas vai procentus) (sk. H tabulu). Šo indeksu rezultāti sistemātiski jāiekļauj vērtējuma ziņojumos, un dažus no tiem varētu izmantot kā rezultatīvos rādītājus Komisijas programmās; |
| --- | --- |

c)

divpadsmit rādītājus ir paredzēts balstīt, cita starpā, uz indeksiem (raksturojot starpības, termiņus, summas vai procentus) (sk. H tabulu). Šo indeksu rezultāti sistemātiski jāiekļauj vērtējuma ziņojumos, un dažus no tiem varētu izmantot kā rezultatīvos rādītājus Komisijas programmās;

| d) | nosakot 3. rādītāju, kas attiecas uz valsts ieņēmumiem, būtu jāveic salīdzinošā analīze par faktiski iekasētajiem iekšzemes ieņēmumiem un ieņēmumiem, ko varētu pamatoti gūt, ņemot vērā valsts aktivitāti (piemēram, salīdzinot importa līmeņus un muitas ieņēmumus); |
| --- | --- |

d)

nosakot 3. rādītāju, kas attiecas uz valsts ieņēmumiem, būtu jāveic salīdzinošā analīze par faktiski iekasētajiem iekšzemes ieņēmumiem un ieņēmumiem, ko varētu pamatoti gūt, ņemot vērā valsts aktivitāti (piemēram, salīdzinot importa līmeņus un muitas ieņēmumus);

| e) | lai noteiktu 25. rādītāju, kas attiecas uz revidētiem finanšu pārskatiem, ir paredzēts skatīt revīzijas atzinumu, ko par šiem pārskatiem sniegusi augstākā revīzijas iestāde. Būtu noderīgi skatīt arī augstākās revīzijas iestādes veikto darbu un sniegtos atzinumus saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un racionālu finanšu pārvaldību, lai gan šie elementi izmantojami piesardzīgi; |
| --- | --- |

e)

lai noteiktu 25. rādītāju, kas attiecas uz revidētiem finanšu pārskatiem, ir paredzēts skatīt revīzijas atzinumu, ko par šiem pārskatiem sniegusi augstākā revīzijas iestāde. Būtu noderīgi skatīt arī augstākās revīzijas iestādes veikto darbu un sniegtos atzinumus saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un racionālu finanšu pārvaldību, lai gan šie elementi izmantojami piesardzīgi;

| f) | nosakot 26. rādītāju, kas attiecas uz ārējo revīziju, būtu jāanalizē, vai augstākās revīzijas iestādei pietiek resursu tai uzticēto revīzijas uzdevumu pildīšanai; |
| --- | --- |

f)

nosakot 26. rādītāju, kas attiecas uz ārējo revīziju, būtu jāanalizē, vai augstākās revīzijas iestādei pietiek resursu tai uzticēto revīzijas uzdevumu pildīšanai;

| g) | būtu jāievieš vēl viens papildu rādītājs, lai vērtētu to, vai uzskaitē reģistrētie pakalpojumi ir reāli un kvalitatīvi izpildīti, tostarp – ja iepirkumi ir centralizēti – kā tie tiek piegādāti galīgajiem saņēmējiem (10); |
| --- | --- |

g)

būtu jāievieš vēl viens papildu rādītājs, lai vērtētu to, vai uzskaitē reģistrētie pakalpojumi ir reāli un kvalitatīvi izpildīti, tostarp – ja iepirkumi ir centralizēti – kā tie tiek piegādāti galīgajiem saņēmējiem (10);

| h) | būtu jāievieš vēl viens papildu rādītājs pretkorupcijas pasākumu vērtēšanai, pārbaudot to, kas tiek darīts, lai apzinātu, analizētu un apkarotu korupciju (11). |
| --- | --- |

h)

būtu jāievieš vēl viens papildu rādītājs pretkorupcijas pasākumu vērtēšanai, pārbaudot to, kas tiek darīts, lai apzinātu, analizētu un apkarotu korupciju (11).

H tabula

Galvenie raksturlielumi (indeksi) saistībā ar rādītājiem, ko paredzēts ieviest ar jauno vērtēšanas sistēmu

| Rādītāji | Galvenie raksturlielumi (indeksi) |
| --- | --- |
| 1 | — | Starpība starp kopējo prognozēto budžeta deficītu un reālo deficītu, procentos no budžetā paredzētajiem izdevumiem |

Rādītāji

Galvenie raksturlielumi (indeksi)

1

—

Starpība starp kopējo prognozēto budžeta deficītu un reālo deficītu, procentos no budžetā paredzētajiem izdevumiem

| — | Starpība starp sākotnējo budžeta bilanci (pirms procentu aprēķina) un reālo bilanci, procentos no budžetā paredzētajiem izdevumiem |
| --- | --- |

—

Starpība starp sākotnējo budžeta bilanci (pirms procentu aprēķina) un reālo bilanci, procentos no budžetā paredzētajiem izdevumiem

2

| — | Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc funkcionālās klasifikācijas |
| --- | --- |

—

Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc funkcionālās klasifikācijas

| — | Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc tautsaimniecības nozaru klasifikācijas |
| --- | --- |

—

Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc tautsaimniecības nozaru klasifikācijas

| — | Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc administratīvās klasifikācijas |
| --- | --- |

—

Vidējā starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem izdevumiem, pēc administratīvās klasifikācijas

| — | Budžeta nestabilitāte (no gada uz gadu īstenoto budžeta politikas izmaiņu vidējā vērtība katrā funkcionālajā vai administratīvajā klasifikācijā iepriekšējos 4 gados: budžeta politikas attīstību var izteikt procentos no budžeta) |
| --- | --- |

—

Budžeta nestabilitāte (no gada uz gadu īstenoto budžeta politikas izmaiņu vidējā vērtība katrā funkcionālajā vai administratīvajā klasifikācijā iepriekšējos 4 gados: budžeta politikas attīstību var izteikt procentos no budžeta)

3

| — | Starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem ieņēmumiem, procentos no budžeta |
| --- | --- |

—

Starpība starp reālajiem un budžetā plānotajiem ieņēmumiem, procentos no budžeta

4

| — | Maksājumu parādu summa, procentos no kopējiem izdevumiem |
| --- | --- |

—

Maksājumu parādu summa, procentos no kopējiem izdevumiem

10

| — | Dienu skaits no ceturkšņa beigām līdz budžeta ceturkšņa pārskata publiskošanas |
| --- | --- |

—

Dienu skaits no ceturkšņa beigām līdz budžeta ceturkšņa pārskata publiskošanas

14

| — | Dienu skaits, kas likumdevējiem pieejams budžeta likuma pārskatīšanai |
| --- | --- |

—

Dienu skaits, kas likumdevējiem pieejams budžeta likuma pārskatīšanai

18

| — | Procentuālā daļa no plānotajiem līdzekļiem, ko reāli saņem decentralizētās pakalpojumu sniedzējas struktūras |
| --- | --- |

—

Procentuālā daļa no plānotajiem līdzekļiem, ko reāli saņem decentralizētās pakalpojumu sniedzējas struktūras

19

| — | Kļūdu skaits kārtējos finansiālos darījumos |
| --- | --- |

—

Kļūdu skaits kārtējos finansiālos darījumos

22

| — | Valsts sektorā maksātās cenas par precēm un pakalpojumiem ir salīdzināmas ar privātajā sektorā maksātām cenām par līdzīgām precēm un pakalpojumiem |
| --- | --- |

—

Valsts sektorā maksātās cenas par precēm un pakalpojumiem ir salīdzināmas ar privātajā sektorā maksātām cenām par līdzīgām precēm un pakalpojumiem

24

| — | Dienu skaits no ceturkšņa beigām līdz budžeta ceturkšņa pārskata izplatīšanas valsts pārvaldē |
| --- | --- |

—

Dienu skaits no ceturkšņa beigām līdz budžeta ceturkšņa pārskata izplatīšanas valsts pārvaldē

25

| — | Mēnešu skaits no finanšu gada beigām līdz finanšu pārskatu iesniegšanas likumdevējiem |
| --- | --- |

—

Mēnešu skaits no finanšu gada beigām līdz finanšu pārskatu iesniegšanas likumdevējiem

26

| — | Mēnešu skaits no ārējās revīzijas ziņojuma publicēšanas līdz šā ziņojuma izskatīšanas pabeigšanai kompetentajā likumdevēja komitejā |
| --- | --- |

—

Mēnešu skaits no ārējās revīzijas ziņojuma publicēšanas līdz šā ziņojuma izskatīšanas pabeigšanai kompetentajā likumdevēja komitejā

Avots:
  PEFA. 2004. gada 12. februārī pārskatītais valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmas projekts.

---

(1)  Country financial accountability assessment.

(2)  Public expenditure review.

(3)  Report on the observance of standards and codes.

(4)  Country procurement assessment report.

(5)  Highly indebted poor country assessment and action plan.

(6)  Fiduciary risk assessment.

(7)  Public expenditure tracking survey.

(8)  PEFA partnerība izveidojās 2001. gadā. Tajā apvienojās Pasaules Banka, Eiropas Komisija, Apvienotās Karalistes Starptautiskās attīstības ministrija, Šveices Ekonomikas lietu valsts sekretariāts, Francijas Ārlietu ministrija, Norvēģijas Ārlietu ministrija un Starptautiskais valūtas fonds. Eiropas Komisija ir partnerības dibinātāja locekle un viena no tās vadošajām dalībniecēm.

(9)  Kontroles pārbaudes, kas agrāk bija pazīstamas kā “atbilstības pārbaudes”, ir paredzētas starptautiski atzītajos revīzijas standartos. Cita starpā sk. Starptautiskās Grāmatvežu federācijas 330., 430. un 530. starptautisko revīzijas standartu.

(10)  Par šā rādītāja raksturlielumu varētu izmantot aprēķinu par to, kā tiek izpildītas centralizēti iepirktu preču piegādes galīgajiem saņēmējiem.

(11)  Par šā rādītāja raksturlielumiem varētu izmantot uztveres rādītājus, piemēram, “Transparency International” izmantotos uztveres rādītājus.

---

3. PIELIKUMS

REZULTATĪVIE RĀDĪTĀJI, KO IZMANTO KOMISIJA

| 1. | Vadlīniju 3.7. iedaļā ir sīki aprakstīts, kā tiek izvēlēti un izmantoti rezultatīvie rādītāji. Cita starpā ir paredzēts, ka “rādītāji pēc iespējas jādefinē Nabadzības samazināšanas stratēģijā vai valdības koncepcijās, un tiem jābūt pieņemamiem arī citiem donoriem”. Minētajā iedaļā arī teikts, ka rādītājiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, visām iesaistītām pusēm pieņemamiem, reāliem un laikā ierobežotiem (angļu val.: SMART: Specific – Measurable – Accepted by all involved – Realistic – Timed). |
| --- | --- |

1.

Vadlīniju 3.7. iedaļā ir sīki aprakstīts, kā tiek izvēlēti un izmantoti rezultatīvie rādītāji. Cita starpā ir paredzēts, ka “rādītāji pēc iespējas jādefinē Nabadzības samazināšanas stratēģijā vai valdības koncepcijās, un tiem jābūt pieņemamiem arī citiem donoriem”. Minētajā iedaļā arī teikts, ka rādītājiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, visām iesaistītām pusēm pieņemamiem, reāliem un laikā ierobežotiem (angļu val.: SMART: Specific – Measurable – Accepted by all involved – Realistic – Timed).

| 2. | Komisijas programmās iekļautie rezultatīvie rādītāji attiecas uz dažādām jomām, galvenās no kurām ir sociālā joma – jo īpaši, veselība un izglītība – un valsts finanšu pārvaldība (valsts finanšu rādītāji). Šajā revīzijā tika skatīta tikai pēdējā minētā joma. Vadlīniju 13.a pielikumā piemēram minēti aptuveni 40 rezultatīvie rādītāji, septiņi no kuriem ir saistīti tieši ar valsts finansēm (sk. I tabulu).
  I tabula:
  Septiņi valsts finanšu rezultatīvie rādītāji, kas piemēram minēti Komisijas Vadlīniju 13.a pielikumā





  Atšķirība starp budžetā plānotajiem līdzekļiem un deklarētajiem nozares mērķiem |
| --- | --- |
| Budžeta izpildes apmērs (kopumā un prioritārajās nozarēs) |
| Budžeta daļa, kas piešķirta pašām perifēriskākajām struktūrām (saskaņā ar apsekošanas rezultātiem) |
| Patēriņa preču vienības izmaksas, kas figurē atklātos konkursos valsts sektorā/vienības izmaksas, ko vietējā līmenī maksā privātajā sektorā (vai ko maksā donori) (saskaņā ar apsekošanas rezultātiem) |
| Laiks, kādā tiek samaksāts piegādātājiem |
| Procedūru neievērošanas gadījumi, procentos |
| Laiks, kādā tiek sagatavoti finanšu pārskati un kādā tiek pieņemti tiesību akti budžeta izpildes apstiprināšanas jomā |

2.

