# Úřední věstník C 260/19.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 260 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4819. října 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 260

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4819. října 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2005/C 260/1 | Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2005/C 260/1

Zvláštní zpráva č. 4/2005 k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 19.10.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 260/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 4/2005

k řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí, spolu s odpověďmi Komise

(podle druhého pododstavce čl. 248 odst. 4, ES)

(2005/C 260/01)

OBSAH

SEZNAM ZKRATEK

| I–VI | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VI

| 1–15 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–15

| 1–9 | Základní informace a popis oblasti |
| --- | --- |

1–9

| 10–15 | Rozsah a koncepce auditu |
| --- | --- |

10–15

| 16–59 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

16–59

| 16–35 | Existuje účinná strategie pro hospodářskou spolupráci s Asií? |
| --- | --- |

16–35

| 18–27 | Obecná strategie v rychle se měnícím prostředí ... |
| --- | --- |

18–27

| 28–33 | ... a nepřiměřené cíle a ukazatele ve výkazech o činnosti ... |
| --- | --- |

28–33

| 34–35 | ... vede k široké škále programů a projektů, jejichž výkon lze obtížně měřit |
| --- | --- |

34–35

| 36–59 | Podařilo se Komisi účinně provádět činnosti hospodářské spolupráce? |
| --- | --- |

36–59

| 38–49 | Dvoustranné projekty |
| --- | --- |

38–49

| 50–59 | Celoasijské projekty |
| --- | --- |

50–59

| 60–72 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

60–72

| 60–65 | Závěry a doporučení k strategii |
| --- | --- |

60–65

| 66–72 | Závěry a doporučení týkající se implementace strategie |
| --- | --- |

66–72

Odpovědi Komise

SEZNAM ZKRATEK

| ABB | rozpočtování založené na činnostech (Activity Based Budgeting) |
| --- | --- |
| ABM | řízení založené na činnostech (Activity Based Management) |
| AIDCO | Úřad pro spolupráci EuropeAid (nebo jen EuropeAid) |
| ALA | asijské a latinskoamerické rozvojové země |
| ASEAN | Sdružení národů jihovýchodní Asie |
| ASEM | Asijsko-evropský dialog |
| CRIS | Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů |
| CSP | Strategické dokumenty země (Country Strategy Papers) |
| EBIC | Evropské centrum obchodních informací, centrum EBIC |
| ECERP | projekt reformy podniků, EU a Čína |
| EK | Evropská komise |
| EU | Evropská unie |
| IPR | práva duševního vlastnictví (Intelectual Property Rights) |
| IT & C | Informační technologie & komunikace |
| MoU | memorandum o porozumění |
| MUTRAP | projekt Mnohostranná pomoc pro obchodní politiku |
| NIP | národní indikativní program |
| PCM | řízení podle cyklů projektu |
| PMO | organizace řídící projekt (Project Management Organisation) |
| PRSP | strategický dokument ke snižování chudoby |
| RELEX | GŘ vnější vztahy |
| RSP | regionální strategický dokument |
| SARS | akutní syndrom dýchacích cest, syndrom SARS |
| SME | malé a střední podniky |
| SPF | nástroj pro malé projekty |
| WTO | Světová obchodní organizace |

ABB

rozpočtování založené na činnostech (Activity Based Budgeting)

ABM

řízení založené na činnostech (Activity Based Management)

AIDCO

Úřad pro spolupráci EuropeAid (nebo jen EuropeAid)

ALA

asijské a latinskoamerické rozvojové země

ASEAN

Sdružení národů jihovýchodní Asie

ASEM

Asijsko-evropský dialog

CRIS

Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů

CSP

Strategické dokumenty země (Country Strategy Papers)

EBIC

Evropské centrum obchodních informací, centrum EBIC

ECERP

projekt reformy podniků, EU a Čína

EK

Evropská komise

EU

Evropská unie

IPR

práva duševního vlastnictví (Intelectual Property Rights)

IT & C

Informační technologie & komunikace

MoU

memorandum o porozumění

MUTRAP

projekt Mnohostranná pomoc pro obchodní politiku

NIP

národní indikativní program

PCM

řízení podle cyklů projektu

PMO

organizace řídící projekt (Project Management Organisation)

PRSP

strategický dokument ke snižování chudoby

RELEX

GŘ vnější vztahy

RSP

regionální strategický dokument

SARS

akutní syndrom dýchacích cest, syndrom SARS

SME

malé a střední podniky

SPF

nástroj pro malé projekty

WTO

Světová obchodní organizace

SHRNUTÍ

| I. | Výdaje EU na hospodářskou spolupráci s Asií se řídí nařízením Rady (EHS) č. 443/92, které stanovilo hlavní cíle (zlepšení vědecké a technologické spolupráce; zlepšení struktury institucí a podpora podnikání prostřednictvím podpory obchodu, odborné přípravy a technické pomoci) a uvádí seznam oblastí, na něž mají být prostředky EU vynakládány (body 1–4). |
| --- | --- |

I.

Výdaje EU na hospodářskou spolupráci s Asií se řídí nařízením Rady (EHS) č. 443/92, které stanovilo hlavní cíle (zlepšení vědecké a technologické spolupráce; zlepšení struktury institucí a podpora podnikání prostřednictvím podpory obchodu, odborné přípravy a technické pomoci) a uvádí seznam oblastí, na něž mají být prostředky EU vynakládány (body 1–4).

| II. | Hospodářská spolupráce se v Asii provádí dvěma způsoby: dvoustrannými projekty mezi Komisí a jednotlivými přijímajícími zeměmi a dále regionálními programy pro subregiony či pro celou Asii, nazývanými „celoasijské programy“ (body 5–9). |
| --- | --- |

II.

Hospodářská spolupráce se v Asii provádí dvěma způsoby: dvoustrannými projekty mezi Komisí a jednotlivými přijímajícími zeměmi a dále regionálními programy pro subregiony či pro celou Asii, nazývanými „celoasijské programy“ (body 5–9).

| III. | Účetní dvůr šetřil, do jaké míry se Komisi podařilo stanovit strategii, která vede k nejúčinnějšímu využití pomoci týkající se činností hospodářské spolupráce v Asii, a zda Komise řídí poskytování této pomoci účinně (body 10–15). |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr šetřil, do jaké míry se Komisi podařilo stanovit strategii, která vede k nejúčinnějšímu využití pomoci týkající se činností hospodářské spolupráce v Asii, a zda Komise řídí poskytování této pomoci účinně (body 10–15).

| IV. | Ohledně strategie zjistil Účetní dvůr tyto skutečnosti:






  — | nedostatečné zacílení výdajů: jak strategie politik společenství, tak operační strategie byly shledány jako velmi obecné, z čehož vyplývá široká škála projektů pokrývajících mnoho odlišných oblastí, které mají někdy příliš ambiciózní cíle (body 16–26), |
| --- | --- | --- |

IV.

Ohledně strategie zjistil Účetní dvůr tyto skutečnosti:

—

nedostatečné zacílení výdajů: jak strategie politik společenství, tak operační strategie byly shledány jako velmi obecné, z čehož vyplývá široká škála projektů pokrývajících mnoho odlišných oblastí, které mají někdy příliš ambiciózní cíle (body 16–26),

| — | nekonzistentnost cílů mezi úrovní politik a úrovní operační a ukazatele dopadu a výstupu soustřeďující se spíše na politický proces než na výsledek výdajů (body 28–33), |
| --- | --- |

—

nekonzistentnost cílů mezi úrovní politik a úrovní operační a ukazatele dopadu a výstupu soustřeďující se spíše na politický proces než na výsledek výdajů (body 28–33),

| — | výsledkem toho je, že celkový dopad pomoci bylo obtížné změřit a existuje pouze omezený základ pro posouzení její celkové účinnosti a účinku vynaložených prostředků (body 34–35). |
| --- | --- |

—

výsledkem toho je, že celkový dopad pomoci bylo obtížné změřit a existuje pouze omezený základ pro posouzení její celkové účinnosti a účinku vynaložených prostředků (body 34–35).

| V. | Co se týče toho, jak Komise řídí provádění výdajů na hospodářskou spolupráci, dospěl Účetní dvůr k těmto zjištěním:






  — | u dvoustranných projektů dochází k dlouhým časovým prodlevám mezi fází identifikace a zahájením projektu i v průběhu jeho provádění. Prodlevy snížily výstup i dopad projektů a v některých případech se upustilo od jejich realizace. Úroveň monitorování nebyla vždy uspokojivá a hodnocení, pokud bylo vůbec prováděno, nebylo prováděno včas. Potenciál udržitelnosti pro téměř polovinu projektů, u nichž byl proveden audit, byl pochybný (viz body 38–49), |
| --- | --- | --- |

V.

Co se týče toho, jak Komise řídí provádění výdajů na hospodářskou spolupráci, dospěl Účetní dvůr k těmto zjištěním:

—

u dvoustranných projektů dochází k dlouhým časovým prodlevám mezi fází identifikace a zahájením projektu i v průběhu jeho provádění. Prodlevy snížily výstup i dopad projektů a v některých případech se upustilo od jejich realizace. Úroveň monitorování nebyla vždy uspokojivá a hodnocení, pokud bylo vůbec prováděno, nebylo prováděno včas. Potenciál udržitelnosti pro téměř polovinu projektů, u nichž byl proveden audit, byl pochybný (viz body 38–49),

| — | postup podávání žádostí u celoasijských projektů byl těžký a složitý a potenciálně hodnotná pomoc ze strany delegací nebyla žadatelům poskytována. Projekty, u nichž byl proveden audit, přinesly kladné výsledky, včetně toho, že se dostaly k velkému počtu příjemců. Projekty byly obecně monitorování dobře, nebylo však jasné, zda lze zajistit jejich udržitelnost (viz body 50–59). |
| --- | --- |

—

postup podávání žádostí u celoasijských projektů byl těžký a složitý a potenciálně hodnotná pomoc ze strany delegací nebyla žadatelům poskytována. Projekty, u nichž byl proveden audit, přinesly kladné výsledky, včetně toho, že se dostaly k velkému počtu příjemců. Projekty byly obecně monitorování dobře, nebylo však jasné, zda lze zajistit jejich udržitelnost (viz body 50–59).

| VI. | Účetní dvůr doporučuje Komisi toto:






  — | stanovit jasnou strategii, která uznává specifickou povahu hospodářské spolupráce a jejích cílů a která bude obsahovat ukazatele umožňující řádné monitorování a posuzování pokroku. Komise by měla zajistit logiku a soulad mezi výkazy o činnosti v rámci procesu ABM, což by umožnilo lépe se zaměřit na specifické potřeby a úkoly tohoto typu spolupráce (body 61, 63, 65), |
| --- | --- | --- |

VI.