Komisijas programmās iekļautie rezultatīvie rādītāji attiecas uz dažādām jomām, galvenās no kurām ir sociālā joma – jo īpaši, veselība un izglītība – un valsts finanšu pārvaldība (valsts finanšu rādītāji). Šajā revīzijā tika skatīta tikai pēdējā minētā joma. Vadlīniju 13.a pielikumā piemēram minēti aptuveni 40 rezultatīvie rādītāji, septiņi no kuriem ir saistīti tieši ar valsts finansēm (sk. I tabulu).

I tabula:

Septiņi valsts finanšu rezultatīvie rādītāji, kas piemēram minēti Komisijas Vadlīniju 13.a pielikumā

Atšķirība starp budžetā plānotajiem līdzekļiem un deklarētajiem nozares mērķiem

Budžeta izpildes apmērs (kopumā un prioritārajās nozarēs)

Budžeta daļa, kas piešķirta pašām perifēriskākajām struktūrām (saskaņā ar apsekošanas rezultātiem)

Patēriņa preču vienības izmaksas, kas figurē atklātos konkursos valsts sektorā/vienības izmaksas, ko vietējā līmenī maksā privātajā sektorā (vai ko maksā donori) (saskaņā ar apsekošanas rezultātiem)

Laiks, kādā tiek samaksāts piegādātājiem

Procedūru neievērošanas gadījumi, procentos

Laiks, kādā tiek sagatavoti finanšu pārskati un kādā tiek pieņemti tiesību akti budžeta izpildes apstiprināšanas jomā

| 3. | Tendence ir kopīgi ar valdību un donoriem izstrādāt tādu rādītāju sarakstu, no kura katrs varētu izvēlēties sev pieņemamākos. Šā pasākuma mērķi ir, pirmkārt, ieviest rādītājus, ko attiecīgās valstis izmantotu labprāt, un, otrkārt, izvairīties no pārāk liela skaita dažādu rādītāju, ko izmanto tikai atsevišķi donori. |
| --- | --- |

3.

Tendence ir kopīgi ar valdību un donoriem izstrādāt tādu rādītāju sarakstu, no kura katrs varētu izvēlēties sev pieņemamākos. Šā pasākuma mērķi ir, pirmkārt, ieviest rādītājus, ko attiecīgās valstis izmantotu labprāt, un, otrkārt, izvairīties no pārāk liela skaita dažādu rādītāju, ko izmanto tikai atsevišķi donori.

| 4. | Par atlasītajiem rādītājiem (to veidu un skaitu) lēma katrā gadījumā atsevišķi. Rādītāju skaits parasti atspoguļo apmēru mainīgas likmes izmaksām, kas saistītas ar valsts finansēm (sk. J tabulu).
  J tabula
  Rezultātu rādītāju īpatsvars mainīgas likmes izmaksās piecās pārbaudītajās programmās













  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Mainīgas likmes izmaksas | Rezultatīvie rādītāji |
| Kopējā summa | Summa, kas saistīta ar valsts finansēm | Summa, kas saistīta ar nozaru rādītājiem | Valsts finanses, procentos no kopējās summas | Kopējais skaits | Valsts finanšu rādītāju skaits | Nozaru rādītāju skaits | Valsts finanšu rādītāji, procentos no kopējā skaita |
| A | B | C | D = B / A | E | F | G | H = F / E |
| Etiopija | 30 | 6 | 24 | 20 % | 15 | 3 | 12 | 20 % |
| Mozambika | 42 | 21 | 21 | 50 % | 22 | 8 | 14 | 36 % |
| Nigēra | 35 | 16 | 19 | 46 % | 18 | 7 | 11 | 39 % |
| Čada | 26 | 22 | 4 | 85 % | 28 | 20 | 8 | 71 % |
| Zambija | 100 | 65 | 35 | 65 % | 23 | 12 | 11 | 52 % |
| Avots: Finansēšanas līgumi. |

4.

Par atlasītajiem rādītājiem (to veidu un skaitu) lēma katrā gadījumā atsevišķi. Rādītāju skaits parasti atspoguļo apmēru mainīgas likmes izmaksām, kas saistītas ar valsts finansēm (sk. J tabulu).

J tabula

Rezultātu rādītāju īpatsvars mainīgas likmes izmaksās piecās pārbaudītajās programmās

(miljonos EUR)

Mainīgas likmes izmaksas

Rezultatīvie rādītāji

Kopējā summa

Summa, kas saistīta ar valsts finansēm

Summa, kas saistīta ar nozaru rādītājiem

Valsts finanses, procentos no kopējās summas

Kopējais skaits

Valsts finanšu rādītāju skaits

Nozaru rādītāju skaits

Valsts finanšu rādītāji, procentos no kopējā skaita

A

B

C

D = B / A

E

F

G

H = F / E

Etiopija

30

6

24

20 %

15

3

12

20 %

Mozambika

42

21

21

50 %

22

8

14

36 %

Nigēra

35

16

19

46 %

18

7

11

39 %

Čada

26

22

4

85 %

28

20

8

71 %

Zambija

100

65

35

65 %

23

12

11

52 %

Avots: Finansēšanas līgumi.

| 5. | Komisija apgalvo, ka mainīgas likmes izmaksu īpatsvars (sk. K tabulu) palielinās, ja valsts iestāžu vēlēšanās uzlabot finanšu pārvaldību pelna “uzmundrinājumu”.
  K tabula
  Mainīgas likmes izmaksu īpatsvars piecās pārbaudītajās programmās












  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Programmas kopējā summa | Budžeta atbalsts | Saistītie izdevumi |
| Izmaksas kopā | Fiksētas likmes izmaksas | Mainīgas likmes izmaksas | Atbalsts iestādēm | Revīzijas |
| A = B + F + G | B = C + D | C | D | E = D / B | F | G |
| Etiopija | 95 | 90 | 60 | 30 | 33 % | 3,5 | 1,5 |
| Mozambika | 168 | 162 | 120 | 42 | 26 % | 5,5 | 0,5 |
| Nigēra | 90 | 88 | 53 | 35 | 40 % | 1,35 | 0,65 |
| Čada | 50 | 46 | 20 | 26 | 57 % | 3,7 | 0,3 |
| Zambija | 117 | 110 | 10 | 100 | 91 % | 6,75 | 0,25 |
| Avots: Finansēšanas līgumi. |

5.

Komisija apgalvo, ka mainīgas likmes izmaksu īpatsvars (sk. K tabulu) palielinās, ja valsts iestāžu vēlēšanās uzlabot finanšu pārvaldību pelna “uzmundrinājumu”.

K tabula

Mainīgas likmes izmaksu īpatsvars piecās pārbaudītajās programmās

(miljonos EUR)

Programmas kopējā summa

Budžeta atbalsts

Saistītie izdevumi

Izmaksas kopā

Fiksētas likmes izmaksas

Mainīgas likmes izmaksas

Atbalsts iestādēm

Revīzijas

A = B + F + G

B = C + D

C

D

E = D / B

F

G

Etiopija

95

90

60

30

33 %

3,5

1,5

Mozambika

168

162

120

42

26 %

5,5

0,5

Nigēra

90

88

53

35

40 %

1,35

0,65

Čada

50

46

20

26

57 %

3,7

0,3

Zambija

117

110

10

100

91 %

6,75

0,25

Avots: Finansēšanas līgumi.

| 6. | No piecām apmeklētajām valstīm trīs jau ir saņēmušas mainīgas likmes izmaksas. Visos gadījumos izmaksātā summa bija mazāka nekā prognozētā maksimālā summa, pamatojoties uz valsts finanšu pārvaldības rezultatīvajiem rādītājiem (sk. L tabulu).
  L tabula
  Rezultatīvo rādītāju ietekme uz mainīgas likmes izmaksām apmeklētajās valstīs










  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Rezultātu rādītāju kategorija | Saskaņā ar finansēšanas līgumu | Saskaņā ar novērtējumu |
| Izmantoto rādītāju skaits | Prognozētā maksimālā summa | Izpildīto rādītāju skaits | Izmaksātā summa | Neizmaksātā summa |
| 2003. gada mainīgas likmes izmaksa Mozambikas programmai |
| Valsts finanses | 8 | 5 | 5 | 3,50 | 1,50 |
| Sociālās jomas | 14 | 5 | 9 | 3,20 | 1,80 |
| KOPĀ | 22 | 10 | 14 | 6,70 | 3,30 |
| 2004. gada mainīgas likmes izmaksa Mozambikas programmai |
| Valsts finanses | 8 | 7 | 4 | 4,20 | 2,80 |
| Sociālās jomas | 14 | 7 | 10 | 4,90 | 2,10 |
| KOPĀ | 22 | 14 | 14 | 9,10 | 4,90 |
| 2004. gada mainīgas likmes izmaksa Nigēras programmai |
| Valsts finanses | 5 | 8 | 3 | 4,50 | 3,50 |
| Sociālās jomas | 7 | 8 | 4 | 3,75 | 4,25 |
| KOPĀ | 12 | 16 | 7 | 8,25 | 7,75 |
| 2004. gada (otrā) mainīgas likmes izmaksa Zambijas programmai |
| Valsts finanses | 11 | 30 | 5 (1) | 8,25 | 21,75 |
| 2004. gada (trešā) mainīgas likmes izmaksa Zambijas programmai |
| Valsts finanses | 8 | 10 | 5 | 5,00 | 5,00 |
| Sociālās jomas | 8 | 20 | 7 | 16,25 | 3,75 |
| KOPĀ | 16 | 30 | 12 | 21,25 | 8,75 |
| VISS KOPĀ | 83 | 100 | 52 | 53,55 | 46,45 |
| Avots: Novērtējuma dokumenti saistībā ar veiktajām izmaksām. |

6.

No piecām apmeklētajām valstīm trīs jau ir saņēmušas mainīgas likmes izmaksas. Visos gadījumos izmaksātā summa bija mazāka nekā prognozētā maksimālā summa, pamatojoties uz valsts finanšu pārvaldības rezultatīvajiem rādītājiem (sk. L tabulu).

L tabula

Rezultatīvo rādītāju ietekme uz mainīgas likmes izmaksām apmeklētajās valstīs

(miljonos EUR)

Rezultātu rādītāju kategorija

Saskaņā ar finansēšanas līgumu

Saskaņā ar novērtējumu

Izmantoto rādītāju skaits

Prognozētā maksimālā summa

Izpildīto rādītāju skaits

Izmaksātā summa

Neizmaksātā summa

2003. gada mainīgas likmes izmaksa Mozambikas programmai

Valsts finanses

8

5

5

3,50

1,50

Sociālās jomas

14

5

9

3,20

1,80

KOPĀ

22

10

14

6,70

3,30

2004. gada mainīgas likmes izmaksa Mozambikas programmai

Valsts finanses

8

7

4

4,20

2,80

Sociālās jomas

14

7

10

4,90

2,10

KOPĀ

22

14

14

9,10

4,90

2004. gada mainīgas likmes izmaksa Nigēras programmai

Valsts finanses

5

8

3

4,50

3,50

Sociālās jomas

7

8

4

3,75

4,25

KOPĀ

12

16

7

8,25

7,75

2004. gada (otrā) mainīgas likmes izmaksa Zambijas programmai

Valsts finanses

11

30

5 (1)

8,25

21,75

2004. gada (trešā) mainīgas likmes izmaksa Zambijas programmai

Valsts finanses

8

10

5

5,00

5,00

Sociālās jomas

8

20

7

16,25

3,75

KOPĀ

16

30

12

21,25

8,75

VISS KOPĀ

83

100

52

53,55

46,45

Avots: Novērtējuma dokumenti saistībā ar veiktajām izmaksām.

---

(1)  No šiem pieciem rādītājiem četri tika izpildīti tikai daļēji.

Avots: Novērtējuma dokumenti saistībā ar veiktajām izmaksām.

---

4. PIELIKUMS

MOZAMBIKA: PIEMĒRS LABAI KOORDINĀCIJAI DONORU STARPĀ

| 1. | Koordinācija donoru starpā, kā arī koordinācija ar valdību notiek saskaņā ar Saprašanās memorandu, kas tika parakstīts 2004. gada aprīlī un kam 2004. gada beigās bija pievienojušies jau 16 dalībnieki. Memorandā ir iekļauta matrice (PAF – Performance Assessment Framework) reformu gaitas uzraudzīšanai, kā arī norādītas darbības/rādītāji trīs gadu posmam (no 2004. līdz 2006. gadam). Matrice katru gadu tiek pārskatīta. |
| --- | --- |

1.

Koordinācija donoru starpā, kā arī koordinācija ar valdību notiek saskaņā ar Saprašanās memorandu, kas tika parakstīts 2004. gada aprīlī un kam 2004. gada beigās bija pievienojušies jau 16 dalībnieki. Memorandā ir iekļauta matrice (PAF – Performance Assessment Framework) reformu gaitas uzraudzīšanai, kā arī norādītas darbības/rādītāji trīs gadu posmam (no 2004. līdz 2006. gadam). Matrice katru gadu tiek pārskatīta.

| 2. | Principā donori ir vienojušies izmanot tikai tos rezultatīvos rādītājus, kas ir iekļauti matricē. Bet ir izņēmumi, cita starpā – Komisija, kas savā programmā bija paredzējusi pati savus rādītājus jau pirms Saprašanās memoranda parakstīšanas. |
| --- | --- |

2.

Principā donori ir vienojušies izmanot tikai tos rezultatīvos rādītājus, kas ir iekļauti matricē. Bet ir izņēmumi, cita starpā – Komisija, kas savā programmā bija paredzējusi pati savus rādītājus jau pirms Saprašanās memoranda parakstīšanas.

| 3. | Pastāv arī vēl viena cita matrice, ko piemēro donoru attiecībām ar valdību. Šī matrice aptver kādas divdesmit darbības, kas grupētas sešās jomās: budžeta atbalsta prognozējamība; rādītāju saskaņošana; komandējumu radītā administratīvā sloga mazināšana; caurredzamība; iestāžu darbības uzlabošanas koordinēšana; budžeta atbalsta veidā maksāto summu koriģēšana. |
| --- | --- |

3.

Pastāv arī vēl viena cita matrice, ko piemēro donoru attiecībām ar valdību. Šī matrice aptver kādas divdesmit darbības, kas grupētas sešās jomās: budžeta atbalsta prognozējamība; rādītāju saskaņošana; komandējumu radītā administratīvā sloga mazināšana; caurredzamība; iestāžu darbības uzlabošanas koordinēšana; budžeta atbalsta veidā maksāto summu koriģēšana.

| 4. | Donoru grupu pārmaiņus vada dažādi donori (apmeklējuma laikā grupu vadīja Šveice) sadarbībā ar grupas iepriekšējo un nākamo vadītāju. |
| --- | --- |

4.

Donoru grupu pārmaiņus vada dažādi donori (apmeklējuma laikā grupu vadīja Šveice) sadarbībā ar grupas iepriekšējo un nākamo vadītāju.

| 5. | Dialogs ar valdību notiek rīcības komitejā, kurā piedalās valdības pārstāvji, donoru grupas trīs kārtējie vadītāji un – kā pastāvīgās locekles – arī Pasaules Banka un Komisija. Rīcības komiteja parasti sanāk reizi divos mēnešos, bet kopīgo pārskatu sagatavošanas laikā aprīlī un septembrī – biežāk. |
| --- | --- |

5.

Dialogs ar valdību notiek rīcības komitejā, kurā piedalās valdības pārstāvji, donoru grupas trīs kārtējie vadītāji un – kā pastāvīgās locekles – arī Pasaules Banka un Komisija. Rīcības komiteja parasti sanāk reizi divos mēnešos, bet kopīgo pārskatu sagatavošanas laikā aprīlī un septembrī – biežāk.

| 6. | Lai mazinātu administratīvo slogu, donori neveic atsevišķas revīzijas un nesagatavo atsevišķus vērtējumus, tā vietā koncentrējot uzmanību uz diviem kopīgajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

6.

Lai mazinātu administratīvo slogu, donori neveic atsevišķas revīzijas un nesagatavo atsevišķus vērtējumus, tā vietā koncentrējot uzmanību uz diviem kopīgajiem pārskatiem.

| 7. | Donoru savstarpējās tikšanās notiek trīs līmeņos: misiju vadītāju līmenī (politikas jautājumi), sadarbības vadītāju līmenī (prioritāšu noteikšana) un ekonomistu starpā (tehniskā uzraudzība). |
| --- | --- |

7.

Donoru savstarpējās tikšanās notiek trīs līmeņos: misiju vadītāju līmenī (politikas jautājumi), sadarbības vadītāju līmenī (prioritāšu noteikšana) un ekonomistu starpā (tehniskā uzraudzība).

| 8. | Ekonomisti strādā tematiskās grupās. Tādējādi noteikti donori atbild par noteiktām tēmām. “Valsts finanšu” tēma sīkāk iedalīta šādās jomās: valsts finanšu pārvaldības integrētā sistēma (SISTAFE), ieņēmumi (muitas u. c. nodokļi), iepirkumi un revīzija. EK Delegācija atbild par revīzijas grupu un aktīvi piedalās pārējo grupu darbā, izņemot ieņēmumu grupu, par kuras darbu tā regulāri saņem informāciju. |
| --- | --- |

8.

Ekonomisti strādā tematiskās grupās. Tādējādi noteikti donori atbild par noteiktām tēmām. “Valsts finanšu” tēma sīkāk iedalīta šādās jomās: valsts finanšu pārvaldības integrētā sistēma (SISTAFE), ieņēmumi (muitas u. c. nodokļi), iepirkumi un revīzija. EK Delegācija atbild par revīzijas grupu un aktīvi piedalās pārējo grupu darbā, izņemot ieņēmumu grupu, par kuras darbu tā regulāri saņem informāciju.

| 9. | Papildus valsts finanšu grupai citas grupas nodarbojas ar šādām tēmām: budžeta analīze (šajā grupā piedalās arī Delegācija), nabadzības samazināšanas programmas uzraudzība, valsts sektora reforma (tostarp korupcijas aspekts) u. c. Delegācija apsver iespēju pievienoties valsts sektora reformas grupai novērotājas statusā (jo tā nepiedalās darbību finansēšanā). |
| --- | --- |

9.

Papildus valsts finanšu grupai citas grupas nodarbojas ar šādām tēmām: budžeta analīze (šajā grupā piedalās arī Delegācija), nabadzības samazināšanas programmas uzraudzība, valsts sektora reforma (tostarp korupcijas aspekts) u. c. Delegācija apsver iespēju pievienoties valsts sektora reformas grupai novērotājas statusā (jo tā nepiedalās darbību finansēšanā).

| 10. | Valsts finanšu pārvaldības novērtējums (PFMA), ko ieviesa 2004. gada septembrī, tika veikts, izmantojot PEFA vērtēšanas sistēmu (sk. 2. pielikumu), turklāt kopīgi ar valdību. |
| --- | --- |

10.

Valsts finanšu pārvaldības novērtējums (PFMA), ko ieviesa 2004. gada septembrī, tika veikts, izmantojot PEFA vērtēšanas sistēmu (sk. 2. pielikumu), turklāt kopīgi ar valdību.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Budžeta atbalsta mērķis ir veicināt izaugsmi un mazināt iedzīvotāju grupu nabadzību. Donori, kas to izmanto, uzskata, ka pie noteiktiem nosacījumiem tiesībām pretendēt uz atbalstu, šāds atbalsts efektīvāk nekā citi atbalsta veidi veicina valstu valdību spēju izstrādāt un īstenot makroekonomikas, nozaru un valsts finanšu reformas. No šāda viedokļa, budžeta atbalsts arī novērš riskus, kas var ietekmēt ārējo finansējumu, kas balstīts uz projektu atbalstu. Tādējādi budžeta atbalsts ir daudzdimensionāls. Budžeta atbalsts, ko Komisija sniedz ĀKK valstīm ir vienlīdz lielā mērā vērsts gan uz veselības aizsardzības un izglītības jautājumiem, gan arī uz tikpat būtisko valsts finanšu jautājumu. Palātas ziņojumā aplūkots šis pēdējais aspekts, un tas jāskata plašākā kontekstā. |
| --- | --- |

I.

Budžeta atbalsta mērķis ir veicināt izaugsmi un mazināt iedzīvotāju grupu nabadzību. Donori, kas to izmanto, uzskata, ka pie noteiktiem nosacījumiem tiesībām pretendēt uz atbalstu, šāds atbalsts efektīvāk nekā citi atbalsta veidi veicina valstu valdību spēju izstrādāt un īstenot makroekonomikas, nozaru un valsts finanšu reformas. No šāda viedokļa, budžeta atbalsts arī novērš riskus, kas var ietekmēt ārējo finansējumu, kas balstīts uz projektu atbalstu. Tādējādi budžeta atbalsts ir daudzdimensionāls. Budžeta atbalsts, ko Komisija sniedz ĀKK valstīm ir vienlīdz lielā mērā vērsts gan uz veselības aizsardzības un izglītības jautājumiem, gan arī uz tikpat būtisko valsts finanšu jautājumu. Palātas ziņojumā aplūkots šis pēdējais aspekts, un tas jāskata plašākā kontekstā.

| II. | Vispārīgi runājot, Komisija piekrīt sniegt atbalstu valstīm ar vāju administratīvo struktūru – gan valsts finanšu, gan daudzās citās jomās – ar noteikumu, ka attīstības mērķis tieši ir mazināt šos trūkumus. Kā atzīst Palāta, Komisija gadu gaitā ir ievērojami uzlabojusi savas spējas uzraudzīt stāvokli valsts finanšu jomā, bieži uzņemoties iniciatīvu attiecībā uz citiem donoriem. |
| --- | --- |

II.

Vispārīgi runājot, Komisija piekrīt sniegt atbalstu valstīm ar vāju administratīvo struktūru – gan valsts finanšu, gan daudzās citās jomās – ar noteikumu, ka attīstības mērķis tieši ir mazināt šos trūkumus. Kā atzīst Palāta, Komisija gadu gaitā ir ievērojami uzlabojusi savas spējas uzraudzīt stāvokli valsts finanšu jomā, bieži uzņemoties iniciatīvu attiecībā uz citiem donoriem.

| III. | Komisijas izpratnē risks ir “viss, kas var traucēt īstenot mērķus” (SEK (2004) 318, 2004. gada 12. marts) No tā izriet, ka risks jāvērtē, ņemot vērā noteiktos centienus un mērķus. Tādējādi risku ir grūti noteikt, neņemot vērā galīgos mērķus (cīņu pret nabadzību) un šāda atbalsta daudzās dimensijas. |
| --- | --- |

III.

Komisijas izpratnē risks ir “viss, kas var traucēt īstenot mērķus” (SEK (2004) 318, 2004. gada 12. marts) No tā izriet, ka risks jāvērtē, ņemot vērā noteiktos centienus un mērķus. Tādējādi risku ir grūti noteikt, neņemot vērā galīgos mērķus (cīņu pret nabadzību) un šāda atbalsta daudzās dimensijas.

| IV. | Komisija piekrīt Palātas atsauksmēm par Komisijas sasniegumiem analīžu un pēcpārbaužu instrumentu attīstībā, kuri tai ļāvuši sniegt reālajam stāvoklim atbilstošu informāciju un veikt atbilstīgus pasākumus. Protams, joprojām iespējams veikt uzlabojumus, ņemot vērā šādu uzlabojumu izmaksu un ieguvumu attiecību, līdzsvaru starp Komisijas kontroles pasākumiem un darbību un nozīmi, kāda jāpiešķir citām programmas dimensijām (sniedzot budžeta atbalstu, Komisija piešķir ļoti lielu nozīmi sociālajai jomai). |
| --- | --- |

IV.

Komisija piekrīt Palātas atsauksmēm par Komisijas sasniegumiem analīžu un pēcpārbaužu instrumentu attīstībā, kuri tai ļāvuši sniegt reālajam stāvoklim atbilstošu informāciju un veikt atbilstīgus pasākumus. Protams, joprojām iespējams veikt uzlabojumus, ņemot vērā šādu uzlabojumu izmaksu un ieguvumu attiecību, līdzsvaru starp Komisijas kontroles pasākumiem un darbību un nozīmi, kāda jāpiešķir citām programmas dimensijām (sniedzot budžeta atbalstu, Komisija piešķir ļoti lielu nozīmi sociālajai jomai).

| V. | Vispārīgos vilcienos Palātas ieteikumi tiek pieņemti un atbilst darbībām, kas jau norisinās.






  a) | Metodoloģiskās vadlīnijas pašlaik tiek atjauninātas un šo atjaunināšanu vajadzētu pabeigt 2005. gadā. |
| --- | --- | --- |

V.

Vispārīgos vilcienos Palātas ieteikumi tiek pieņemti un atbilst darbībām, kas jau norisinās.

a)

Metodoloģiskās vadlīnijas pašlaik tiek atjauninātas un šo atjaunināšanu vajadzētu pabeigt 2005. gadā.

| b) | Tas viesīs lielāku skaidrību jautājumā par valstu tiesībām pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

b)

Tas viesīs lielāku skaidrību jautājumā par valstu tiesībām pretendēt uz atbalstu.

| c) | Pastāvīga iezīme ir cenšanās rast stimulējošus rezultatīvos rādītājus. |
| --- | --- |

c)

Pastāvīga iezīme ir cenšanās rast stimulējošus rezultatīvos rādītājus.

| d) un e) | Pašreiz noslēdzas darbs pie PEFA, un Komisijai ir bijusi un arī turpmāk būs nozīmīga loma dažādu donoru koordinēšanā, tai skaitā vietējā līmenī, valsts finanšu pārvaldības jautājumos. |
| --- | --- |

d) un e)

Pašreiz noslēdzas darbs pie PEFA, un Komisijai ir bijusi un arī turpmāk būs nozīmīga loma dažādu donoru koordinēšanā, tai skaitā vietējā līmenī, valsts finanšu pārvaldības jautājumos.

| f) | Komisija plāno palielināt parlamentu un augstāko revīzijas iestāžu (ARI) lomu, pienācīgi ņemot vērā dažādu iestāžu pilnvaru neatkarību un saskaņā ar Kotonu nolīgumu. |
| --- | --- |

f)

Komisija plāno palielināt parlamentu un augstāko revīzijas iestāžu (ARI) lomu, pienācīgi ņemot vērā dažādu iestāžu pilnvaru neatkarību un saskaņā ar Kotonu nolīgumu.