Účetní dvůr doporučuje Komisi toto:

—

stanovit jasnou strategii, která uznává specifickou povahu hospodářské spolupráce a jejích cílů a která bude obsahovat ukazatele umožňující řádné monitorování a posuzování pokroku. Komise by měla zajistit logiku a soulad mezi výkazy o činnosti v rámci procesu ABM, což by umožnilo lépe se zaměřit na specifické potřeby a úkoly tohoto typu spolupráce (body 61, 63, 65),

| — | stanovit nápravná opatření nezbytná pro zlepšení postupů schvalování, provádění, monitorování a hodnocení dvoustranných projektů s ohledem na dosažení jejich udržitelnosti (bod 68), |
| --- | --- |

—

stanovit nápravná opatření nezbytná pro zlepšení postupů schvalování, provádění, monitorování a hodnocení dvoustranných projektů s ohledem na dosažení jejich udržitelnosti (bod 68),

| — | znovu uvážit postup podávání žádostí u celoasijských programů, včetně úlohy delegace, aby nebyl zbytečně složitý; tím by se podávání žádostí podpořilo (body 70–71), |
| --- | --- |

—

znovu uvážit postup podávání žádostí u celoasijských programů, včetně úlohy delegace, aby nebyl zbytečně složitý; tím by se podávání žádostí podpořilo (body 70–71),

| — | rozšířit úspěšný systém monitorování celoasijských projektů i na projekty ostatní (bod 72). |
| --- | --- |

—

rozšířit úspěšný systém monitorování celoasijských projektů i na projekty ostatní (bod 72).

ÚVOD

Základní informace a popis oblasti

| 1. | V Asii žije 56 % obyvatel světa a podíl tohoto světadílu na světovém HDP činí 25 %. Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Asií mají velký význam. Asie je nyní třetím nejdůležitějším obchodním partnerem EU a je to také čtvrté nejvýznamnější cíl evropských investic. Hodnota dovozu z Asie do EU činí více než 230 miliard EUR a vývoz z EU do Asie činí více než 140 miliard EUR (1). |
| --- | --- |

1.

V Asii žije 56 % obyvatel světa a podíl tohoto světadílu na světovém HDP činí 25 %. Hospodářské a obchodní vztahy mezi EU a Asií mají velký význam. Asie je nyní třetím nejdůležitějším obchodním partnerem EU a je to také čtvrté nejvýznamnější cíl evropských investic. Hodnota dovozu z Asie do EU činí více než 230 miliard EUR a vývoz z EU do Asie činí více než 140 miliard EUR (1).

| 2. | EU začala s Asií spolupracovat v roce 1976 – ve stejném roce, v němž zahájila spolupráci s Latinskou Amerikou a zeměmi Středomoří. Celková hodnota spolupráce EU v Asii činila do roku 2004 více než 7 800 milionů EUR; zvýšila se tedy v průměru z 50 milionů EUR na 400 milionů EUR ročně. |
| --- | --- |

2.

EU začala s Asií spolupracovat v roce 1976 – ve stejném roce, v němž zahájila spolupráci s Latinskou Amerikou a zeměmi Středomoří. Celková hodnota spolupráce EU v Asii činila do roku 2004 více než 7 800 milionů EUR; zvýšila se tedy v průměru z 50 milionů EUR na 400 milionů EUR ročně.

| 3. | Hospodářská spolupráce EU s Asií se řídí nařízením Rady (EHS) č. 443/92 (2). Toto nařízení stanoví, že hospodářská spolupráce slouží vzájemným zájmům EU a jejích partnerských zemí a přispívá k rozvoji zemí ALA (asijské a latinskoamerické země) tím, že jim pomáhá budovat institucí, aby vzniklo prostředí příznivější pro investice. Zvláštní pozornost se věnuje posílení úlohy obchodníků, technologií a know-how z členských států EU, zejména v soukromém sektoru a v malých a středních podnicích. Hospodářská spolupráce má tři obecné cíle: zlepšení spolupráce v oblasti vědy a technologií; zlepšení struktury institucí a podporu podnikání propagací obchodu, odborné přípravy a technické pomoci. Toto nařízení Rady zdůrazňuje, že významným prvkem hospodářské spolupráce je spolupráce regionů včetně regionálních politik, obchodu v rámci regionu a regionálních institucí pro hospodářskou integraci. |
| --- | --- |

3.

Hospodářská spolupráce EU s Asií se řídí nařízením Rady (EHS) č. 443/92 (2). Toto nařízení stanoví, že hospodářská spolupráce slouží vzájemným zájmům EU a jejích partnerských zemí a přispívá k rozvoji zemí ALA (asijské a latinskoamerické země) tím, že jim pomáhá budovat institucí, aby vzniklo prostředí příznivější pro investice. Zvláštní pozornost se věnuje posílení úlohy obchodníků, technologií a know-how z členských států EU, zejména v soukromém sektoru a v malých a středních podnicích. Hospodářská spolupráce má tři obecné cíle: zlepšení spolupráce v oblasti vědy a technologií; zlepšení struktury institucí a podporu podnikání propagací obchodu, odborné přípravy a technické pomoci. Toto nařízení Rady zdůrazňuje, že významným prvkem hospodářské spolupráce je spolupráce regionů včetně regionálních politik, obchodu v rámci regionu a regionálních institucí pro hospodářskou integraci.

| 4. | Komise má dvě hlavní rozpočtové položky (3) pokrývající spolupráci v Asii: „finanční a technická spolupráce“ (B7-3 0 0/19 10 01) a „politická, hospodářská a kulturní spolupráce“ (B7-3 0 1/19 10 02) (viz níže uvedená tabulka 1). Mezi roky 2000 a 2004 vyčlenila Komise 509 milionů EUR pod druhou rozpočtovou položkou. Částky určené pro činnosti hospodářské spolupráce jsou ve skutečnosti vyšší, neboť hospodářskou povahu mají i některé projekty financované hlavní rozpočtovou položkou B7-3 0 0. |
| --- | --- |

4.

Komise má dvě hlavní rozpočtové položky (3) pokrývající spolupráci v Asii: „finanční a technická spolupráce“ (B7-3 0 0/19 10 01) a „politická, hospodářská a kulturní spolupráce“ (B7-3 0 1/19 10 02) (viz níže uvedená tabulka 1). Mezi roky 2000 a 2004 vyčlenila Komise 509 milionů EUR pod druhou rozpočtovou položkou. Částky určené pro činnosti hospodářské spolupráce jsou ve skutečnosti vyšší, neboť hospodářskou povahu mají i některé projekty financované hlavní rozpočtovou položkou B7-3 0 0.

Tabulka 1

Rozpočtové položky

| | Finanční a technická spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie | Politická, hospodářská a kulturní spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie | Celkem | Politická, hospodářská a kulturní spolupráce jako podíl celku v % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Položky závazků | Položky závazků |
| mil. EUR | mil. EUR | mil. EUR | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Celkem | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Finanční a technická spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie

Politická, hospodářská a kulturní spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie

Celkem

Politická, hospodářská a kulturní spolupráce jako podíl celku v %

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Položky závazků

Položky závazků

mil. EUR

mil. EUR

mil. EUR

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Celkem

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Hospodářská spolupráce mezi EU a Asií se v tomto obecném rámci uskutečňuje různými způsoby. Komise a jednotlivé přijímající země pracují na dvoustranných projektech (viz bod 38); mezi Komisí a konkrétními subregiony, např. sdružením ASEAN, probíhají regionální programy (4) a celou Asii pokrývají programy navržené na základě poptávky (viz bod 50). Příjemci programů pro celou Asii mohou být z jakékoli asijské země, jak je stanoveno v nařízení ALA, a proto tyto programy v této zprávě nazýváme „celoasijskými programy“. |
| --- | --- |

5.

Hospodářská spolupráce mezi EU a Asií se v tomto obecném rámci uskutečňuje různými způsoby. Komise a jednotlivé přijímající země pracují na dvoustranných projektech (viz bod 38); mezi Komisí a konkrétními subregiony, např. sdružením ASEAN, probíhají regionální programy (4) a celou Asii pokrývají programy navržené na základě poptávky (viz bod 50). Příjemci programů pro celou Asii mohou být z jakékoli asijské země, jak je stanoveno v nařízení ALA, a proto tyto programy v této zprávě nazýváme „celoasijskými programy“.

| 6. | Účetní dvůr vypočítal, že pro dvoustranné projekty hospodářské spolupráce v Asii bylo mezi lety 1995 a 2002 (5) schváleno celkem 343 milionů EUR (viz tabulka 2), z čehož za 37 milionů EUR byly projekty v oblasti ASEAN. |
| --- | --- |

6.

Účetní dvůr vypočítal, že pro dvoustranné projekty hospodářské spolupráce v Asii bylo mezi lety 1995 a 2002 (5) schváleno celkem 343 milionů EUR (viz tabulka 2), z čehož za 37 milionů EUR byly projekty v oblasti ASEAN.

Tabulka 2

Podíl projektů hospodářské spolupráce podle zemí

| Země | Částka (v EUR) | Podíl v % |
| --- | --- | --- |
| Bangladéš | 947 000 | 0,3 % |
| Bhútán | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunej | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodža | 0 | 0,0 % |
| Čína | 99 634 648 | 29,1 % |
| Indie | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonésie | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laos | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malajsie | 3 000 000 | 0,9 % |
| Barma | 0 | 0,0 % |
| Nepál | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pákistán | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filipíny | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapur | 500 000 | 0,1 % |
| Srí Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Thajsko | 8 674 000 | 2,5 % |
| Východní Timor | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Dvoustranné projekty celkem | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Země

Částka (v EUR)

Podíl v %

Bangladéš

947 000

0,3 %

Bhútán

1 000 000

0,3 %

Brunej

1 973 400

0,6 %

Kambodža

0

0,0 %

Čína

99 634 648

29,1 %

Indie

60 354 119

17,6 %

Indonésie

7 990 016

2,3 %

Laos

8 000 000

2,3 %

Malajsie

3 000 000

0,9 %

Barma

0

0,0 %

Nepál

15 000 000

4,4 %

Pákistán

54 950 000

16,0 %

Filipíny

6 659 829

1,9 %

Singapur

500 000

0,1 %

Srí Lanka

3 315 700

1,0 %

Thajsko

8 674 000

2,5 %

Východní Timor

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Dvoustranné projekty celkem

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Zdroj: Účetní dvůr.

| 7. | Programů pokrývajících celou Asii je pět; dva z nich, které se zabývají přímo hospodářskou spoluprací, jsou programy Asia Invest a Asia IT & C
   (6). Do jisté míry programy Asia ProEco, Asia Link a Asia Urbs také podporují hospodářskou spolupráci. |
| --- | --- |

7.

Programů pokrývajících celou Asii je pět; dva z nich, které se zabývají přímo hospodářskou spoluprací, jsou programy Asia Invest a Asia IT & C
   (6). Do jisté míry programy Asia ProEco, Asia Link a Asia Urbs také podporují hospodářskou spolupráci.

| 8. | Program Asia Invest
  , který byl zahájen v roce 1997, získal příspěvek Komise ve výši 42 milionů EUR (7) poskytovaný během pětiletého období; nyní již vstoupil do druhé fáze provádění pro období let 2003 až 2007 s příspěvkem 41 milionů EUR. Záměr projektů financovaných tímto programem je „posilovat přímou obchodní spolupráci mezi hospodářskými provozovateli EU a Asie se zvláštní pozorností na malé a střední podniky a podporovat dynamiku asijského soukromého sektoru.“ Podílejí se na něm partneři ve členských státech EU i v zemích Asie. |
| --- | --- |

8.