IEVADS

| 1. | Saistībā ar īpašo ziņojumu 5/2001 un saskaņā ar tajā ietvertajiem ieteikumiem Komisija inter alia ir lielākā mērā pievērsusies budžeta atbalstam bez noteikta mērķa. |
| --- | --- |

1.

Saistībā ar īpašo ziņojumu 5/2001 un saskaņā ar tajā ietvertajiem ieteikumiem Komisija inter alia ir lielākā mērā pievērsusies budžeta atbalstam bez noteikta mērķa.

| 2. | Kā Palāta norādījusi savā īpašajā ziņojumā RS 5/2001 (62. punkta 1.e ieteikumā), Komisija neatbild par pārvaldības kļūdām, ko pieļāvušas valstu pārvaldes, kas īsteno valsts budžetu. Gluži otrādi, Komisijas uzdevums ir nodrošināt stingru valsts finanšu pārvaldības uzraudzību, un tieši to tā arī dara. |
| --- | --- |

2.

Kā Palāta norādījusi savā īpašajā ziņojumā RS 5/2001 (62. punkta 1.e ieteikumā), Komisija neatbild par pārvaldības kļūdām, ko pieļāvušas valstu pārvaldes, kas īsteno valsts budžetu. Gluži otrādi, Komisijas uzdevums ir nodrošināt stingru valsts finanšu pārvaldības uzraudzību, un tieši to tā arī dara.

REVĪZIJAS JOMA: TIEŠAIS BUDŽETA ATBALSTS BEZ KONKRĒTA MĒRĶA

| 3.-6. | Budžeta atbalsts ir paredzēts, lai piešķirtu valstīm līdzekļus, kas tām nepieciešami, lai mazinātu iedzīvotāju nabadzību. No šāda viedokļa, ar to atbalsta būtisku reformu īstenošanu. Šā atbalsta sakarā Komisijai pirms līdzekļu pārskaitīšanas saņēmējvalstij jāpārbauda, vai ir panākta atbilstība visiem saņēmējam izvirzītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar citu donoru (jo īpaši Bretonvudsas iestāžu) praksi, šāds atbalsts pārsvarā patiešām vairs nav ar konkrētu mērķi. |
| --- | --- |

3.-6.

Budžeta atbalsts ir paredzēts, lai piešķirtu valstīm līdzekļus, kas tām nepieciešami, lai mazinātu iedzīvotāju nabadzību. No šāda viedokļa, ar to atbalsta būtisku reformu īstenošanu. Šā atbalsta sakarā Komisijai pirms līdzekļu pārskaitīšanas saņēmējvalstij jāpārbauda, vai ir panākta atbilstība visiem saņēmējam izvirzītajiem nosacījumiem. Saskaņā ar citu donoru (jo īpaši Bretonvudsas iestāžu) praksi, šāds atbalsts pārsvarā patiešām vairs nav ar konkrētu mērķi.

| 7. | Kopienas atbalstu parasti piešķir Nabadzības mazināšanas stratēģijas atbalstam. Kopš 2000. gada tas notiek jaunā veidā un ir orientēts uz rezultātiem. Atbalsta summa ir atšķirīga (mainīgā daļa) atkarībā no tā, kādā apjomā jāsasniedz mērķi pakalpojumu uzlabošanas (piemēram, saistībā ar vakcināciju, dzemdībām speciālistu klātbūtnē, skolu apmeklēšanu) vai valsts finanšu jomā. Šajā ziņojumā aplūkots pēdējais minētais aspekts. |
| --- | --- |

7.

Kopienas atbalstu parasti piešķir Nabadzības mazināšanas stratēģijas atbalstam. Kopš 2000. gada tas notiek jaunā veidā un ir orientēts uz rezultātiem. Atbalsta summa ir atšķirīga (mainīgā daļa) atkarībā no tā, kādā apjomā jāsasniedz mērķi pakalpojumu uzlabošanas (piemēram, saistībā ar vakcināciju, dzemdībām speciālistu klātbūtnē, skolu apmeklēšanu) vai valsts finanšu jomā. Šajā ziņojumā aplūkots pēdējais minētais aspekts.

| 9. | Budžeta atbalsts rada donoriem, kas to izmanto, nepieciešamo leģitimitāti, lai risinātu nopietnu dialogu ar valstīm par to, kā tiek pārvaldīti valsts resursi kopumā. Šāda pieeja ir tālredzīgāka nekā projektu veida atbalsts, kura ietekme, kopumā ņemot, nepārsniedz ieguldījumu projekta pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

9.

Budžeta atbalsts rada donoriem, kas to izmanto, nepieciešamo leģitimitāti, lai risinātu nopietnu dialogu ar valstīm par to, kā tiek pārvaldīti valsts resursi kopumā. Šāda pieeja ir tālredzīgāka nekā projektu veida atbalsts, kura ietekme, kopumā ņemot, nepārsniedz ieguldījumu projekta pienācīgu īstenošanu.

| 10. | Projektu ietvaros tiek īstenotas paralēlas procedūras, ko saņēmējvalstīm grūti pārvaldīt, toties budžeta atbalsts ļauj nostiprināt valstu procedūras. |
| --- | --- |

10.

Projektu ietvaros tiek īstenotas paralēlas procedūras, ko saņēmējvalstīm grūti pārvaldīt, toties budžeta atbalsts ļauj nostiprināt valstu procedūras.

| 11. | Šī atbalsta veida īstenošana donoriem ir sarežģīta, toties pieeja, neapšaubāmi, ir daudz vienkāršāka saņēmējvalstīm. Turklāt šādi tiek mazināts saimnieciskās efektivitātes trūkums, kas saistīts ar daudzām procedūrām vai darbības izkliedēšanos. |
| --- | --- |

11.

Šī atbalsta veida īstenošana donoriem ir sarežģīta, toties pieeja, neapšaubāmi, ir daudz vienkāršāka saņēmējvalstīm. Turklāt šādi tiek mazināts saimnieciskās efektivitātes trūkums, kas saistīts ar daudzām procedūrām vai darbības izkliedēšanos.

| 12. | Komisija uzskata, ka tad, ja tiek izpildīti nosacījumi, budžeta atbalsta veidā tiek gūta lielāka atdeve Eiropas nodokļu maksātāju naudai, tādējādi attaisnojas risks, kas saistīts ar vājām valstu publisko finanšu sistēmām. Turklāt Komisija ļoti nopietni ņem vērā risku, ka budžeta atbalsts nespētu ietekmēt nabadzības mazināšanu. Komisija pārvalda šo risku, izmantojot iepriekšējus nosacījumus, kādus tā izvirza šādam atbalstam. Tā var arī pārtraukt vai samazināt atbalstu, ņemot vērā valsts darbības rezultātus. Īsi sakot, no programmas pieņemšanas līdz tās īstenošanai Komisija pastāvīgi cenšas īstenot atbilstošus kontroles instrumentus un nodrošināt riskam atbilstošu un tās rīcībā esošiem cilvēkresursiem samērīgu izmaksu līmeni (sk. tālāk atbildes 63. un 65. punktā). |
| --- | --- |

12.

Komisija uzskata, ka tad, ja tiek izpildīti nosacījumi, budžeta atbalsta veidā tiek gūta lielāka atdeve Eiropas nodokļu maksātāju naudai, tādējādi attaisnojas risks, kas saistīts ar vājām valstu publisko finanšu sistēmām. Turklāt Komisija ļoti nopietni ņem vērā risku, ka budžeta atbalsts nespētu ietekmēt nabadzības mazināšanu. Komisija pārvalda šo risku, izmantojot iepriekšējus nosacījumus, kādus tā izvirza šādam atbalstam. Tā var arī pārtraukt vai samazināt atbalstu, ņemot vērā valsts darbības rezultātus. Īsi sakot, no programmas pieņemšanas līdz tās īstenošanai Komisija pastāvīgi cenšas īstenot atbilstošus kontroles instrumentus un nodrošināt riskam atbilstošu un tās rīcībā esošiem cilvēkresursiem samērīgu izmaksu līmeni (sk. tālāk atbildes 63. un 65. punktā).

| 13. | Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana ir būtisks attīstības elements, tā ieņem centrālo vietu budžeta atbalstā un ir īpaši vērsta uz to, lai uzlabotu šīs pārvaldības pārskatāmību, uzticamību un efektivitāti. Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana veicina mērķa mazināt nabadzību sasniegšanu. |
| --- | --- |

13.

Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana ir būtisks attīstības elements, tā ieņem centrālo vietu budžeta atbalstā un ir īpaši vērsta uz to, lai uzlabotu šīs pārvaldības pārskatāmību, uzticamību un efektivitāti. Valsts finanšu pārvaldības uzlabošana veicina mērķa mazināt nabadzību sasniegšanu.

| 14. | Kā vispārīga problēma minama atkarība no atbalsta, un šī problēma pārsniedz budžeta atbalsta robežas. Jāpiebilst, ka ESAO uzskata mainīgo atbalsta daļu sistēmu par paraugpraksi, kā stabilizēt šo atbalstu. |
| --- | --- |

14.

Kā vispārīga problēma minama atkarība no atbalsta, un šī problēma pārsniedz budžeta atbalsta robežas. Jāpiebilst, ka ESAO uzskata mainīgo atbalsta daļu sistēmu par paraugpraksi, kā stabilizēt šo atbalstu.

| 15. | Ar budžeta atbalstu saistītais risks tiek pārvaldīts, nosakot šā atbalsta plānošanas un īstenošanas nosacījumus – nosacījumus tiesībām pretendēt uz atbalstu, kas tiek paredzēti finansēšanas priekšlikumā, nosacījumus atbalsta uzsākšanai un īstenošanai, kā noteikts finansēšanas līgumā, kas ļauj Komisijai lemt par šāda veida atbalsta piešķiršanu vai nepiešķiršanu, tā īstenošanas pārtraukšanu, atbalsta summas palielināšanu vai samazināšanu. |
| --- | --- |

15.

Ar budžeta atbalstu saistītais risks tiek pārvaldīts, nosakot šā atbalsta plānošanas un īstenošanas nosacījumus – nosacījumus tiesībām pretendēt uz atbalstu, kas tiek paredzēti finansēšanas priekšlikumā, nosacījumus atbalsta uzsākšanai un īstenošanai, kā noteikts finansēšanas līgumā, kas ļauj Komisijai lemt par šāda veida atbalsta piešķiršanu vai nepiešķiršanu, tā īstenošanas pārtraukšanu, atbalsta summas palielināšanu vai samazināšanu.

PALĀTAS VEIKTĀ REVĪZIJA

| 19. (a), b), c), d)) | Palātas veiktajā pārbaudē galvenā uzmanība pievērsta valsts finansēm. Šī dimensija Komisijai ir ļoti svarīga, tomēr tā nav vienīgā. Plānojot un īstenojot atbalstu, uzmanība tiek pievērsta arī citiem ļoti svarīgiem elementiem – makroekonomiskajai situācijai, veselības aizsardzības un izglītības politikai, valstu spējām uzraudzīt darbības rādītājus, Nabadzības mazināšanas stratēģijas kvalitātei. Ar ārējo atbalstu saistītais risks Komisijas dokumentā SEK(2004) 318 definēts kā “jebkas, kas var traucēt īstenot mērķus”. Tādēļ šis risks “vienmēr jāvērtē, ņemot vērā galīgos mērķus, kas jāsasniedz”. |
| --- | --- |

19. (a), b), c), d))

Palātas veiktajā pārbaudē galvenā uzmanība pievērsta valsts finansēm. Šī dimensija Komisijai ir ļoti svarīga, tomēr tā nav vienīgā. Plānojot un īstenojot atbalstu, uzmanība tiek pievērsta arī citiem ļoti svarīgiem elementiem – makroekonomiskajai situācijai, veselības aizsardzības un izglītības politikai, valstu spējām uzraudzīt darbības rādītājus, Nabadzības mazināšanas stratēģijas kvalitātei. Ar ārējo atbalstu saistītais risks Komisijas dokumentā SEK(2004) 318 definēts kā “jebkas, kas var traucēt īstenot mērķus”. Tādēļ šis risks “vienmēr jāvērtē, ņemot vērā galīgos mērķus, kas jāsasniedz”.

| 20. | Kaut arī Palātas pārbaudes mērķis nav vērtēt ietekmi uz nabadzības samazināšanu, Komisija uzsver, ka Palātas ieteikumi un analīzes jāizskata arī attiecībā uz nepieciešamo līdzsvaru, kas jāsaglabā starp dažādām jomām, ko aptver budžeta atbalsts, ieskaitot galīgo mērķi. Atsevišķās valstīs varētu būt nepieciešamais pamats pievērst bērnu vakcinācijai un veselības centru apmeklētībai tikpat lielu uzmanību kā valsts finansēm. Ar to izskaidrojams tas, kādēļ dažādās valstīs veselības, izglītības un valsts finanšu rādītājiem tiek piešķirta atšķirīga svarīguma pakāpe. |
| --- | --- |

20.