Program Asia Invest
  , který byl zahájen v roce 1997, získal příspěvek Komise ve výši 42 milionů EUR (7) poskytovaný během pětiletého období; nyní již vstoupil do druhé fáze provádění pro období let 2003 až 2007 s příspěvkem 41 milionů EUR. Záměr projektů financovaných tímto programem je „posilovat přímou obchodní spolupráci mezi hospodářskými provozovateli EU a Asie se zvláštní pozorností na malé a střední podniky a podporovat dynamiku asijského soukromého sektoru.“ Podílejí se na něm partneři ve členských státech EU i v zemích Asie.

| 9. | Program Asia IT & C
  se uskutečnil mezi lety 1999 a 2003; Komise na něj přispěla 35 miliony EUR. Dne 3. listopadu 2003 byla schválena jeho druhá fáze s příspěvkem ve výši 10 milionů EUR. Obecným cílem programu Asia IT & C (8) je „navázat mezi Asií a Evropou široké, pevné a trvalé technologické a hospodářské vztahy, které umožní rozkvět vyvážených partnerství a společných inovací.“ Součástí tohoto programu jsou projekty ve členských státech EU i v zemích Asie. |
| --- | --- |

9.

Program Asia IT & C
  se uskutečnil mezi lety 1999 a 2003; Komise na něj přispěla 35 miliony EUR. Dne 3. listopadu 2003 byla schválena jeho druhá fáze s příspěvkem ve výši 10 milionů EUR. Obecným cílem programu Asia IT & C (8) je „navázat mezi Asií a Evropou široké, pevné a trvalé technologické a hospodářské vztahy, které umožní rozkvět vyvážených partnerství a společných inovací.“ Součástí tohoto programu jsou projekty ve členských státech EU i v zemích Asie.

Rozsah a koncepce auditu

| 10. | V minulosti se audity Účetního dvora soustředily na finanční a technickou spolupráci. Hospodářská spolupráce se odehrává na pozadí rychle se rozvíjejícího mezinárodního obchodu. Ve středu pozornosti auditu Účetního dvora jsou konkrétní obtížné úkoly řízení a také související riziko. |
| --- | --- |

10.

V minulosti se audity Účetního dvora soustředily na finanční a technickou spolupráci. Hospodářská spolupráce se odehrává na pozadí rychle se rozvíjejícího mezinárodního obchodu. Ve středu pozornosti auditu Účetního dvora jsou konkrétní obtížné úkoly řízení a také související riziko.

| 11. | Audit byl proveden u dvoustranných projektů a u dvou typů regionálních programů: programů týkajících se celé Asie (celoasijských programů) a programů týkajících se subregionů (programů sdružení ASEAN), přičemž se soustředil především na ty první. |
| --- | --- |

11.

Audit byl proveden u dvoustranných projektů a u dvou typů regionálních programů: programů týkajících se celé Asie (celoasijských programů) a programů týkajících se subregionů (programů sdružení ASEAN), přičemž se soustředil především na ty první.

| 12. | Cílem tohoto auditu bylo posoudit, jak Komise řídí činnosti hospodářské spolupráce v Asii, a to na základě šetření těchto aspektů:






  — | nakolik se Komisi podařilo stanovit strategii, která by vedla k nejúčinnějšímu využití pomoci, a |
| --- | --- | --- |

12.

Cílem tohoto auditu bylo posoudit, jak Komise řídí činnosti hospodářské spolupráce v Asii, a to na základě šetření těchto aspektů:

—

nakolik se Komisi podařilo stanovit strategii, která by vedla k nejúčinnějšímu využití pomoci, a

| — | zda Komise řídí provádění programů a projektů pomoci účinně. |
| --- | --- |

—

zda Komise řídí provádění programů a projektů pomoci účinně.

| 13. | Audit výdajů na jednotlivé projekty byl proveden ve třech přijímajících zemích – Indii, Vietnamu a Číně – představujících 67 % všech dvoustranných projektů (viz tabulka 2) i výrazný podíl projektů celoasijských (50 %, viz tabulka 3). |
| --- | --- |

13.

Audit výdajů na jednotlivé projekty byl proveden ve třech přijímajících zemích – Indii, Vietnamu a Číně – představujících 67 % všech dvoustranných projektů (viz tabulka 2) i výrazný podíl projektů celoasijských (50 %, viz tabulka 3).

Tabulka 3

Podíl schválených celoasijských projektů podle zemí, rok 2002

| Země | Asia Invest

  (v EUR) | Asia IT & C

  (v EUR) | Celkem
  (v EUR) | Podíl v % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladéš | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Bhútán | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunej | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodža | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Čína | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Indie | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonésie | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laos | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malajsie | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepál | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pákistán | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filipíny | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapur | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Srí Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Thajsko | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Východní Timor | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Celkem | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Země

Asia Invest

(v EUR)

Asia IT & C

(v EUR)

Celkem

(v EUR)

Podíl v %

Bangladéš

0

319 872

319 872

1,1 %

Bhútán

0

0

0

0,0 %

Brunej

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodža

0

754 701

754 701

2,5 %

Čína

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Indie

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonésie

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laos

0

200 000

200 000

0,7 %

Malajsie

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepál

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pákistán

0

746 667

746 667

2,5 %

Filipíny

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapur

100 993

0

100 993

0,3 %

Srí Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Thajsko

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Východní Timor

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Celkem

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Zdroj: Účetní dvůr.

| 14. | Vzorek dvoustranných projektů pro podrobný audit obsahoval různé druhy programů a projektů hospodářské spolupráce, což umožnilo určit hlavní otázky řízení. Vzorek se skládal převážně z probíhajících projektů, ale předmětem auditu bylo i několik projektů dokončených (viz tabulka 4). Podrobný audit byl proveden u 14 dvoustranných projektů, které přestavovaly 37 % tohoto typu výdajů ve zvolených zemích (viz tabulka 5). Celoasijských projektů, které byly předmětem podrobného auditu, bylo 39; tyto projekty představují 25 % celkové hodnoty celoasijských projektů (viz tabulka 6). Úplný seznam projektů Asia Invest a Asia IT & C, u nichž byl proveden audit, je uveden v tabulce 7. |
| --- | --- |

14.

Vzorek dvoustranných projektů pro podrobný audit obsahoval různé druhy programů a projektů hospodářské spolupráce, což umožnilo určit hlavní otázky řízení. Vzorek se skládal převážně z probíhajících projektů, ale předmětem auditu bylo i několik projektů dokončených (viz tabulka 4). Podrobný audit byl proveden u 14 dvoustranných projektů, které přestavovaly 37 % tohoto typu výdajů ve zvolených zemích (viz tabulka 5). Celoasijských projektů, které byly předmětem podrobného auditu, bylo 39; tyto projekty představují 25 % celkové hodnoty celoasijských projektů (viz tabulka 6). Úplný seznam projektů Asia Invest a Asia IT & C, u nichž byl proveden audit, je uveden v tabulce 7.

Tabulka 4

Dvoustranné a další regionální projekty, které byly předmětem auditu

| Číslo projektu | Název projektu | Částka
  (v EUR) | Stav projektu v době auditu |
| --- | --- | --- | --- |
| Dvoustranné projekty |
| Indie |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | Projekt námořní dopravy, EU a Indie | 8 000 000 | Dokončený |
| IDD/RELEX/1997/0481 | Projekt civilního letectví, EU a Indie | 18 000 000 | Probíhající |
| IDD/RELEX/2001/0001 | Nástroj pro malé projekty, Indie | 4 200 000 | Probíhající |
| IND/RELEX/2001/0009 | Evropské obchodní informační centrum (EBIC) | 279 170 | Dokončený |
| IND/RELEX/1997/0120 | Projekt spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a Indie | 950 000 | Neprovedený |
| | Mezisoučet | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Projekt Mnohostranná pomoc pro obchodní politiku (MUTRAP) | 3 100 000 | Probíhající |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | Evropské obchodní informační centrum (EBIC), Vietnam | 993 080 | Dokončený |
| VNM/RELEX/2001/0032 | Projekt audiovizuálního odvětví, ES a Vietnam | 950 000 | Probíhající |
| | Mezisoučet | 5 043 080 | |
| Čína |
| CHD/RELEX/1995/0111 | Program spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a Čína | 5 600 000 | Probíhající |
| CHD/RELEX/1998/2202 | Rámcový program WTO – podpora EU pro přistoupení Číny do WTO (fáze I) | 3 600 000 | Dokončený |
| CHD/RELEX/1999/2071 | Projekt spolupráce ve finančních službách, EU a Čína | 8 500 000 | Probíhající |
| CHD/RELEX/2000/2018 | Reformní projekt ECERP, EU a Čína | 8 500 000 | Probíhající |
| CHD/RELEX/2000/2021 | Nástroj pro malé projekty, EU a Čína | 8 000 000 | Probíhající |
| ASIE/CHD/2002/0418 | Rámcový program WTO – podpora EU pro přistoupení Číny do WTO (fáze II) | 15 000 000 | Probíhající |
| | Mezisoučet | 49 200 000 | |
| Regionální projekty |
| ASIE/1998/004-949 (ES) | Program spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a ASEAN (fáze II) | 5 000 000 | Probíhající |
| ASIE/1996/004-641 (ES) | Regionální program pro normy a jakosti (9), EU a ASEAN | 9 000 000 | V přípravě |
| ALA 94/15 | Program COGEN, ES a ASEAN (fáze III) (9) | 5 000 000 | Probíhající |
| | Mezisoučet | 19 000 000 | |
| Svěřenecký fond ASEM |
| TF 051 834 | Sledování státních podniků, nových zřízení a transformace | 400 000 USD | Probíhající |
| TF 052 334 | Studie reformy veřejné služby | 600 000 USD | Probíhající |
| | Mezisoučet | 1 000 000 USD | |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Číslo projektu

Název projektu

Částka

(v EUR)

Stav projektu v době auditu

Dvoustranné projekty

Indie

IND/EUAID/D/6/1997/0229

Projekt námořní dopravy, EU a Indie

8 000 000

Dokončený

IDD/RELEX/1997/0481

Projekt civilního letectví, EU a Indie

18 000 000

Probíhající

IDD/RELEX/2001/0001

Nástroj pro malé projekty, Indie

4 200 000

Probíhající

IND/RELEX/2001/0009

Evropské obchodní informační centrum (EBIC)

279 170

Dokončený

IND/RELEX/1997/0120

Projekt spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a Indie

950 000

Neprovedený

Mezisoučet

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Projekt Mnohostranná pomoc pro obchodní politiku (MUTRAP)

3 100 000

Probíhající

VNM/RELEX/H01/2000/2242

Evropské obchodní informační centrum (EBIC), Vietnam

993 080

Dokončený

VNM/RELEX/2001/0032

Projekt audiovizuálního odvětví, ES a Vietnam

950 000

Probíhající

Mezisoučet

5 043 080

Čína

CHD/RELEX/1995/0111

Program spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a Čína

5 600 000

Probíhající

CHD/RELEX/1998/2202

Rámcový program WTO – podpora EU pro přistoupení Číny do WTO (fáze I)

3 600 000

Dokončený

CHD/RELEX/1999/2071

Projekt spolupráce ve finančních službách, EU a Čína

8 500 000

Probíhající

CHD/RELEX/2000/2018

Reformní projekt ECERP, EU a Čína

8 500 000

Probíhající

CHD/RELEX/2000/2021

Nástroj pro malé projekty, EU a Čína

8 000 000

Probíhající

ASIE/CHD/2002/0418

Rámcový program WTO – podpora EU pro přistoupení Číny do WTO (fáze II)

15 000 000

Probíhající

Mezisoučet

49 200 000

Regionální projekty

ASIE/1998/004-949 (ES)

Program spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví, EU a ASEAN (fáze II)

5 000 000

Probíhající

ASIE/1996/004-641 (ES)

Regionální program pro normy a jakosti (9), EU a ASEAN

9 000 000

V přípravě

ALA 94/15

Program COGEN, ES a ASEAN (fáze III) (9)

5 000 000

Probíhající

Mezisoučet

19 000 000

Svěřenecký fond ASEM

TF 051 834

Sledování státních podniků, nových zřízení a transformace

400 000 USD

Probíhající

TF 052 334

Studie reformy veřejné služby

600 000 USD

Probíhající

Mezisoučet

1 000 000 USD

Zdroj: Účetní dvůr.

Tabulka 5

Porovnání dvoustranných projektů, u nichž byl proveden audit, s celkových počtem projektů

| | Počet projektů týkajících se hospodářského rozvoje v této zemi | Částka na projekty hospodářského rozvoje v této zemi
  (v EUR) | Počet projektů, u nichž byl proveden audit | Částka na projekty, u nichž byl proveden audit
  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Čína | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Celkem | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Počet projektů týkajících se hospodářského rozvoje v této zemi

Částka na projekty hospodářského rozvoje v této zemi

(v EUR)

Počet projektů, u nichž byl proveden audit

Částka na projekty, u nichž byl proveden audit

(v EUR)

Indie

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Čína

23

99 634 648

6

49 200 000

Celkem

62

230 800 147

14

85 672 250

Zdroj: Účetní dvůr.

Tabulka 6

Porovnání celoasijských projektů, u nichž byl proveden audit, s celkovým počtem projektů

| Asia Invest
   (10) (financované projekty zahájené v letech 1999 až 2002) | Asia IT & C (financované projekty zahájené v letech 2000 až 2003) |
| --- | --- |
| Země | Celkový počet projektů | Částka
  (v EUR) | Počet projektů, u nichž byl proveden audit | Částka na projekty, u nichž byl proveden audit
  (v EUR) | Celkový počet projektů | Částka
  (v EUR) | Počet projektů, u nichž byl proveden audit | Částka na projekty, u nichž byl proveden audit
  (v EUR) |
| Indie | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Čína | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Spojené království | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Francie | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Celkem | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Asia Invest
   (10) (financované projekty zahájené v letech 1999 až 2002)

Asia IT & C (financované projekty zahájené v letech 2000 až 2003)

Země

Celkový počet projektů

Částka

(v EUR)

Počet projektů, u nichž byl proveden audit

Částka na projekty, u nichž byl proveden audit

(v EUR)

Celkový počet projektů

Částka

(v EUR)

Počet projektů, u nichž byl proveden audit

Částka na projekty, u nichž byl proveden audit

(v EUR)

Indie

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Čína

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Spojené království

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Francie

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Celkem

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Zdroj: Účetní dvůr.

Tabulka 7

Celoasijské projekty, u nichž byl proveden audit

| Číslo projektu | Název projektu | Částka
  (v EUR) | Stav projektu v době auditu |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia Invest |
| 108 55 | Norma ISO 9000 pro Sdružení podniků elektroniky a informačních technologií v Ho Či Minově Městě | 83 001 | Dokončený |
| 108 69 | Odborná příprava vietnamských školitelů a výkonných pracovníků pro řízení jakosti | 104 200 | Dokončený |
| 108 77 | Udržitelný rozvoj vietnamského obuvnictví | 86 954 | Dokončený |
| 108 86 | Zavedení systému HACCP v indickém potravinářství | 120 000 | Dokončený |
| 108 88 | Příprava malých a středních podniků pro certifikaci EU V Indii | 21 343 | Dokončený |
| 108 101 | Kapacity pro podnikání | 59 369 | Dokončený |
| 108 135 | Odborná příprava dobrých výrobních postupů – právní předpisy EU o systému HACCP a potravinách | 102 705 | Probíhající |
| 108 138 | Řízení jakosti v psaných médiích | 120 000 | Dokončený |
| 108 144 | Zavedení nedestruktivních zkoušek ve vietnamském odvětví sváření | 98 171 | Probíhající |
| 108 149 | Zavedení plánu řízení životního prostředí a praxe pro hotely a turistické oblasti Vietnamu | 118 076 | Dokončený |
| 108 150 | Posílení kapacity inženýrských poradenských služeb ve Vietnamu | 99 755 | Dokončený |
| 108 151 | E-management a jeho zvládnutí | 112 555 | Probíhající |
| 108 153 | Optimalizovaný návrh a provoz zařízení na úpravu městských odpadních vod, EU a Čína | 65 689 | Dokončený |
| 108 157 | Jazyk a obchodní zvyklosti pro podnikání v textilním a oděvním průmyslu | 58 800 | Dokončený |
| 108 166 | Čínský trh informačních technologií | 87 657 | Probíhající |
| 108 175 | Semináře o podnikání v Číně pro společnosti ve Spojeném králoství | 31 487 | Dokončený |
| 108 176 | Projekt železnice, malé a střední podniky regionu Rhône Alpes a Asie | 54 629 | Probíhající |
| 108 184 | Od čistější výroby po jednotnou odpovědnost společností – roční školicí program o konkurenceschopnosti pro čínské textilní podniky | 105 674 | Dokončený |
| 108 185 | Moderní metody managementu pro čínské dodavatele automobilového průmyslu | 97 258 | Dokončený |
| Asia IT & C |
| 01 01 | Evropští odborníci na vytváření kontinuity | 200 000 | Probíhající |
| 01 06 | Sdílení kapacity v technologiích lokalizace a lidské řeči | 200 000 | Probíhající |
| 02 26 | Sítě CCI a zvyšování informovanosti o e-obchodu | 184 730 | Dokončený |
| 12 03 | Převod evropských vysokoškolských kurzů informačních technologií | 200 000 | Probíhající |
| 12 05 | Projekt MIPAA – multimediální základna pro vhodnou architekturu | 189 000 | Dokončený |
| 12 14 | Dovednosti IT & C pro účinné mikrofinančnictví v jižní Asii | 400 000 | Probíhající |
| 21 06 | Vývoj webových učebních souborů pro odborníky ve stavebnictví | 196 734 | Probíhající |
| 21 13 | Podpora internetové politiky a regulatorní reformy ve Vietnamu | 200 000 | Probíhající |
| 22 02 | Řešení e-podnikání pro marketing v textilnictví | 198 418 | Dokončený |
| 22 11 | Propagace internetové politiky a dialog o regulaci v Číně | 200 000 | Zrušený |
| 22 14 | Indoevropský systém prospěšného partnerství | 199 944 | Probíhající |
| 22 29 | Informační technologie a prostředky komunikace jako varovný systém při přírodních pohromách a pro zklidnění situace | 200 000 | Probíhající |
| 23 11 | Projekt SPIN ASIA – inovativní technologie pro přádelnictví Asie | 400 000 | Probíhající |
| 23 18 | Přenos dovedností IT & C pro mikrofinančnictví v Číně | 400 000 | Probíhající |
| 23 19 | WEBPOT – webové optimalizační nástroje pro výzkum | 533 822 | Probíhající |
| 23 20 | GENNERE – generická epidemiologická síť v nefrologii | 400 000 | Probíhající |
| 23 50 | Projekt E3 Toolbox | 195 552 | Probíhající |
| 23 58 | EDECAD – školení a kurz o e–obchodu pro malé firmy | 377 235 | Probíhající |
| 23 60 | Projekt Casa Asia Virtual | 200 000 | Dokončený |
| 23 67 | ELVIS E – školení s virtuálními interaktivními syntetickými rysy | 387 370 | Probíhající |
| Zdroj: Účetní dvůr. |

Číslo projektu

Název projektu

Částka

(v EUR)

Stav projektu v době auditu

Asia Invest

108 55

Norma ISO 9000 pro Sdružení podniků elektroniky a informačních technologií v Ho Či Minově Městě

83 001

Dokončený

108 69

Odborná příprava vietnamských školitelů a výkonných pracovníků pro řízení jakosti

104 200

Dokončený

108 77

Udržitelný rozvoj vietnamského obuvnictví

86 954

Dokončený

108 86

Zavedení systému HACCP v indickém potravinářství

120 000

Dokončený

108 88

Příprava malých a středních podniků pro certifikaci EU V Indii

21 343

Dokončený

108 101

Kapacity pro podnikání

59 369

Dokončený

108 135

Odborná příprava dobrých výrobních postupů – právní předpisy EU o systému HACCP a potravinách

102 705

Probíhající

108 138

Řízení jakosti v psaných médiích

120 000

Dokončený

108 144

Zavedení nedestruktivních zkoušek ve vietnamském odvětví sváření

98 171

Probíhající

108 149

Zavedení plánu řízení životního prostředí a praxe pro hotely a turistické oblasti Vietnamu

118 076

Dokončený

108 150

Posílení kapacity inženýrských poradenských služeb ve Vietnamu

99 755

Dokončený

108 151

E-management a jeho zvládnutí

112 555

Probíhající

108 153

Optimalizovaný návrh a provoz zařízení na úpravu městských odpadních vod, EU a Čína

65 689

Dokončený

108 157

Jazyk a obchodní zvyklosti pro podnikání v textilním a oděvním průmyslu

58 800

Dokončený

108 166

Čínský trh informačních technologií

87 657

Probíhající

108 175

Semináře o podnikání v Číně pro společnosti ve Spojeném králoství

31 487

Dokončený

108 176

Projekt železnice, malé a střední podniky regionu Rhône Alpes a Asie

54 629

Probíhající

108 184

Od čistější výroby po jednotnou odpovědnost společností – roční školicí program o konkurenceschopnosti pro čínské textilní podniky