Kaut arī Palātas pārbaudes mērķis nav vērtēt ietekmi uz nabadzības samazināšanu, Komisija uzsver, ka Palātas ieteikumi un analīzes jāizskata arī attiecībā uz nepieciešamo līdzsvaru, kas jāsaglabā starp dažādām jomām, ko aptver budžeta atbalsts, ieskaitot galīgo mērķi. Atsevišķās valstīs varētu būt nepieciešamais pamats pievērst bērnu vakcinācijai un veselības centru apmeklētībai tikpat lielu uzmanību kā valsts finansēm. Ar to izskaidrojams tas, kādēļ dažādās valstīs veselības, izglītības un valsts finanšu rādītājiem tiek piešķirta atšķirīga svarīguma pakāpe.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

| 23. | Vadlīnijas, kuras, kā uzsver Palāta, ir ievērojams solis uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo stāvokli, ir paredzētas kā dokuments, ko pastāvīgi pilnveido. Šobrīd tās tiek pārskatītas. Paredzēts valsts finanšu pārvaldības jautājuma pārskatīšanā ņemt vērā Palātas pārbaudes rezultātā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

23.

Vadlīnijas, kuras, kā uzsver Palāta, ir ievērojams solis uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo stāvokli, ir paredzētas kā dokuments, ko pastāvīgi pilnveido. Šobrīd tās tiek pārskatītas. Paredzēts valsts finanšu pārvaldības jautājuma pārskatīšanā ņemt vērā Palātas pārbaudes rezultātā izdarītos secinājumus.

| 24. | Jautājums par ieņēmumiem ir svarīgs. Tas ietilpst visās Komisijas atbalstītajās programmās un tiks iekļauts PEFA rādītājos. Saskaņā ar lomu sadalījumu starp donoriem šo jautājumu pārrauga SVF. Komisija cenšas izvairīties no darbības pārklāšanās ar šo iestādi un galveno uzmanību velta jomām, kurās tai ir reāla pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

24.

Jautājums par ieņēmumiem ir svarīgs. Tas ietilpst visās Komisijas atbalstītajās programmās un tiks iekļauts PEFA rādītājos. Saskaņā ar lomu sadalījumu starp donoriem šo jautājumu pārrauga SVF. Komisija cenšas izvairīties no darbības pārklāšanās ar šo iestādi un galveno uzmanību velta jomām, kurās tai ir reāla pievienotā vērtība.

| 25. | Var uzlabot tās Finansēšanas pamatpriekšlikuma daļas struktūru, kas attiecas uz valsts finansēm, tomēr tajā jāsaglabā optimālais līdzsvars starp dažādām programmas daļām, turklāt tā, lai tas nenotiktu uz informācijas par sociālo jomu rēķina. |
| --- | --- |

25.

Var uzlabot tās Finansēšanas pamatpriekšlikuma daļas struktūru, kas attiecas uz valsts finansēm, tomēr tajā jāsaglabā optimālais līdzsvars starp dažādām programmas daļām, turklāt tā, lai tas nenotiktu uz informācijas par sociālo jomu rēķina.

| 26. | Nepieciešamību ievērot kritērijus tiesībām pretendēt uz atbalstu var noteikt skaidrāk nekā tas ir šobrīd. |
| --- | --- |

26.

Nepieciešamību ievērot kritērijus tiesībām pretendēt uz atbalstu var noteikt skaidrāk nekā tas ir šobrīd.

| 27. | Vadlīniju saturs tiek regulāri atjaunināts delegācijām adresētu norādījumu veidā. Svarīgākie norādījumi atrodami arī Komisijas iekštīkla vietnē. Nākamajā vadlīniju redakcijā tos paredzēts konsolidēt un izveidot vietni. |
| --- | --- |

27.

Vadlīniju saturs tiek regulāri atjaunināts delegācijām adresētu norādījumu veidā. Svarīgākie norādījumi atrodami arī Komisijas iekštīkla vietnē. Nākamajā vadlīniju redakcijā tos paredzēts konsolidēt un izveidot vietni.

| 28. | Tāpat kā citi donori, kas sniedz budžeta atbalstu, Komisija savus priekšlikumus un lēmumus par tiesībām pretendēt uz budžeta atbalstu rada uz sākotnējās situācijas analīzi un ticamām situācijas uzlabošanas perspektīvām. Šī analīze rada Komisijai nepieciešamību piemērot selektīvu pieeju savam ieguldījumam. |
| --- | --- |

28.

Tāpat kā citi donori, kas sniedz budžeta atbalstu, Komisija savus priekšlikumus un lēmumus par tiesībām pretendēt uz budžeta atbalstu rada uz sākotnējās situācijas analīzi un ticamām situācijas uzlabošanas perspektīvām. Šī analīze rada Komisijai nepieciešamību piemērot selektīvu pieeju savam ieguldījumam.

| 29. | Šāda dinamiska 61. panta 2. punkta interpretēšana varētu palielināt risku īstermiņā. Tomēr tās rosinātā selektīvā pieeja, kas pamatojas uz stingru diagnostisku vērtējumu (ko atzinusi Palāta) un saņēmējvalstu vēlēšanos veikt reformas, kā arī uz to finansiālā stāvokļa uzlabošanos, ļauj ierobežot un pārvaldīt šo risku. Turklāt Komisija uzskata, ka, iegūstot pilnīgas zināšanas par sākotnējo stāvokli un ticamām uzlabojuma perspektīvām, budžeta atbalstam rodas lielākas iespējas ietekmēt gan valsts finansiālā stāvokļa uzlabošanu, gan nabadzības mazināšanu. |
| --- | --- |

29.

Šāda dinamiska 61. panta 2. punkta interpretēšana varētu palielināt risku īstermiņā. Tomēr tās rosinātā selektīvā pieeja, kas pamatojas uz stingru diagnostisku vērtējumu (ko atzinusi Palāta) un saņēmējvalstu vēlēšanos veikt reformas, kā arī uz to finansiālā stāvokļa uzlabošanos, ļauj ierobežot un pārvaldīt šo risku. Turklāt Komisija uzskata, ka, iegūstot pilnīgas zināšanas par sākotnējo stāvokli un ticamām uzlabojuma perspektīvām, budžeta atbalstam rodas lielākas iespējas ietekmēt gan valsts finansiālā stāvokļa uzlabošanu, gan nabadzības mazināšanu.

| 30. | Saskanība, kuras nepieciešamību uzsver Palāta, izpaudīsies labāk, saglabājot saprātīgu līdzsvaru starp Komisijas uzdevumiem veikt stāvokļa kontroli, to aprakstīt un attiecīgi rīkoties, kā arī līdzsvaru starp dažādām finansēšanas priekšlikuma daļām (jo īpaši tām, kas attiecas uz sociālo jomu). Visbeidzot, Komisija arī turpmāk dos priekšroku pieejai, kas mērķēta uz tiem reformu programmas aspektiem, kurus tā atzīst par prioritāriem īstermiņā un vidējā termiņā, pamatojot šo prioritāšu noteikšanu. |
| --- | --- |

30.

Saskanība, kuras nepieciešamību uzsver Palāta, izpaudīsies labāk, saglabājot saprātīgu līdzsvaru starp Komisijas uzdevumiem veikt stāvokļa kontroli, to aprakstīt un attiecīgi rīkoties, kā arī līdzsvaru starp dažādām finansēšanas priekšlikuma daļām (jo īpaši tām, kas attiecas uz sociālo jomu). Visbeidzot, Komisija arī turpmāk dos priekšroku pieejai, kas mērķēta uz tiem reformu programmas aspektiem, kurus tā atzīst par prioritāriem īstermiņā un vidējā termiņā, pamatojot šo prioritāšu noteikšanu.

| 32. | Palāta atzīst, ka kopumā galvenā informācija finansēšanas priekšlikumos parādās. Tiks īstenoti centieni nodrošināt, lai šī informācija būtu mazāk izkliedēta, vairāk standartizēta un strukturēta un lai saiknes būtu skaidrākas, tomēr saglabājot saprātīguma robežas. |
| --- | --- |

32.

Palāta atzīst, ka kopumā galvenā informācija finansēšanas priekšlikumos parādās. Tiks īstenoti centieni nodrošināt, lai šī informācija būtu mazāk izkliedēta, vairāk standartizēta un strukturēta un lai saiknes būtu skaidrākas, tomēr saglabājot saprātīguma robežas.

| 33. | Kā norāda Palāta, finansēšanas priekšlikumi ietver galvenās reformas. Ir grūti sniegt pilnīgi izsmeļošu šo reformu aprakstu, jo īpaši tādēļ, ka tas pats jādara attiecībā uz citām jomām, ko aptver finansējuma priekšlikums – makroekonomisko situāciju, veselības aizsardzību, izglītību, statistiku, nabadzības mazināšanas stratēģijas pārskatīšanu un izvērtēšanu, minot vien tās jomas, kas sistemātiski atkārtojas. Turklāt nav pārliecības, ka izsmeļošiem sistemātiskiem aprakstiem būtu reāla pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

33.

Kā norāda Palāta, finansēšanas priekšlikumi ietver galvenās reformas. Ir grūti sniegt pilnīgi izsmeļošu šo reformu aprakstu, jo īpaši tādēļ, ka tas pats jādara attiecībā uz citām jomām, ko aptver finansējuma priekšlikums – makroekonomisko situāciju, veselības aizsardzību, izglītību, statistiku, nabadzības mazināšanas stratēģijas pārskatīšanu un izvērtēšanu, minot vien tās jomas, kas sistemātiski atkārtojas. Turklāt nav pārliecības, ka izsmeļošiem sistemātiskiem aprakstiem būtu reāla pievienotā vērtība.

| 34. | Korupcija ir posts, kam Komisija velta nedalītu uzmanību. Cīņa pret korupciju iekļauta arī Kotonu Partnerības nolīguma 9. pantā. Tādējādi korupcijas jautājums drīzāk atrodas pašā sadarbības centrā nekā ietilpst kādā noteiktā instrumentā. Turklāt standartatruna par cīņu pret krāpšanu/korupciju ir iekļauta visos tipveida finansēšanas līgumos, tai skaitā līgumā, ko izmanto budžeta atbalstam. Kā uzsver Palāta, milzīga budžeta atbalsta priekšrocība ir tā, ka tas pievēršas vienam no galvenajiem korupcijas avotiem daudzās ĀKK valstīs – valsts finanšu pārvaldībai. Finansēšanas priekšlikumos Komisija sniegs tās rīcībā esošo informāciju par citām korupcijas skartajām jomām (tieslietām, policiju, Augstāko revīzijas iestādi (ARI), u.c.), ja šāda informācija būs uzskatāma par nozīmīgu un ticamu. |
| --- | --- |

34.

Korupcija ir posts, kam Komisija velta nedalītu uzmanību. Cīņa pret korupciju iekļauta arī Kotonu Partnerības nolīguma 9. pantā. Tādējādi korupcijas jautājums drīzāk atrodas pašā sadarbības centrā nekā ietilpst kādā noteiktā instrumentā. Turklāt standartatruna par cīņu pret krāpšanu/korupciju ir iekļauta visos tipveida finansēšanas līgumos, tai skaitā līgumā, ko izmanto budžeta atbalstam. Kā uzsver Palāta, milzīga budžeta atbalsta priekšrocība ir tā, ka tas pievēršas vienam no galvenajiem korupcijas avotiem daudzās ĀKK valstīs – valsts finanšu pārvaldībai. Finansēšanas priekšlikumos Komisija sniegs tās rīcībā esošo informāciju par citām korupcijas skartajām jomām (tieslietām, policiju, Augstāko revīzijas iestādi (ARI), u.c.), ja šāda informācija būs uzskatāma par nozīmīgu un ticamu.

| 35.-36. | Vēlams, lai visās jomās būtu standartizēti plāni, kuros aprakstītas vajadzības un institucionālais atbalsts. Par šiem plāniem atbildīgas ir valstis. Komisija sniedz un arī turpmāk sniegs atbalstu to izstrādē. Tomēr ne vienmēr šādi plāni pastāv, tie ne vienmēr ir visaptveroši un tos ir grūti regulāri atjaunināt. Sniedzot atbalstu šādu plānu izstrādē, Komisija cenšas nodrošināt, lai tajos tiktu skaidri noteiktas prioritātes, ieskaitot tās, kurām tiek piešķirts EAF finansējums. |
| --- | --- |

35.-36.

Vēlams, lai visās jomās būtu standartizēti plāni, kuros aprakstītas vajadzības un institucionālais atbalsts. Par šiem plāniem atbildīgas ir valstis. Komisija sniedz un arī turpmāk sniegs atbalstu to izstrādē. Tomēr ne vienmēr šādi plāni pastāv, tie ne vienmēr ir visaptveroši un tos ir grūti regulāri atjaunināt. Sniedzot atbalstu šādu plānu izstrādē, Komisija cenšas nodrošināt, lai tajos tiktu skaidri noteiktas prioritātes, ieskaitot tās, kurām tiek piešķirts EAF finansējums.

| 37. | Vadlīnijās paredzētais delegāciju vadītāju labvēlīgais atzinums tiek sniegts netieši, kad tiek iesniegti finansēšanas priekšlikumi, kas ietver visu rādītāju un nosacījumu kopumu, kas detalizēti izklāstīts finansēšanas līgumos. Komisija paredz, ka pusgada ziņojumos noslēgumā jāiekļauj visaptverošs atzinums par valsts finanšu stāvokli un tā uzlabošanas perspektīvām. |
| --- | --- |

37.