105 674

Dokončený

108 185

Moderní metody managementu pro čínské dodavatele automobilového průmyslu

97 258

Dokončený

Asia IT & C

01 01

Evropští odborníci na vytváření kontinuity

200 000

Probíhající

01 06

Sdílení kapacity v technologiích lokalizace a lidské řeči

200 000

Probíhající

02 26

Sítě CCI a zvyšování informovanosti o e-obchodu

184 730

Dokončený

12 03

Převod evropských vysokoškolských kurzů informačních technologií

200 000

Probíhající

12 05

Projekt MIPAA – multimediální základna pro vhodnou architekturu

189 000

Dokončený

12 14

Dovednosti IT & C pro účinné mikrofinančnictví v jižní Asii

400 000

Probíhající

21 06

Vývoj webových učebních souborů pro odborníky ve stavebnictví

196 734

Probíhající

21 13

Podpora internetové politiky a regulatorní reformy ve Vietnamu

200 000

Probíhající

22 02

Řešení e-podnikání pro marketing v textilnictví

198 418

Dokončený

22 11

Propagace internetové politiky a dialog o regulaci v Číně

200 000

Zrušený

22 14

Indoevropský systém prospěšného partnerství

199 944

Probíhající

22 29

Informační technologie a prostředky komunikace jako varovný systém při přírodních pohromách a pro zklidnění situace

200 000

Probíhající

23 11

Projekt SPIN ASIA – inovativní technologie pro přádelnictví Asie

400 000

Probíhající

23 18

Přenos dovedností IT & C pro mikrofinančnictví v Číně

400 000

Probíhající

23 19

WEBPOT – webové optimalizační nástroje pro výzkum

533 822

Probíhající

23 20

GENNERE – generická epidemiologická síť v nefrologii

400 000

Probíhající

23 50

Projekt E3 Toolbox

195 552

Probíhající

23 58

EDECAD – školení a kurz o e–obchodu pro malé firmy

377 235

Probíhající

23 60

Projekt Casa Asia Virtual

200 000

Dokončený

23 67

ELVIS E – školení s virtuálními interaktivními syntetickými rysy

387 370

Probíhající

Zdroj: Účetní dvůr.

| 15. | Součástí auditu Účetního dvora byly rovněž návštěvy organizací pro řízení projektů a evropských partnerů v Německu, Španělsku, Francii, Spojeném království a dále návštěvy asijských partnerů a organizací pro řízení projektů v Indii, Vietnamu a Číně. Předběžná kontrola se uskutečnila též v Thajsku. |
| --- | --- |

15.

Součástí auditu Účetního dvora byly rovněž návštěvy organizací pro řízení projektů a evropských partnerů v Německu, Španělsku, Francii, Spojeném království a dále návštěvy asijských partnerů a organizací pro řízení projektů v Indii, Vietnamu a Číně. Předběžná kontrola se uskutečnila též v Thajsku.

PŘIPOMÍNKY

Existuje účinná strategie pro hospodářskou spolupráci s Asií?

| 16. | Účetní dvůr zkoumal, do jaké míry se Komisi podařilo stanovit strategii, která by vedla k co nejúčinnějšímu využití výdajů na hospodářskou spolupráci. Zjišťoval, zda byla zavedena jasná strategie, posuzoval, nakolik tato strategie vede k účinnému využití pomoci, a hodnotil její uplatňování v praxi. |
| --- | --- |

16.

Účetní dvůr zkoumal, do jaké míry se Komisi podařilo stanovit strategii, která by vedla k co nejúčinnějšímu využití výdajů na hospodářskou spolupráci. Zjišťoval, zda byla zavedena jasná strategie, posuzoval, nakolik tato strategie vede k účinnému využití pomoci, a hodnotil její uplatňování v praxi.

| 17. | Strategii lze rozlišit na obecnou strategii, z níž vyplývá rozhodnutí podpořit určitou oblast či téma, a operační strategii, která stanoví, jak má být obecná strategie zavedena do praxe. V tomto případě byl výsledek politického rozhodnutí podpořit hospodářskou spolupráci v Asii součástí nařízení Rady o zemích ALA (EHS) č. 443/92 (toto nařízení se týká veškeré pomoci na rozvoj Asie a Jižní Ameriky). Nařízení stanoví hlavní cíle a uvádí seznam oblastí, na něž budou peníze vynaloženy. Účelem operační strategie je stanovit, jak lze těchto cílů dosáhnout a určit směr a zaměření výdajů. Řízení pak toto zavede do praxe, v tomto případě prostřednictvím dvoustranných projektů či regionálních programů. |
| --- | --- |

17.

Strategii lze rozlišit na obecnou strategii, z níž vyplývá rozhodnutí podpořit určitou oblast či téma, a operační strategii, která stanoví, jak má být obecná strategie zavedena do praxe. V tomto případě byl výsledek politického rozhodnutí podpořit hospodářskou spolupráci v Asii součástí nařízení Rady o zemích ALA (EHS) č. 443/92 (toto nařízení se týká veškeré pomoci na rozvoj Asie a Jižní Ameriky). Nařízení stanoví hlavní cíle a uvádí seznam oblastí, na něž budou peníze vynaloženy. Účelem operační strategie je stanovit, jak lze těchto cílů dosáhnout a určit směr a zaměření výdajů. Řízení pak toto zavede do praxe, v tomto případě prostřednictvím dvoustranných projektů či regionálních programů.

Obecná strategie v rychle se měnícím prostředí ...

| 18. | Koncept hospodářské spolupráce byl formalizován nařízením o zemích ALA (viz bod 3). Článek 7 stanoví tento cíl pomoci rozvojovým zemím: „budovat institucionální kapacity za účelem vytváření prostředí příznivějšího pro investice a rozvoj ... zpřístupnění většiny příležitostí otevřených prostřednictvím růstu mezinárodního obchodu, včetně jednotného evropského trhu“. Členské státy rovněž hodlají těžit z „... posílení přítomnosti obchodníků, technologie a know-how ze všech členských států, zejména v soukromém sektoru a malých a středních podnicích...“. Toto jsou obecné cíle v podmínkách rychle se rozvijícího trhu, které se vyznačují především rostoucím mezinárodním obchodem. Zahrnutí jak rozvojových zemí tak členských států EU mezi partnery rozšiřuje rozsah pomoci a zvyšuje potřebu jejího pečlivého zacílení. |
| --- | --- |

18.

Koncept hospodářské spolupráce byl formalizován nařízením o zemích ALA (viz bod 3). Článek 7 stanoví tento cíl pomoci rozvojovým zemím: „budovat institucionální kapacity za účelem vytváření prostředí příznivějšího pro investice a rozvoj ... zpřístupnění většiny příležitostí otevřených prostřednictvím růstu mezinárodního obchodu, včetně jednotného evropského trhu“. Členské státy rovněž hodlají těžit z „... posílení přítomnosti obchodníků, technologie a know-how ze všech členských států, zejména v soukromém sektoru a malých a středních podnicích...“. Toto jsou obecné cíle v podmínkách rychle se rozvijícího trhu, které se vyznačují především rostoucím mezinárodním obchodem. Zahrnutí jak rozvojových zemí tak členských států EU mezi partnery rozšiřuje rozsah pomoci a zvyšuje potřebu jejího pečlivého zacílení.

| 19. | Článek 8 stanoví tři oblasti, na něž bude pomoc vynaložena. První oblastí je „zlepšování vědeckého a technologického potenciálu, sociálního a kulturního prostředí obecně prostřednictvím školicích programů a přenosu know-how“, která „... je směřována hlavně k vysokým úředníkům ve státní správě, k činitelům, kteří rozhodují o hospodářských otázkách, a školitelům a zahrnuje všechny oblasti hospodářství, vědy a techniky ...“. Druhou oblastí je „zdokonalení struktury institucí ... za účelem vytvoření hospodářského, právního, správního a společenského prostředí příznivého pro rozvoj“. Třetí oblast zahrnuje „podporu podniků například prostřednictvím programů podpory obchodu, školení a technické pomoci ... vytvářením kontaktů mezi podniky a prostřednictvím programů pro usnadnění spolupráce s nimi.“ |
| --- | --- |

19.

Článek 8 stanoví tři oblasti, na něž bude pomoc vynaložena. První oblastí je „zlepšování vědeckého a technologického potenciálu, sociálního a kulturního prostředí obecně prostřednictvím školicích programů a přenosu know-how“, která „... je směřována hlavně k vysokým úředníkům ve státní správě, k činitelům, kteří rozhodují o hospodářských otázkách, a školitelům a zahrnuje všechny oblasti hospodářství, vědy a techniky ...“. Druhou oblastí je „zdokonalení struktury institucí ... za účelem vytvoření hospodářského, právního, správního a společenského prostředí příznivého pro rozvoj“. Třetí oblast zahrnuje „podporu podniků například prostřednictvím programů podpory obchodu, školení a technické pomoci ... vytvářením kontaktů mezi podniky a prostřednictvím programů pro usnadnění spolupráce s nimi.“

| 20. | Cíle článku 8 nařízení o zemích ALA jsou obecné a mají krajně široké rozpětí i počet potenciálních příjemců a projektů. Pokud se tedy pomoc v rámci vhodné prováděcí strategie konkrétně nezaměří, je zde nebezpečí, že celkový pokrok i dopad výdajů nebude možno měřit, a že tedy neexistuje základ pro zajištění řádného finančního řízení prostředků EU. Asie je navíc rozsáhlým regionem (její součástí jsou tři nejlidnatější země světa a čtvrté největší hospodářství světa), jehož hospodářský i obecný rozvoj prudce stoupá. |
| --- | --- |

20.

Cíle článku 8 nařízení o zemích ALA jsou obecné a mají krajně široké rozpětí i počet potenciálních příjemců a projektů. Pokud se tedy pomoc v rámci vhodné prováděcí strategie konkrétně nezaměří, je zde nebezpečí, že celkový pokrok i dopad výdajů nebude možno měřit, a že tedy neexistuje základ pro zajištění řádného finančního řízení prostředků EU. Asie je navíc rozsáhlým regionem (její součástí jsou tři nejlidnatější země světa a čtvrté největší hospodářství světa), jehož hospodářský i obecný rozvoj prudce stoupá.

| 21. | Celkovou strategii vůči Asii stanovila Komise ve svém sdělení Radě z roku 1994 „Cesta k nové strategii pro Asii“ (11), aktualizovaném v roce 2001 ve sdělení „Evropa a Asie: Strategický rámec pro posílené partnerství (12)“. |
| --- | --- |

21.

Celkovou strategii vůči Asii stanovila Komise ve svém sdělení Radě z roku 1994 „Cesta k nové strategii pro Asii“ (11), aktualizovaném v roce 2001 ve sdělení „Evropa a Asie: Strategický rámec pro posílené partnerství (12)“.

| 22. | Sdělení z roku 1994 uznává „závažnou přeměnu“ a pravděpodobný hospodářský rozvoj Asie a říká, že by Unie tedy měla neprodleně „posílit svou hospodářskou přítomnost v Asii za účelem zachování své vedoucí úlohy ve světovém hospodářství ... [a] zajištění toho, aby její zájmy byly v této části světa zohledňovány“. Úspěch Evropy „závisí především na rozhodnutích učiněných ... soukromým sektorem“ a úlohou Unie je „překonávat překážky stojící v cestě evropskému obchodu a investicím podporou příznivého prostředí a pravidel pro obchod v Asii“. Pro to je zapotřebí více „proaktivních strategií: zdůrazňování plnějšího a stále konkrétněji zaměřeného využití hospodářské spolupráce pro podporu evropského obchodu a investic.“ Důraz se proto klade na ochranu vlivu EU a tržních příležitostí pro evropské společnosti při rozvíjení hospodářství asijských přijímajících zemí. |
| --- | --- |

22.

Sdělení z roku 1994 uznává „závažnou přeměnu“ a pravděpodobný hospodářský rozvoj Asie a říká, že by Unie tedy měla neprodleně „posílit svou hospodářskou přítomnost v Asii za účelem zachování své vedoucí úlohy ve světovém hospodářství ... [a] zajištění toho, aby její zájmy byly v této části světa zohledňovány“. Úspěch Evropy „závisí především na rozhodnutích učiněných ... soukromým sektorem“ a úlohou Unie je „překonávat překážky stojící v cestě evropskému obchodu a investicím podporou příznivého prostředí a pravidel pro obchod v Asii“. Pro to je zapotřebí více „proaktivních strategií: zdůrazňování plnějšího a stále konkrétněji zaměřeného využití hospodářské spolupráce pro podporu evropského obchodu a investic.“ Důraz se proto klade na ochranu vlivu EU a tržních příležitostí pro evropské společnosti při rozvíjení hospodářství asijských přijímajících zemí.

| 23. | Toto sdělení uznává povahu hospodářské spolupráce a popisuje ji jako „zlepšování obchodního a regulatorního prostředí v partnerských zemích za účelem podnícení oboustranného obchodu a investic s přímou účastí soukromého sektoru, přinášející prospěch Unii i partnerské zemi“. Tato hospodářská spolupráce je tedy kvantitativně odlišná od finanční a technické spolupráce tvořící podstatný objem výdajů EU v oblasti vnější činnosti. Vyžaduje tudíž specifickou pozornost, aby odrážela zvláštní povahu a rysy této pomoci. To ve strategických dokumentech nebylo zřejmé. |
| --- | --- |

23.

Toto sdělení uznává povahu hospodářské spolupráce a popisuje ji jako „zlepšování obchodního a regulatorního prostředí v partnerských zemích za účelem podnícení oboustranného obchodu a investic s přímou účastí soukromého sektoru, přinášející prospěch Unii i partnerské zemi“. Tato hospodářská spolupráce je tedy kvantitativně odlišná od finanční a technické spolupráce tvořící podstatný objem výdajů EU v oblasti vnější činnosti. Vyžaduje tudíž specifickou pozornost, aby odrážela zvláštní povahu a rysy této pomoci. To ve strategických dokumentech nebylo zřejmé.

| 24. | Sdělení z roku 2001 aktualizuje sdělení z roku 1994 s cílem stanovit „pro příští desetiletí komplexní strategický rámec pro naše vztahy s Asií a jejími subregiony“. V případě hospodářské spolupráce je hlavní cíl vymezen jako „posilování politické a hospodářské přítomnosti EU v celém regionu ... [další posilování] vzájemného obchodu a přílivu investic do regionu“. Opět platí, že v ohnisku zájmu jsou přínosy pro EU stejně jako rozvojové cíle přijímajících zemí. |
| --- | --- |

24.

Sdělení z roku 2001 aktualizuje sdělení z roku 1994 s cílem stanovit „pro příští desetiletí komplexní strategický rámec pro naše vztahy s Asií a jejími subregiony“. V případě hospodářské spolupráce je hlavní cíl vymezen jako „posilování politické a hospodářské přítomnosti EU v celém regionu ... [další posilování] vzájemného obchodu a přílivu investic do regionu“. Opět platí, že v ohnisku zájmu jsou přínosy pro EU stejně jako rozvojové cíle přijímajících zemí.

| 25. | Sdělení uznává, že dostupné zdroje jsou omezené, a říká, že Komise je musí soustředit na „menší počet jednodušších činností, zaměřených na klíčové priority... a zajistit, aby se tyto činnosti provedly rychle a účinně.“ Úspěch této pomoci má být posouzen na základě „určitých jednoduchých (převážně kvalitativních) ukazatelů ... [např.] ... vývoj obchodu EU a jejích investičních vztahů s Asií.“ Účetní dvůr nenalezl žádné důkazy o tom, že by se pomoc soustředila na malý počet klíčových priorit (viz bod 35), a ukazatele výstupu a dopadu se od doby, kdy je Komise zřídila, orientují spíše na proces než na výsledky (viz body 32–33). |
| --- | --- |

25.

Sdělení uznává, že dostupné zdroje jsou omezené, a říká, že Komise je musí soustředit na „menší počet jednodušších činností, zaměřených na klíčové priority... a zajistit, aby se tyto činnosti provedly rychle a účinně.“ Úspěch této pomoci má být posouzen na základě „určitých jednoduchých (převážně kvalitativních) ukazatelů ... [např.] ... vývoj obchodu EU a jejích investičních vztahů s Asií.“ Účetní dvůr nenalezl žádné důkazy o tom, že by se pomoc soustředila na malý počet klíčových priorit (viz bod 35), a ukazatele výstupu a dopadu se od doby, kdy je Komise zřídila, orientují spíše na proces než na výsledky (viz body 32–33).

| 26. | Sdělení klade důraz na to, aby hospodářská pomoc fungovala v „modulech“, tj. aby byla specificky zaměřená podle okolností a potřeb jednotlivých zemí. Proto je třeba, aby dokumenty o strategii země, které se mají zabývat všemi potřebami rozvoje, stanovily specifickou strategii hospodářského rozvoje. V praxi tomu tak nebylo: hospodářský aspekt dokumentů o strategii tří zemí, u nichž byl proveden podrobný audit – Indie, Vietnamu a Číny, byl nedostatečně odlišen od obecných otázek rozvoje, dokumenty nebyly dostatečně podrobné a obsažné, a tudíž nebyly praktickou strategií, jež by vytyčila směr pomoci. |
| --- | --- |

26.

Sdělení klade důraz na to, aby hospodářská pomoc fungovala v „modulech“, tj. aby byla specificky zaměřená podle okolností a potřeb jednotlivých zemí. Proto je třeba, aby dokumenty o strategii země, které se mají zabývat všemi potřebami rozvoje, stanovily specifickou strategii hospodářského rozvoje. V praxi tomu tak nebylo: hospodářský aspekt dokumentů o strategii tří zemí, u nichž byl proveden podrobný audit – Indie, Vietnamu a Číny, byl nedostatečně odlišen od obecných otázek rozvoje, dokumenty nebyly dostatečně podrobné a obsažné, a tudíž nebyly praktickou strategií, jež by vytyčila směr pomoci.

| 27. | Komise ve svém sdělení zdůrazňuje nezbytnost regionálního rozměru projektů pro podporu regionální spolupráce. Ačkoliv se od dvoustranných projektů z jejich povahy neočekává zaměření na nějaký region, v praxi tomu tak u některých bylo. Pro jednotlivé celoasijské projekty a pro programy vcelku to většinou neplatilo. |
| --- | --- |

27.

Komise ve svém sdělení zdůrazňuje nezbytnost regionálního rozměru projektů pro podporu regionální spolupráce. Ačkoliv se od dvoustranných projektů z jejich povahy neočekává zaměření na nějaký region, v praxi tomu tak u některých bylo. Pro jednotlivé celoasijské projekty a pro programy vcelku to většinou neplatilo.

... a nepřiměřené cíle a ukazatele ve výkazech o činnosti ...

| 28. | Od roku 2001 Komise postupně zavádí nový přístup k řízení – řízení založené na činnostech (Activity Based Management, ABM) – který má zlepšit způsob, jakým se pro prostředky stanovují priority, jak jsou prostředky využívány a jak se o jejich využití podávají zprávy. ABM je způsob, kterým Komise uvádí svou operační strategii do praxe. Na činnostech založené rozpočtování (ABB) je rozpočtovou složkou ABM. Rozpočet na rok 2004 byl první, který byl přijat po aplikaci přístupu ABB. Přidělování zdrojů by mělo vycházet z politických priorit a správa zdrojů by měla být v souladu s předem stanovenými cíli. V rámci struktury rozpočtu jsou vztahy s Asií vymezeny jako zvláštní činnost (rozpočtová kapitola 19.10) a „politická, hospodářská a kulturní spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie“ je jedním rozpočtovým článkem (z pěti), který se zabývá hospodářskou spoluprací. |
| --- | --- |

28.

Od roku 2001 Komise postupně zavádí nový přístup k řízení – řízení založené na činnostech (Activity Based Management, ABM) – který má zlepšit způsob, jakým se pro prostředky stanovují priority, jak jsou prostředky využívány a jak se o jejich využití podávají zprávy. ABM je způsob, kterým Komise uvádí svou operační strategii do praxe. Na činnostech založené rozpočtování (ABB) je rozpočtovou složkou ABM. Rozpočet na rok 2004 byl první, který byl přijat po aplikaci přístupu ABB. Přidělování zdrojů by mělo vycházet z politických priorit a správa zdrojů by měla být v souladu s předem stanovenými cíli. V rámci struktury rozpočtu jsou vztahy s Asií vymezeny jako zvláštní činnost (rozpočtová kapitola 19.10) a „politická, hospodářská a kulturní spolupráce s rozvojovými zeměmi Asie“ je jedním rozpočtovým článkem (z pěti), který se zabývá hospodářskou spoluprací.

| 29. | Pro každý rozpočtový rok se připravuje výkaz o činnosti, který má doložit a zdůvodnit požadované rozpočtové prostředky, stanovit konkrétní cíle a ukazatele výstupu a dopadu. V případě předběžného návrhu rozpočtu na rok 2005 byly výkazy o činnosti uveřejněny na počátku roku 2004 (13). Účetní dvůr prošetřil výkaz o činnosti pro vztahy s Asií z hlediska činností v oblasti hospodářské spolupráce a posoudil jeho logiku a soudržnost, relevanci cílů a funkčnost ukazatelů. |
| --- | --- |

29.

Pro každý rozpočtový rok se připravuje výkaz o činnosti, který má doložit a zdůvodnit požadované rozpočtové prostředky, stanovit konkrétní cíle a ukazatele výstupu a dopadu. V případě předběžného návrhu rozpočtu na rok 2005 byly výkazy o činnosti uveřejněny na počátku roku 2004 (13). Účetní dvůr prošetřil výkaz o činnosti pro vztahy s Asií z hlediska činností v oblasti hospodářské spolupráce a posoudil jeho logiku a soudržnost, relevanci cílů a funkčnost ukazatelů.

| 30. | Část 3 výkazu o činnosti stanoví stejný hlavní cíl činnosti jako sdělení z roku 2001 – „posílit politickou a hospodářskou přítomnost EU v celém regionu ...“ – společně se šesti prioritami. Prioritou vážící se k hospodářské spolupráci je „posílení vzájemného obchodu a přílivu investic do regionu“. |
| --- | --- |

30.