Vadlīnijās paredzētais delegāciju vadītāju labvēlīgais atzinums tiek sniegts netieši, kad tiek iesniegti finansēšanas priekšlikumi, kas ietver visu rādītāju un nosacījumu kopumu, kas detalizēti izklāstīts finansēšanas līgumos. Komisija paredz, ka pusgada ziņojumos noslēgumā jāiekļauj visaptverošs atzinums par valsts finanšu stāvokli un tā uzlabošanas perspektīvām.

| 38. | Palāta atzīst, ka, izņemot vienu gadījumu, Komisija bija identificējusi visus trūkumus, kurus revīzijas gaitā konstatēja Palāta. Izņēmums attiecās uz “nokavētiem maksājumiem” Čadā attiecībā uz programmu, kuru Komisija bija pārtraukusi un kura tādēļ vairs netika uzraudzīta tādā pašā veidā.
  Valdība ir apņēmusies veikt virkni koriģējošu pasākumu. Komisija uzraudzīs šo reformu rezultātus. |
| --- | --- |

38.

Palāta atzīst, ka, izņemot vienu gadījumu, Komisija bija identificējusi visus trūkumus, kurus revīzijas gaitā konstatēja Palāta. Izņēmums attiecās uz “nokavētiem maksājumiem” Čadā attiecībā uz programmu, kuru Komisija bija pārtraukusi un kura tādēļ vairs netika uzraudzīta tādā pašā veidā.

Valdība ir apņēmusies veikt virkni koriģējošu pasākumu. Komisija uzraudzīs šo reformu rezultātus.

| 39. | Palāta norāda, ka Komisijas lēmumi ir pieņemti, pamatojoties uz precīzām zināšanām par stāvokli (31. punkts) un paredzētajām būtiskajām attīstības tendencēm (38. punkts). Komisija saviem lēmumiem pievienos izvērstākus argumentus. |
| --- | --- |

39.

Palāta norāda, ka Komisijas lēmumi ir pieņemti, pamatojoties uz precīzām zināšanām par stāvokli (31. punkts) un paredzētajām būtiskajām attīstības tendencēm (38. punkts). Komisija saviem lēmumiem pievienos izvērstākus argumentus.

| 40. | Visās apmeklētajās valstīs Komisija veica pasākumus pēc SVF un darbojas kopīgi ar Pasaules Banku un, lielākajā daļā gadījumu, ar citiem donoriem. Kopumā donoru vidū (izņemot ASV) vērojama tendence nosliekties par labu budžeta atbalstam. Vērā tiek ņemti tādi elementi kā pārskatāmības un atbalsta radītās atdeves jautājumi. |
| --- | --- |

40.

Visās apmeklētajās valstīs Komisija veica pasākumus pēc SVF un darbojas kopīgi ar Pasaules Banku un, lielākajā daļā gadījumu, ar citiem donoriem. Kopumā donoru vidū (izņemot ASV) vērojama tendence nosliekties par labu budžeta atbalstam. Vērā tiek ņemti tādi elementi kā pārskatāmības un atbalsta radītās atdeves jautājumi.

| 42. | Komisija ir iedibinājusi valsts finanšu pārvaldības sistemātiskas uzraudzības instrumentu, un, ņemot vērā atziņas, kas gūtas šo ziņojumu pirmajā kārtā, Komisija ir ierosinājusi, kā tās uzlabot. Šajos uzlabojumos:






  a) | tiks ņemts vērā PEFA rādītāju raksturotais stāvoklis; |
| --- | --- | --- |

42.

Komisija ir iedibinājusi valsts finanšu pārvaldības sistemātiskas uzraudzības instrumentu, un, ņemot vērā atziņas, kas gūtas šo ziņojumu pirmajā kārtā, Komisija ir ierosinājusi, kā tās uzlabot. Šajos uzlabojumos:

a)

tiks ņemts vērā PEFA rādītāju raksturotais stāvoklis;

| b) | tiks ietverta sistemātiska institucionālā atbalsta programmu īstenošanas uzraudzība; |
| --- | --- |

b)

tiks ietverta sistemātiska institucionālā atbalsta programmu īstenošanas uzraudzība;

| c) | tiks iekļauta analīze par saikni starp nepilnībām un paredzētajām reformām un atbalstu; |
| --- | --- |

c)

tiks iekļauta analīze par saikni starp nepilnībām un paredzētajām reformām un atbalstu;

| d) | tiks iekļauts delegācijas vispārējs atzinums; |
| --- | --- |

d)

tiks iekļauts delegācijas vispārējs atzinums;

| e) | tiks prasīts, lai notiktu informācijas apmaiņa ar citiem donoriem par šajos ziņojumos ietvertajiem uz faktiem balstītiem elementiem; |
| --- | --- |

e)

tiks prasīts, lai notiktu informācijas apmaiņa ar citiem donoriem par šajos ziņojumos ietvertajiem uz faktiem balstītiem elementiem;

| f) | tiks paredzēts, ka novērtēšanas darbā pēc iespējas aktīvi iesaistīsies valsts iestādes; |
| --- | --- |

f)

tiks paredzēts, ka novērtēšanas darbā pēc iespējas aktīvi iesaistīsies valsts iestādes;

| g) | ziņojumu biežums tiks samazināts līdz vienam ziņojumam gadā, kā ieteikusi Palāta, izņemot īpašus gadījumus, kad nepieciešama stingrāka uzraudzība. |
| --- | --- |

g)

ziņojumu biežums tiks samazināts līdz vienam ziņojumam gadā, kā ieteikusi Palāta, izņemot īpašus gadījumus, kad nepieciešama stingrāka uzraudzība.

| 43. | Šie ziņojumi jau pamatojas uz jaunākajiem novērtējumiem. |
| --- | --- |

43.

Šie ziņojumi jau pamatojas uz jaunākajiem novērtējumiem.

| 44. | Vērtēšanas sistēma ir izmēģināta, galvenokārt Komisijā, un tās izstrāde tuvojas nobeigumam. Gadu ilgā pārbaudes perioda beigās ir plānota pielāgošana. Atsevišķi Palātas priekšlikumi ir jau apspriesti ar citiem donoriem. |
| --- | --- |

44.

Vērtēšanas sistēma ir izmēģināta, galvenokārt Komisijā, un tās izstrāde tuvojas nobeigumam. Gadu ilgā pārbaudes perioda beigās ir plānota pielāgošana. Atsevišķi Palātas priekšlikumi ir jau apspriesti ar citiem donoriem.

| 45. | Komisijas uzmanības lokā nepārtraukti ir atbilstīgu rezultatīvo rādītāju noteikšana. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ tā veica pieredzes retrospektīvo novērtējumu attiecībā uz mainīgajām atbalsta daļām. |
| --- | --- |

45.

Komisijas uzmanības lokā nepārtraukti ir atbilstīgu rezultatīvo rādītāju noteikšana. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ tā veica pieredzes retrospektīvo novērtējumu attiecībā uz mainīgajām atbalsta daļām.

| 46. | Viena no šajā pārbaudē gūtajām atziņām ir tā, ka, lai nodrošinātu efektivitāti, rādītājiem jābūt ierobežotā skaitā un tie nevar aptvert visas jomas. Tiem jākoncentrējas uz elementiem, kas tiek atzīti par būtiskiem. Tomēr, kā liecina delegācijām pieprasīto uzraudzības ziņojumu struktūra, Komisijas uzraudzība netiek attiecināta tikai ar šiem rādītājiem. |
| --- | --- |

46.

Viena no šajā pārbaudē gūtajām atziņām ir tā, ka, lai nodrošinātu efektivitāti, rādītājiem jābūt ierobežotā skaitā un tie nevar aptvert visas jomas. Tiem jākoncentrējas uz elementiem, kas tiek atzīti par būtiskiem. Tomēr, kā liecina delegācijām pieprasīto uzraudzības ziņojumu struktūra, Komisijas uzraudzība netiek attiecināta tikai ar šiem rādītājiem.

| 47. | Uzraudzības ziņojumi joprojām tiek izstrādāti. Pirmajos ziņojumos delegācijas raksturoja esošo stāvokli, kas, iespējams, radīja pārāk “statisku” iespaidu. Turpmākajos ziņojumos vairāk uzmanības jāveltī dinamikai. Tos izmantoja centrālie dienesti, kas gatavojas uzlabot oficiālo atgriezenisko saikni ar delegācijām. |
| --- | --- |

47.

Uzraudzības ziņojumi joprojām tiek izstrādāti. Pirmajos ziņojumos delegācijas raksturoja esošo stāvokli, kas, iespējams, radīja pārāk “statisku” iespaidu. Turpmākajos ziņojumos vairāk uzmanības jāveltī dinamikai. Tos izmantoja centrālie dienesti, kas gatavojas uzlabot oficiālo atgriezenisko saikni ar delegācijām.

| 48. | Valsts pārvaldes stimulēšana veikt reformas nav atkarīga tikai no rezultatīvo rādītāju atbilstības. Tā ir saistīta arī ar citiem faktoriem, piemēram, atbalsta summu, donoru nosacījumu kopumu, donoru savastarpējās koordinācijas efektivitāti utt. Komisija apspriež rādītājus ar valstu valdībām un cenšas īstenot regulāru koordināciju ar citiem donoriem. Komisija uzskata par normālu to, ka uz valsts finansēm attiecīgo rādītāju veids un skaits atšķiras atkarībā no stāvokļa katrā valstī. |
| --- | --- |

48.

Valsts pārvaldes stimulēšana veikt reformas nav atkarīga tikai no rezultatīvo rādītāju atbilstības. Tā ir saistīta arī ar citiem faktoriem, piemēram, atbalsta summu, donoru nosacījumu kopumu, donoru savastarpējās koordinācijas efektivitāti utt. Komisija apspriež rādītājus ar valstu valdībām un cenšas īstenot regulāru koordināciju ar citiem donoriem. Komisija uzskata par normālu to, ka uz valsts finansēm attiecīgo rādītāju veids un skaits atšķiras atkarībā no stāvokļa katrā valstī.

| 49. | Pēc Komisijas viedokļa budžeta asignējumu un budžeta izpildes līmeņi, jo īpaši veselības aizsardzības un izglītības nozarēs, ir galvenās uzraugāmās jomas, piešķirot budžeta atbalstu. Tas, ka tās ir viegli izmērojamas, drīzāk ir priekšrocība nevis trūkums. Tās, protams, jāpapildina ar ierobežotu skaitu rādītāju, kas izvēlēti, lai atspoguļotu stāvokli konkrētā valstī. |
| --- | --- |

49.

Pēc Komisijas viedokļa budžeta asignējumu un budžeta izpildes līmeņi, jo īpaši veselības aizsardzības un izglītības nozarēs, ir galvenās uzraugāmās jomas, piešķirot budžeta atbalstu. Tas, ka tās ir viegli izmērojamas, drīzāk ir priekšrocība nevis trūkums. Tās, protams, jāpapildina ar ierobežotu skaitu rādītāju, kas izvēlēti, lai atspoguļotu stāvokli konkrētā valstī.

| 50. | Ja vajadzīgs, jāprecizē katra rādītāja definīcija, aprēķināšanas veids un informācijas avots. |
| --- | --- |

50.

Ja vajadzīgs, jāprecizē katra rādītāja definīcija, aprēķināšanas veids un informācijas avots.

| 51. | Tas, kāda nozīme piešķirama mainīgajām atbalsta daļām un rezultatīvajiem rādītājiem attiecībā uz valsts finansēm, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem: atkarības un īpaša atbalsta, tā, vai stāvoklis ekonomikā, veselības aizsardzības un izglītības jomā ir nestabils, no iepriekšējām programmām gūtajām atziņām, u.c. Attiecībā uz 5 valstīm, kuras Palāta apmeklēja, ir skaidrs, ka valsts finanšu rādītāju svarīgums atšķīrās proporcionāli sistēmu nepilnībām (no 59 % programmā Zambijā līdz 7 % Etiopijā). |
| --- | --- |

51.

Tas, kāda nozīme piešķirama mainīgajām atbalsta daļām un rezultatīvajiem rādītājiem attiecībā uz valsts finansēm, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem: atkarības un īpaša atbalsta, tā, vai stāvoklis ekonomikā, veselības aizsardzības un izglītības jomā ir nestabils, no iepriekšējām programmām gūtajām atziņām, u.c. Attiecībā uz 5 valstīm, kuras Palāta apmeklēja, ir skaidrs, ka valsts finanšu rādītāju svarīgums atšķīrās proporcionāli sistēmu nepilnībām (no 59 % programmā Zambijā līdz 7 % Etiopijā).

| 52. | Komisija vienmēr ir piešķīrusi būtisku lomu koordinācijai ar citiem donoriem gan galveno biroju, gan vietējā līmenī. |
| --- | --- |

52.