Část 3 výkazu o činnosti stanoví stejný hlavní cíl činnosti jako sdělení z roku 2001 – „posílit politickou a hospodářskou přítomnost EU v celém regionu ...“ – společně se šesti prioritami. Prioritou vážící se k hospodářské spolupráci je „posílení vzájemného obchodu a přílivu investic do regionu“.

| 31. | Část 4 výkazu o činnosti stanoví specifické cíle, ukazatele, výstupy a výsledky této činnosti. Tím se utvoří operační základna pro zacílení, monitorování a posuzování výdajů EU, a tedy pro zajištění řádného finančního řízení. Hospodářská spolupráce nemá své vlastní cíle ABM, ale je součástí čtvrtého cíle: „... v kontextu dohodnutého politického rámce posilovat dialog a spolupráci s asijskými partnery v oblasti politické, hospodářské a kulturní“. Toto je uvedeno pro svou vazbu na strategický cíl: „podpora udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje rozvojových zemí“, který neodráží ani hlavní cíl, ani s ním související priority (viz předchozí bod). |
| --- | --- |

31.

Část 4 výkazu o činnosti stanoví specifické cíle, ukazatele, výstupy a výsledky této činnosti. Tím se utvoří operační základna pro zacílení, monitorování a posuzování výdajů EU, a tedy pro zajištění řádného finančního řízení. Hospodářská spolupráce nemá své vlastní cíle ABM, ale je součástí čtvrtého cíle: „... v kontextu dohodnutého politického rámce posilovat dialog a spolupráci s asijskými partnery v oblasti politické, hospodářské a kulturní“. Toto je uvedeno pro svou vazbu na strategický cíl: „podpora udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje rozvojových zemí“, který neodráží ani hlavní cíl, ani s ním související priority (viz předchozí bod).

| 32. | Je uveden pouze jeden ukazatel: „společná prohlášení, postoje a programy ohledně nejvýznamnějších mezinárodních, politických a hospodářských otázek, které jsou výsledkem zasedání ministrů a vrcholných schůzek Asijsko-evropského dialogu (ASEM) v roce 2004 (14)“. Tento ukazatel obecně sleduje cíle ABM, ale neměří dopad pomoci, jejíž velká část se používá na malé projekty, ani hlavní prioritu vzájemného obchodu a přílivu investic (která ze své povahy je objektivní i měřitelná). |
| --- | --- |

32.

Je uveden pouze jeden ukazatel: „společná prohlášení, postoje a programy ohledně nejvýznamnějších mezinárodních, politických a hospodářských otázek, které jsou výsledkem zasedání ministrů a vrcholných schůzek Asijsko-evropského dialogu (ASEM) v roce 2004 (14)“. Tento ukazatel obecně sleduje cíle ABM, ale neměří dopad pomoci, jejíž velká část se používá na malé projekty, ani hlavní prioritu vzájemného obchodu a přílivu investic (která ze své povahy je objektivní i měřitelná).

| 33. | Ukazatele výstupu pro rozpočtový rok 2004 (kterých je devět) většinou zahrnují účast na schůzkách nebo ve výborech, jež mohou odrážet převažující politické zájmy a opatření, ale opět toto není hlavním cílem ani účelem výdajů. Ukazatele se navíc týkají většinou spíše procesů (konání schůzky), než jejich výstupů (předpokládaného výsledku). |
| --- | --- |

33.

Ukazatele výstupu pro rozpočtový rok 2004 (kterých je devět) většinou zahrnují účast na schůzkách nebo ve výborech, jež mohou odrážet převažující politické zájmy a opatření, ale opět toto není hlavním cílem ani účelem výdajů. Ukazatele se navíc týkají většinou spíše procesů (konání schůzky), než jejich výstupů (předpokládaného výsledku).

... vede k široké škále programů a projektů, jejichž výkon lze obtížně měřit

| 34. | Nepřítomnost specifických operačních strategií na úrovni Komise i konkrétní země se v praxi projevila krajně širokou a rozmanitou škálou projektů uskutečňovaných v rozsáhlé geografické oblasti (viz body 39 a 50). Nedostatečně konkrétní zaměření v kontextu rozsáhlých, rychle rostoucích asijských ekonomik, rychlého růstu mezinárodního obchodu a významných zahraničních investic znamená, že celkový dopad pomoci je obtížné jak měřit, tak aktivně řídit. Je tudíž jen omezený základ pro posouzení efektivnosti výdajů či toho, zda se vynaložené peníze zhodnotily. |
| --- | --- |

34.

Nepřítomnost specifických operačních strategií na úrovni Komise i konkrétní země se v praxi projevila krajně širokou a rozmanitou škálou projektů uskutečňovaných v rozsáhlé geografické oblasti (viz body 39 a 50). Nedostatečně konkrétní zaměření v kontextu rozsáhlých, rychle rostoucích asijských ekonomik, rychlého růstu mezinárodního obchodu a významných zahraničních investic znamená, že celkový dopad pomoci je obtížné jak měřit, tak aktivně řídit. Je tudíž jen omezený základ pro posouzení efektivnosti výdajů či toho, zda se vynaložené peníze zhodnotily.

| 35. | Nepřiměřenost a nesoudržnost operační strategie je způsobena zčásti velmi specifickou povahou hospodářské spolupráce, jejímž záměrem je přinést partnerům v EU v porovnání s partnery v Asii stejný prospěch. Hlavní cíl posílení obchodu a přílivu investic ve skutečnosti záleží z velké části na politické iniciativě, například při dvoustranných či mnohostranných jednáních (např. v rámci Světové obchodní organizace). V praxi má využití rámce rozvojové pomoci zaměřené na malé projekty v zemích, jejichž bohatství se zvětšuje, (v porovnání s rozsáhlejšími dvoustrannými projekty) na celkové cíle jen malý měřitelný dopad. V rychle se vyvíjejícím světě obchodu se zbožím a službami v oblasti informačních technologií, na něž se pozornost zaměřuje, nelze navíc dosáhnout účinných výsledků tradiční cestou zdlouhavé přípravy projektu, jeho schvalování a prováděcích postupů, které se v případě rozvojové pomoci používají. |
| --- | --- |

35.

Nepřiměřenost a nesoudržnost operační strategie je způsobena zčásti velmi specifickou povahou hospodářské spolupráce, jejímž záměrem je přinést partnerům v EU v porovnání s partnery v Asii stejný prospěch. Hlavní cíl posílení obchodu a přílivu investic ve skutečnosti záleží z velké části na politické iniciativě, například při dvoustranných či mnohostranných jednáních (např. v rámci Světové obchodní organizace). V praxi má využití rámce rozvojové pomoci zaměřené na malé projekty v zemích, jejichž bohatství se zvětšuje, (v porovnání s rozsáhlejšími dvoustrannými projekty) na celkové cíle jen malý měřitelný dopad. V rychle se vyvíjejícím světě obchodu se zbožím a službami v oblasti informačních technologií, na něž se pozornost zaměřuje, nelze navíc dosáhnout účinných výsledků tradiční cestou zdlouhavé přípravy projektu, jeho schvalování a prováděcích postupů, které se v případě rozvojové pomoci používají.

Podařilo se Komisi účinně provádět činnosti hospodářské spolupráce?

| 36. | Pro stanovení závěrů tohoto cíle auditu Účetní dvůr zkoumal, do jaké míry řízení Komisí:






  — | zavedlo postup podávání žádostí, který podávání žádostí podporuje a zjednodušuje, |
| --- | --- | --- |

36.

Pro stanovení závěrů tohoto cíle auditu Účetní dvůr zkoumal, do jaké míry řízení Komisí:

—

zavedlo postup podávání žádostí, který podávání žádostí podporuje a zjednodušuje,

| — | zajišťuje, aby se o projektech rozhodovalo a aby se implementovaly v předepsanou dobu, |
| --- | --- |

—

zajišťuje, aby se o projektech rozhodovalo a aby se implementovaly v předepsanou dobu,

| — | projekty pravidelně sleduje a včas přijímá nápravná opatření, |
| --- | --- |

—

projekty pravidelně sleduje a včas přijímá nápravná opatření,

| — | se stará o to, aby projekty měly reálné výsledky s pozitivním dopadem a byly udržitelné, |
| --- | --- |

—

se stará o to, aby projekty měly reálné výsledky s pozitivním dopadem a byly udržitelné,

| — | a provádí příslušné hodnocení. |
| --- | --- |

—

a provádí příslušné hodnocení.

| 37. | Činnosti v oblasti hospodářské spolupráce se uskutečňují podle dvou rozdílných prováděcích přístupů: dvoustranné projekty mezi Komisí a partnerskými zeměmi a programy celoasijské (viz body 38 a 50). Z důvodu jejich odlišné povahy a někdy i určitých specifických otázek uvádí tato zpráva zjištění týkající se každého z přístupů samostatně. |
| --- | --- |

37.

Činnosti v oblasti hospodářské spolupráce se uskutečňují podle dvou rozdílných prováděcích přístupů: dvoustranné projekty mezi Komisí a partnerskými zeměmi a programy celoasijské (viz body 38 a 50). Z důvodu jejich odlišné povahy a někdy i určitých specifických otázek uvádí tato zpráva zjištění týkající se každého z přístupů samostatně.

Dvoustranné projekty

| 38. | Při dvoustranných projektech uzavírají Komise a vláda přijímající země finanční dohodu. Před zavedením nynějšího finančního nařízení projekty obvykle implementovala organizace pro řízení projektů (PMO), o jejíž vedení se nejčastěji dělí dva „spoluředitelé“, jeden evropský a jeden asijský.

  Rámeček 1 – Příklady projektů a jejich cílů





  1. | V Indii byl vypsán projekt pro civilní letectví. Obecnými cíli bylo zvýšit bezpečnost letectví a podpořit obchodní styky mezi společnostmi v EU a v Indii. Další projekt se týkal nástroje pro malé projekty a jeho celkovým cílem bylo přispět k probíhajícímu reformnímu procesu indického hospodářství a systému správy a řízení prostřednictvím aktivnějšího zapojení partnerů občanské společnosti. |
| --- | --- | --- |

38.

Při dvoustranných projektech uzavírají Komise a vláda přijímající země finanční dohodu. Před zavedením nynějšího finančního nařízení projekty obvykle implementovala organizace pro řízení projektů (PMO), o jejíž vedení se nejčastěji dělí dva „spoluředitelé“, jeden evropský a jeden asijský.

Rámeček 1 – Příklady projektů a jejich cílů





  1.

V Indii byl vypsán projekt pro civilní letectví. Obecnými cíli bylo zvýšit bezpečnost letectví a podpořit obchodní styky mezi společnostmi v EU a v Indii. Další projekt se týkal nástroje pro malé projekty a jeho celkovým cílem bylo přispět k probíhajícímu reformnímu procesu indického hospodářství a systému správy a řízení prostřednictvím aktivnějšího zapojení partnerů občanské společnosti.

| 2. | Největším dvoustranným projektem ve Vietnamu byl projekt Mnohostranné pomoci pro obchodní politiku (Multilateral Trade Policy Assistance, MUTRAP). Jeho obecným cílem bylo podpořit přechod Vietnamu na systém tržního hospodářství a přispět k jeho zapojení do regionálních i celosvětových rámců hospodářství a obchodu. |
| --- | --- |

2.