Komisija vienmēr ir piešķīrusi būtisku lomu koordinācijai ar citiem donoriem gan galveno biroju, gan vietējā līmenī.

| 53. | Šī koordinācija tika attīstīta PEFA programmas ietvaros, kas tiek īstenota pēc Komisijas un Pasaules bankas, kā arī Stratēģiskās partnerības ar Āfriku un ESAO Attīstības veicināšanas komitejas iniciatīvas. |
| --- | --- |

53.

Šī koordinācija tika attīstīta PEFA programmas ietvaros, kas tiek īstenota pēc Komisijas un Pasaules bankas, kā arī Stratēģiskās partnerības ar Āfriku un ESAO Attīstības veicināšanas komitejas iniciatīvas.

| 54. | Kā atzīst Palāta, vietējā līmenī koordinācija notiek samērā labi. Standartizētas struktūras, neapšaubāmi, ir nepieciešamas, ja atbalstu sniedz daudz partneru (Mozambikā), taču tās nav obligāti nepieciešamas, kad iesaistīts mazāks skaits partneru. Komisija ir uzņēmusies vadību vairākās jomās (piemēram, pieprasot rezultatīvo rādītāju uzraudzību) un bieži bijusi darbības iniciatore donoru grupās. Citās jomās tā respektē lomu sadalījumu starp dažādiem donoriem (piemēram, SVF veikto makroekonomiskās situācijas un ieņēmumu uzraudzību). |
| --- | --- |

54.

Kā atzīst Palāta, vietējā līmenī koordinācija notiek samērā labi. Standartizētas struktūras, neapšaubāmi, ir nepieciešamas, ja atbalstu sniedz daudz partneru (Mozambikā), taču tās nav obligāti nepieciešamas, kad iesaistīts mazāks skaits partneru. Komisija ir uzņēmusies vadību vairākās jomās (piemēram, pieprasot rezultatīvo rādītāju uzraudzību) un bieži bijusi darbības iniciatore donoru grupās. Citās jomās tā respektē lomu sadalījumu starp dažādiem donoriem (piemēram, SVF veikto makroekonomiskās situācijas un ieņēmumu uzraudzību).

| 55. | Tik tiešām pat saņēmējvalstīm un SVF reizēm ir grūti gūt skaidru priekšstatu par citu donoru finansēto atbalstu. |
| --- | --- |

55.

Tik tiešām pat saņēmējvalstīm un SVF reizēm ir grūti gūt skaidru priekšstatu par citu donoru finansēto atbalstu.

| 56. | Lai reformas izdotos, nepieciešams, lai visas tajās iesaistītās puses uzņemtos atbildību par tām. |
| --- | --- |

56.

Lai reformas izdotos, nepieciešams, lai visas tajās iesaistītās puses uzņemtos atbildību par tām.

| 58. | Komisija apzinās valstu parlamentu svarīgo lomu un nepieciešamību to veicināt un stiprināt. Tomēr nedrīkst pārvērtēt tās spējas iejaukties šajā jomā, jo varas sadale un līdzsvars starp parlamentu un valdību ir jautājums, kas ir tieši saistīts ar saņēmējvalsts suverenitāti. Tādēļ tam nepieciešama augstākā mērā piesardzīga pieeja, pienācīgi respektējot dažādu saņēmējvalsts institūciju neatkarību, un ievērojot Kotonu nolīgumu. |
| --- | --- |

58.

Komisija apzinās valstu parlamentu svarīgo lomu un nepieciešamību to veicināt un stiprināt. Tomēr nedrīkst pārvērtēt tās spējas iejaukties šajā jomā, jo varas sadale un līdzsvars starp parlamentu un valdību ir jautājums, kas ir tieši saistīts ar saņēmējvalsts suverenitāti. Tādēļ tam nepieciešama augstākā mērā piesardzīga pieeja, pienācīgi respektējot dažādu saņēmējvalsts institūciju neatkarību, un ievērojot Kotonu nolīgumu.

| 59. | Arī ARI situācija dažādās valstīs ļoti atšķiras. Tomēr, kad vien iespējams, Komisija visumā cenšas ņemt vērā noderīgo informāciju, ko sniedz to darbība. |
| --- | --- |

59.

Arī ARI situācija dažādās valstīs ļoti atšķiras. Tomēr, kad vien iespējams, Komisija visumā cenšas ņemt vērā noderīgo informāciju, ko sniedz to darbība.

| 60. | 7. izcēlumā par piemēru minēts ne vienmēr vieglais dialogs, ko Komisija izveidojusi ar ARI Mozambikā. Šajā gadījumā Administratīvā tiesa uzsvērusi donoriem, ka šī ir autonoma iestāde. |
| --- | --- |

60.

7. izcēlumā par piemēru minēts ne vienmēr vieglais dialogs, ko Komisija izveidojusi ar ARI Mozambikā. Šajā gadījumā Administratīvā tiesa uzsvērusi donoriem, ka šī ir autonoma iestāde.

| 61. | Komisija vairākkārt ir sniegusi atbalstu ARI, inter alia arī institucionālo atbalstu. Delegācijām tika nosūtīts stratēģijas dokumenta projekts. |
| --- | --- |

61.

Komisija vairākkārt ir sniegusi atbalstu ARI, inter alia arī institucionālo atbalstu. Delegācijām tika nosūtīts stratēģijas dokumenta projekts.

| 62. | Komisijas iespējas vērsties pie parlamentiem un ARI jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ievērojot piesardzību un Kotonu nolīgumu. Tas skar ļoti jutīgu jomu, kas saistīta ar valsts suverenitāti un kurā jāievēro valstu noteikumi, kas nosaka varas sadali un līdzsvaru starp institūcijām. |
| --- | --- |

62.

Komisijas iespējas vērsties pie parlamentiem un ARI jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi, ievērojot piesardzību un Kotonu nolīgumu. Tas skar ļoti jutīgu jomu, kas saistīta ar valsts suverenitāti un kurā jāievēro valstu noteikumi, kas nosaka varas sadali un līdzsvaru starp institūcijām.

| 63. | Jārod līdzsvars starp cilvēkresursiem, kas nodarbojas ar uzraudzību un kontroli, un tiem, kas aktīvi iesaistīti politiskajā dialogā, starp tiem, kas uzrauga valsts finanses un tiem, kas uzrauga sociālos rādītājus vai makroekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

63.

Jārod līdzsvars starp cilvēkresursiem, kas nodarbojas ar uzraudzību un kontroli, un tiem, kas aktīvi iesaistīti politiskajā dialogā, starp tiem, kas uzrauga valsts finanses un tiem, kas uzrauga sociālos rādītājus vai makroekonomisko situāciju.

| 65. | Komisija apzinās, ka tā sev izvirzījusi augstus mērķus salīdzinājumā ar tās rīcībā esošajiem cilvēkresursiem. Tā uzsver, ka darba uzdevumu apjoma pieaugums, kāds ieteikts ziņojumā, varētu šo neatbilstību vēl vairāk saasināt. |
| --- | --- |

65.

Komisija apzinās, ka tā sev izvirzījusi augstus mērķus salīdzinājumā ar tās rīcībā esošajiem cilvēkresursiem. Tā uzsver, ka darba uzdevumu apjoma pieaugums, kāds ieteikts ziņojumā, varētu šo neatbilstību vēl vairāk saasināt.

| 66. | Komisija šobrīd izstrādā kontrolsarakstus, kā to ierosinājusi Palāta. |
| --- | --- |

66.

Komisija šobrīd izstrādā kontrolsarakstus, kā to ierosinājusi Palāta.

| 67. | Komisija turpinās mācību darbu. |
| --- | --- |

67.

Komisija turpinās mācību darbu.

| 68. | Pieredzes apmaiņa starp delegācijām tiks veicināta, balstoties uz paraugpraksi. |
| --- | --- |

68.

Pieredzes apmaiņa starp delegācijām tiks veicināta, balstoties uz paraugpraksi.

| 69. | Sk. Komisijas atbildi 38. punktā. |
| --- | --- |

69.

Sk. Komisijas atbildi 38. punktā.

| 70. | Komisija piekrīt Palātas secinājumam, ka ir konstatēti ievērojami sasniegumi valsts finanšu pārvaldības jomā valstīs, kas saņēmušas budžeta atbalstu, kas atbilst noteiktajiem mērķiem. Tas atbalsta Komisijas izvēli. Budžeta pārvaldības uzlabošanās ietekmē visus valdības resursus, ne tikai ES finansējumu. Jāpiezīmē, ka šie uzlabojumi jākonsolidē un jāturpina, bet tas nozīmē, ka vajadzētu turpināt šos centienus. |
| --- | --- |

70.

Komisija piekrīt Palātas secinājumam, ka ir konstatēti ievērojami sasniegumi valsts finanšu pārvaldības jomā valstīs, kas saņēmušas budžeta atbalstu, kas atbilst noteiktajiem mērķiem. Tas atbalsta Komisijas izvēli. Budžeta pārvaldības uzlabošanās ietekmē visus valdības resursus, ne tikai ES finansējumu. Jāpiezīmē, ka šie uzlabojumi jākonsolidē un jāturpina, bet tas nozīmē, ka vajadzētu turpināt šos centienus.

| 71. | Jāpiezīmē, ka valsts finanšu vispārējā reforma patiešām uzsākta tieši budžeta atbalsta programmu iespaidā. Šādā kontekstā tas, ka Palāta atzīst “samērā pozitīvus daļējus rezultātus vidēja termiņa perspektīvā” ir pozitīvs rādītājs, par ko daļēji jāpateicas budžeta atbalstam. |
| --- | --- |

71.

Jāpiezīmē, ka valsts finanšu vispārējā reforma patiešām uzsākta tieši budžeta atbalsta programmu iespaidā. Šādā kontekstā tas, ka Palāta atzīst “samērā pozitīvus daļējus rezultātus vidēja termiņa perspektīvā” ir pozitīvs rādītājs, par ko daļēji jāpateicas budžeta atbalstam.

| 72. | Katrā finansēšanas līgumā ir ietverti sīki izskaidroti vērā ņemamie nosacījumi un gaidītie rezultāti (ko nosaka ar rādītāju palīdzību) un noteiktas saņēmējvalsts un Komisijas līgumsaistības. Komisijas rīcība atbilst riska pārvaldībai, kādu tā uzskata par pienācīgu. Tādējādi vienā no pieciem gadījumiem, kurus izskatījusi Palāta, Komisija ir apturējusi atbalstu. Pārējos gadījumos tā ir mainījusi atbalsta summu, ņemot vērā rezultatīvo rādītāju attīstību, kas, jāpiezīmē, neaptver vienīgi valsts finanses, bet arī sociālos pakalpojumus, kas sniegti visnabadzīgākajām iedzīvotāju grupām, sievietēm un bērniem. |
| --- | --- |

72.

Katrā finansēšanas līgumā ir ietverti sīki izskaidroti vērā ņemamie nosacījumi un gaidītie rezultāti (ko nosaka ar rādītāju palīdzību) un noteiktas saņēmējvalsts un Komisijas līgumsaistības. Komisijas rīcība atbilst riska pārvaldībai, kādu tā uzskata par pienācīgu. Tādējādi vienā no pieciem gadījumiem, kurus izskatījusi Palāta, Komisija ir apturējusi atbalstu. Pārējos gadījumos tā ir mainījusi atbalsta summu, ņemot vērā rezultatīvo rādītāju attīstību, kas, jāpiezīmē, neaptver vienīgi valsts finanses, bet arī sociālos pakalpojumus, kas sniegti visnabadzīgākajām iedzīvotāju grupām, sievietēm un bērniem.

| 73. | Attiecīgi katras programmas noslēgumā vai tās īstenošanas gaitā līdzekļi, kas nav izmaksāti nosacījumu neievērošanas vai rezultātu nesasniegšanas dēļ, tiek atņemti un atmaksāti atpakaļ Valsts orientējošajai programmai. Tomēr parasti sods par šādu līdzekļu neizmantošanu tiek piemērots termiņa vidusposma pārbaudes vai galīgās pārbaudes laikā, kas vajadzības gadījumā ļauj samazināt Valsts orientējošās programmas apjomu. Tādējādi mainīgo atbalsta daļu stimulējošā būtība tiek pilnībā saglabāta. |
| --- | --- |

73.

Attiecīgi katras programmas noslēgumā vai tās īstenošanas gaitā līdzekļi, kas nav izmaksāti nosacījumu neievērošanas vai rezultātu nesasniegšanas dēļ, tiek atņemti un atmaksāti atpakaļ Valsts orientējošajai programmai. Tomēr parasti sods par šādu līdzekļu neizmantošanu tiek piemērots termiņa vidusposma pārbaudes vai galīgās pārbaudes laikā, kas vajadzības gadījumā ļauj samazināt Valsts orientējošās programmas apjomu. Tādējādi mainīgo atbalsta daļu stimulējošā būtība tiek pilnībā saglabāta.

| 74. | Kā tas bija redzams Komisijas nesen veiktajā atbalsta pārbaudē, nosacījumus, atbalsta daļu īpatsvaru un attiecīgos rādītājus pārskata attiecībā uz katru jauno programmu. |
| --- | --- |

74.

Kā tas bija redzams Komisijas nesen veiktajā atbalsta pārbaudē, nosacījumus, atbalsta daļu īpatsvaru un attiecīgos rādītājus pārskata attiecībā uz katru jauno programmu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 76. | Palāta norāda, ka Komisija ir definējusi metodoloģisko bāzi, kas nozīmē ļoti lielu soli uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju (23. punkts). Tā uzskata, ka šo bāzi atsevišķos punktos var papildināt un precizēt (25. un 26. punkts). Jo īpaši būs iespējams labāk atklāt programmu saskanību un to loģiku (30. punkts). Jau uzsāktā metodoloģiskās bāzes atjaunināšana tiks konsolidēta jaunajā vadlīniju versijā, pie kuras strādā attiecīgie dienesti un kas ietvers uzraudzības ziņojumu atjaunināšanu (42. punkts). |
| --- | --- |

76.

Palāta norāda, ka Komisija ir definējusi metodoloģisko bāzi, kas nozīmē ļoti lielu soli uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju (23. punkts). Tā uzskata, ka šo bāzi atsevišķos punktos var papildināt un precizēt (25. un 26. punkts). Jo īpaši būs iespējams labāk atklāt programmu saskanību un to loģiku (30. punkts). Jau uzsāktā metodoloģiskās bāzes atjaunināšana tiks konsolidēta jaunajā vadlīniju versijā, pie kuras strādā attiecīgie dienesti un kas ietvers uzraudzības ziņojumu atjaunināšanu (42. punkts).

| 77. | Palāta atzina, ka metodoloģiskā bāze ir ieviesta samērā veiksmīgi un rezultatīvie rādītāji pastāvīgi uzlabojas. Atsevišķās jomās vēl ir iespējami papildinājumi vai precizējumi. Komisija uzsver, ka jātiecas panākt līdzsvaru starp dažādām budžeta atbalsta sastāvdaļām – par vienu no prioritātēm joprojām vajadzētu uzskatīt sociālās jomas jautājumus. Budžeta atbalsts arī turpmāk būs vērsts pret vienu no galvenajiem potenciālajiem korupcijas avotiem – nepilnībām valsts finanšu pārvaldībā.
  Delegāciju ziņojumiem jākļūst satura ziņā dinamiskākiem. |
| --- | --- |

77.

Palāta atzina, ka metodoloģiskā bāze ir ieviesta samērā veiksmīgi un rezultatīvie rādītāji pastāvīgi uzlabojas. Atsevišķās jomās vēl ir iespējami papildinājumi vai precizējumi. Komisija uzsver, ka jātiecas panākt līdzsvaru starp dažādām budžeta atbalsta sastāvdaļām – par vienu no prioritātēm joprojām vajadzētu uzskatīt sociālās jomas jautājumus. Budžeta atbalsts arī turpmāk būs vērsts pret vienu no galvenajiem potenciālajiem korupcijas avotiem – nepilnībām valsts finanšu pārvaldībā.

Delegāciju ziņojumiem jākļūst satura ziņā dinamiskākiem.

| 79. | Koordinācija starp galvenajiem birojiem un vietējā līmenī ir viena no Komisijas prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz PEFA novērtēšanas sistēmas īstenošanu. Budžeta atbalsta jomā Komisija aktīvi darbojas visās koordinācijas jomās. |
| --- | --- |

79.

Koordinācija starp galvenajiem birojiem un vietējā līmenī ir viena no Komisijas prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz PEFA novērtēšanas sistēmas īstenošanu. Budžeta atbalsta jomā Komisija aktīvi darbojas visās koordinācijas jomās.

| 80. | Palātas pārbaudē secināts, ka informācija, pamatojoties uz kuru tiek pieņemti lēmumi, un, tātad, arī informācija pēcpārbaudes dokumentos, atbilst reālajam stāvoklim. |
| --- | --- |

80.

Palātas pārbaudē secināts, ka informācija, pamatojoties uz kuru tiek pieņemti lēmumi, un, tātad, arī informācija pēcpārbaudes dokumentos, atbilst reālajam stāvoklim.

| 81. | Komisija ievēro, ka Palāta neapšauba tās Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkta interpretāciju. Selektivitāte Komisijas atbalsta piešķiršanā, ko izraisa šāda interpretācija, kas balstās uz stingru diagnostisku novērtējumu un atbalsta saņēmējvalsts vēlmi veikt reformas, ļauj ierobežot un pārvaldīt Palātas minēto risku. |
| --- | --- |

81.

Komisija ievēro, ka Palāta neapšauba tās Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkta interpretāciju. Selektivitāte Komisijas atbalsta piešķiršanā, ko izraisa šāda interpretācija, kas balstās uz stingru diagnostisku novērtējumu un atbalsta saņēmējvalsts vēlmi veikt reformas, ļauj ierobežot un pārvaldīt Palātas minēto risku.

| 82. | Komisija turpinās uzlabot programmu izklāstu, labāk atklājot iekšējās sakarības, bet vienlaikus saglabājot saprātīgu līdzsvaru starp dažādām programmas sastāvdaļām (kas neaprobežojas vienīgi ar valsts finanšu jautājumu), pievēršot uzmanību nepieciešamajam līdzsvaram starp pārraudzības un kontroles darbībām un aktīvāku rīcību attiecībās ar valdībām un citiem donoriem, kā arī ņemot vērā izmaksas un gaidāmos ieguvumus, kas saistīti ar plašāku informatīvo darbību. |
| --- | --- |

82.

Komisija turpinās uzlabot programmu izklāstu, labāk atklājot iekšējās sakarības, bet vienlaikus saglabājot saprātīgu līdzsvaru starp dažādām programmas sastāvdaļām (kas neaprobežojas vienīgi ar valsts finanšu jautājumu), pievēršot uzmanību nepieciešamajam līdzsvaram starp pārraudzības un kontroles darbībām un aktīvāku rīcību attiecībās ar valdībām un citiem donoriem, kā arī ņemot vērā izmaksas un gaidāmos ieguvumus, kas saistīti ar plašāku informatīvo darbību.

| 83. | Vairāki elementi liecina, ka lielā daļā valstu, kas saņem budžeta atbalstu, valsts finanšu pārvaldībā vērojama pozitīva attīstība. Attiecībā uz jautājumu par risku, kas darba dokumentā, kurā aprakstīti ar ārējo atbalstu saistītie riski, definēts kā “jebkas, kas var traucēt īstenot mērķus”, tā uzskata, ka “risku vienmēr jāskata saistībā ar galīgajiem mērķiem, kas jāsasniedz”. |
| --- | --- |

83.

Vairāki elementi liecina, ka lielā daļā valstu, kas saņem budžeta atbalstu, valsts finanšu pārvaldībā vērojama pozitīva attīstība. Attiecībā uz jautājumu par risku, kas darba dokumentā, kurā aprakstīti ar ārējo atbalstu saistītie riski, definēts kā “jebkas, kas var traucēt īstenot mērķus”, tā uzskata, ka “risku vienmēr jāskata saistībā ar galīgajiem mērķiem, kas jāsasniedz”.

| 84. | Šobrīd notiek metodoloģisko vadlīniju atjaunināšana. Tika gaidīti Palātas ieteikumi, lai tos, kurus Komisija atzīst par atbilstīgiem, iekļautu vadlīnijās. Norādījumos galvenais uzsvars tiks likts uz nepieciešamību labāk atklāt saistību starp darbībām. Komisija norāda, ka Palāta savā pārbaudē nav apšaubījusi šo darbību izvēli un saistību starp tām. Programmās centrālo vietu ieņem un arī turpmāk ieņems cīņa pret korupciju, jo īpaši valsts līdzekļu izmantošanas jomā. Komisija ņems vērā atsevišķus priekšlikumus uzlabojumiem, kas iekļauti pēcpārbaudes ziņojumā. Attiecībā uz ieņēmumiem Komisija izsaka iebildes – nevis par šo problēmu patieso nozīmīgumu, bet gan par pievienoto vērtību, kāda būtu analīzei šajā jomā, jo tajā ļoti veiksmīgi darbojas SVF. |
| --- | --- |

84.

Šobrīd notiek metodoloģisko vadlīniju atjaunināšana. Tika gaidīti Palātas ieteikumi, lai tos, kurus Komisija atzīst par atbilstīgiem, iekļautu vadlīnijās. Norādījumos galvenais uzsvars tiks likts uz nepieciešamību labāk atklāt saistību starp darbībām. Komisija norāda, ka Palāta savā pārbaudē nav apšaubījusi šo darbību izvēli un saistību starp tām. Programmās centrālo vietu ieņem un arī turpmāk ieņems cīņa pret korupciju, jo īpaši valsts līdzekļu izmantošanas jomā. Komisija ņems vērā atsevišķus priekšlikumus uzlabojumiem, kas iekļauti pēcpārbaudes ziņojumā. Attiecībā uz ieņēmumiem Komisija izsaka iebildes – nevis par šo problēmu patieso nozīmīgumu, bet gan par pievienoto vērtību, kāda būtu analīzei šajā jomā, jo tajā ļoti veiksmīgi darbojas SVF.

| 85. | Paredzēts, ka topošās vadlīnijas katrā konkrētā gadījumā nodrošinās formālāku apliecinājumu tam, ka tiek ievērots Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

85.

Paredzēts, ka topošās vadlīnijas katrā konkrētā gadījumā nodrošinās formālāku apliecinājumu tam, ka tiek ievērots Kotonu nolīguma 61. panta 2. punkts.

| 86. | Komisija centīsies izmantot, cik iespējams, veicinošus rezultatīvos rādītājus, kaut arī ir grūti noteikt reālo veicināšanas efektu. |
| --- | --- |

86.

Komisija centīsies izmantot, cik iespējams, veicinošus rezultatīvos rādītājus, kaut arī ir grūti noteikt reālo veicināšanas efektu.

| 87. | Komisija jau šobrīd dara visu iespējamo, lai pabeigtu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmas izstrādi, kas tiek veikta PEFA ietvaros pēc Komisijas iniciatīvas, un uzskata to par prioritāti. Tomēr tas atkarīgs arī no citu donoru nostājas. Sasniedzot noteiktu izstrādes posmu, kopīgu nostāju var panākt vienīgi tad, ja iesaistītās puses piekrīt kompromisiem. |
| --- | --- |

87.

Komisija jau šobrīd dara visu iespējamo, lai pabeigtu valsts finanšu pārvaldības vērtēšanas sistēmas izstrādi, kas tiek veikta PEFA ietvaros pēc Komisijas iniciatīvas, un uzskata to par prioritāti. Tomēr tas atkarīgs arī no citu donoru nostājas. Sasniedzot noteiktu izstrādes posmu, kopīgu nostāju var panākt vienīgi tad, ja iesaistītās puses piekrīt kompromisiem.

| 88. | Daudzu gadu gaitā Komisija centusies veicināt koordināciju vietējā līmenī, uzņemoties iniciatīvu daudziem kopīgiem budžeta atbalsta donoru pasākumiem. Komisijas atbalstītajā modelī tiek paredzēts katram donoram saglabāt rīcības brīvību. |
| --- | --- |

88.

Daudzu gadu gaitā Komisija centusies veicināt koordināciju vietējā līmenī, uzņemoties iniciatīvu daudziem kopīgiem budžeta atbalsta donoru pasākumiem. Komisijas atbalstītajā modelī tiek paredzēts katram donoram saglabāt rīcības brīvību.

| 89. | Parlamentiem un ARI ir būtiska loma. Tomēr Komisijas iespējas vērsties pie šīm iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē, ievērojot valstu suverenitāti un valstu noteikumus par varas sadali un līdzsvaru iestāžu starpā. Turklāt to analīzē jāņem vērā Kotonu nolīgums. |
| --- | --- |

89.

Parlamentiem un ARI ir būtiska loma. Tomēr Komisijas iespējas vērsties pie šīm iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē, ievērojot valstu suverenitāti un valstu noteikumus par varas sadali un līdzsvaru iestāžu starpā. Turklāt to analīzē jāņem vērā Kotonu nolīgums.

---

| 7.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 249/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 249/38

---

ATZINUMS Nr. 7/2005

par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās

(2005/C 249/02)

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta lūgumu (1) sniegt atzinumu par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās,

tā kā 30. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām (2) ir noteikts, ka vadības komiteja ieceļ grāmatvedi no to ierēdņu vidus, kam piemēro Civildienesta noteikumus,

tā kā Komisija ir saskārusies ar problēmām, lai atrastu piemērotus ierēdņus norīkošanai grāmatvežu amatā izpildu aģentūrās, Komisija ierosina grozīt Regulas (EK, Euratom) Nr. 1653/2004 30. pantu, lai izpildu aģentūrās par grāmatvežiem varētu iecelt pagaidu darbiniekus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Palātai nav apsvērumu par Komisijas priekšlikumu, tomēr Palāta aicina Komisiju apsvērt iespēju Regulas (EK) Nr. 1653/2004 30. pantā iekļaut tās grāmatveža kvalifikācijas prasības, kas noteiktas 55. pantā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz Finanšu regulas īstenošanas kārtību (3).

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 6. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Revīzijas palātas priekšsēdētajam adresēta vēstule, 2005. gada 1. jūnijs.

1

(2)  OV L 297, 22.9.2004.

2

(3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

3

---