Největším dvoustranným projektem ve Vietnamu byl projekt Mnohostranné pomoci pro obchodní politiku (Multilateral Trade Policy Assistance, MUTRAP). Jeho obecným cílem bylo podpořit přechod Vietnamu na systém tržního hospodářství a přispět k jeho zapojení do regionálních i celosvětových rámců hospodářství a obchodu.

| 3. | V Číně se uskutečnil projekt reformy podniků (ECERP), jehož konkrétním cílem bylo zvýšit podíl sektoru malých a středních podniků na blahobytu a zaměstnanosti provincií. Celkovým cílem jiného projektu bylo přispět ke zdravému, průhlednému a výkonnému sektoru finančních služeb, posílit vzájemný obchod s tímto regionem a příliv investic a dále přispět k šíření demokracie, dobré správy a právního státu. |
| --- | --- |

3.

V Číně se uskutečnil projekt reformy podniků (ECERP), jehož konkrétním cílem bylo zvýšit podíl sektoru malých a středních podniků na blahobytu a zaměstnanosti provincií. Celkovým cílem jiného projektu bylo přispět ke zdravému, průhlednému a výkonnému sektoru finančních služeb, posílit vzájemný obchod s tímto regionem a příliv investic a dále přispět k šíření demokracie, dobré správy a právního státu.

| 39. | V zemích, v nichž byl proveden audit, probíhaly různé dvoustranné projekty v oblasti hospodářské spolupráce (úplné údaje viz tabulka 4), které nebyly zaměřené na konkrétní oblast či téma. V mnoha případech měly projekty relativně velmi omezené prostředky na to, aby řešily náročné úkoly v extrémně rozlehlých a lidnatých zemích. Obecně poskytly projekty příležitost vést dialog o hospodářské spolupráci, ale jejich samotný dopad nebyl doposud v mnoha případech významný (viz bod 44). |
| --- | --- |

39.

V zemích, v nichž byl proveden audit, probíhaly různé dvoustranné projekty v oblasti hospodářské spolupráce (úplné údaje viz tabulka 4), které nebyly zaměřené na konkrétní oblast či téma. V mnoha případech měly projekty relativně velmi omezené prostředky na to, aby řešily náročné úkoly v extrémně rozlehlých a lidnatých zemích. Obecně poskytly projekty příležitost vést dialog o hospodářské spolupráci, ale jejich samotný dopad nebyl doposud v mnoha případech významný (viz bod 44).

Prodlevy při schvalování a spouštění projektů

| 40. | V rychle se rozvíjejícím světě hospodářské spolupráce v Asii je nezbytné, aby se projekty navrhovaly, schvalovaly a prováděly v nejkratší možné době. Neopodstatněné prodlevy vedou k nebezpečí, že projekty už nebudou zapotřebí nebo je bude nutno podstatně změnit, čímž se změní i předpokládané částky nákladů a rozpočtové závazky jsou zbytečně vázány. Postup se komplikuje a prodražuje a projekty ztrácejí na efektivnosti. |
| --- | --- |

40.

V rychle se rozvíjejícím světě hospodářské spolupráce v Asii je nezbytné, aby se projekty navrhovaly, schvalovaly a prováděly v nejkratší možné době. Neopodstatněné prodlevy vedou k nebezpečí, že projekty už nebudou zapotřebí nebo je bude nutno podstatně změnit, čímž se změní i předpokládané částky nákladů a rozpočtové závazky jsou zbytečně vázány. Postup se komplikuje a prodražuje a projekty ztrácejí na efektivnosti.

| 41. | U dvoustranných projektů neexistuje standardizovaný postup pro vyřizování žádosti, projekty se posuzují případ od případu (15). Kvůli povaze postupů může nastat mezi žádostí o projekt a zahájením jeho provádění výrazná časová prodleva. Audit šetřil, do jaké míry jsou projekty předmětem neopodstatněných prodlev. |
| --- | --- |

41.

U dvoustranných projektů neexistuje standardizovaný postup pro vyřizování žádosti, projekty se posuzují případ od případu (15). Kvůli povaze postupů může nastat mezi žádostí o projekt a zahájením jeho provádění výrazná časová prodleva. Audit šetřil, do jaké míry jsou projekty předmětem neopodstatněných prodlev.

| 42. | Všechny projekty, u nichž byl proveden audit, byly před svým provedením v dlouhé prodlevě, a to z různých důvodů: reorganizace a výměna pracovníků v bruselských ústředních útvarech Komise, nezřetelné rozdělení odpovědnosti po převedení pravomocí ústředních útvarů Komise na její delegace, složité postupy, potíže se strukturami vybranými pro projekty a obtížný nábor odborníků EU s vhodnou kvalifikací a zkušenostmi.

  Rámeček 2 – Zpoždění před prováděním





  1. | Pro indický projekt v civilním letectví bylo s vládou Indie podepsáno memorandum o porozumění. Po schválení projektu vládou následovala prodleva jednoho a půl roku, během níž nahradila Komise memorandum finanční dohodou, neboť trvalo další dobu, než indické ministerstvo civilního letectví tuto změnu pochopilo a uznalo. Projekt byl navržen v roce 1997, ale protože finanční dohodu podepsaly obě strany až koncem roku 2000, bylo třeba původní podmínky vzhledem ke změnám v tomto průmyslovém oboru aktualizovat. Provádění projektu začalo tedy až v únoru roku 2001. |
| --- | --- | --- |

42.

Všechny projekty, u nichž byl proveden audit, byly před svým provedením v dlouhé prodlevě, a to z různých důvodů: reorganizace a výměna pracovníků v bruselských ústředních útvarech Komise, nezřetelné rozdělení odpovědnosti po převedení pravomocí ústředních útvarů Komise na její delegace, složité postupy, potíže se strukturami vybranými pro projekty a obtížný nábor odborníků EU s vhodnou kvalifikací a zkušenostmi.

Rámeček 2 – Zpoždění před prováděním





  1.

Pro indický projekt v civilním letectví bylo s vládou Indie podepsáno memorandum o porozumění. Po schválení projektu vládou následovala prodleva jednoho a půl roku, během níž nahradila Komise memorandum finanční dohodou, neboť trvalo další dobu, než indické ministerstvo civilního letectví tuto změnu pochopilo a uznalo. Projekt byl navržen v roce 1997, ale protože finanční dohodu podepsaly obě strany až koncem roku 2000, bylo třeba původní podmínky vzhledem ke změnám v tomto průmyslovém oboru aktualizovat. Provádění projektu začalo tedy až v únoru roku 2001.

| 2. | Všechny projekty Evropských center obchodních informací (EBIC) v Asii utrpěly před zahájením velké časové prodlevy. Získání souhlasu výboru ALA vyžadovalo dlouhá vyjednávání, neboť zástupci členských států se obávali, jakou úlohu budou tato centra zastávat v porovnání s obchodními odděleními velvyslanectví jejich států. V Indii i ve Vietnamu se dále zpožďovalo zahajování projektů kvůli řešení právního statusu center EBIC. |
| --- | --- |

2.

Všechny projekty Evropských center obchodních informací (EBIC) v Asii utrpěly před zahájením velké časové prodlevy. Získání souhlasu výboru ALA vyžadovalo dlouhá vyjednávání, neboť zástupci členských států se obávali, jakou úlohu budou tato centra zastávat v porovnání s obchodními odděleními velvyslanectví jejich států. V Indii i ve Vietnamu se dále zpožďovalo zahajování projektů kvůli řešení právního statusu center EBIC.

| 3. | V případě nástroje pro malé projekty v Číně byla finanční dohoda podepsána v březnu 2001, smlouva pro druhého ze dvou ředitelů projektu, evropského, nabyla účinnosti v červnu 2003 a první kolo pro podávání návrhů bylo vypsáno v listopadu 2003. Hlavním důvodem prodlevy byly potíže při obsazování pozice evropského ředitele, plynoucí z neuspokojivé rámcové smlouvy, kterou bylo nutno použít. |
| --- | --- |

3.

V případě nástroje pro malé projekty v Číně byla finanční dohoda podepsána v březnu 2001, smlouva pro druhého ze dvou ředitelů projektu, evropského, nabyla účinnosti v červnu 2003 a první kolo pro podávání návrhů bylo vypsáno v listopadu 2003. Hlavním důvodem prodlevy byly potíže při obsazování pozice evropského ředitele, plynoucí z neuspokojivé rámcové smlouvy, kterou bylo nutno použít.

Projekty jsou zpožděny a někdy zrušeny ...

| 43. | K výrazné časové prodlevě došlo rovněž při provádění deseti ze čtrnácti dvoustranných projektů, které byly předmětem auditu. Příčin bylo několik: zbytečná složitost projektů, nedostatečné zkušenosti organizací pro řízení projektů, častá výměna zaměstnanců Komise, potíže se smluvními ujednáními a pomalé postupy.

  Rámeček 3 – Zpoždění při provádění





  1. | V případě projektu námořní dopravy EU a Indie byla smlouva podepsána v květnu 1999 a prodloužena do prosince 2003. Činnosti odborné přípravy byly bezdůvodně odloženy až na konec programu. K prodlevě při provádění projektu také přispěla skutečnost, že na ústředích Komise si projekt postupně předávali čtyři rozdílní referenti. |
| --- | --- | --- |

43.

K výrazné časové prodlevě došlo rovněž při provádění deseti ze čtrnácti dvoustranných projektů, které byly předmětem auditu. Příčin bylo několik: zbytečná složitost projektů, nedostatečné zkušenosti organizací pro řízení projektů, častá výměna zaměstnanců Komise, potíže se smluvními ujednáními a pomalé postupy.

Rámeček 3 – Zpoždění při provádění





  1.

V případě projektu námořní dopravy EU a Indie byla smlouva podepsána v květnu 1999 a prodloužena do prosince 2003. Činnosti odborné přípravy byly bezdůvodně odloženy až na konec programu. K prodlevě při provádění projektu také přispěla skutečnost, že na ústředích Komise si projekt postupně předávali čtyři rozdílní referenti.

| 2. | K povážlivé prodlevě došlo také v Číně u provádění projektu spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví. Projekt byl prodloužen do prosince 2005, ale smlouva s organizací pro řízení projektů byla prodloužena jen do prosince 2003, což vedlo k problémům v koordinaci agentur jednotlivých přijímajících států. |
| --- | --- |

2.

K povážlivé prodlevě došlo také v Číně u provádění projektu spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví. Projekt byl prodloužen do prosince 2005, ale smlouva s organizací pro řízení projektů byla prodloužena jen do prosince 2003, což vedlo k problémům v koordinaci agentur jednotlivých přijímajících států.

| 3. | Projekt spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví mezi EU a Indií nebyl proveden vůbec. Potíže byly způsobeny kombinací nedostatku následných opatření Komise v důsledku personálních změn a nezkušenosti evropské organizace pro řízení projektu. |
| --- | --- |

3.

Projekt spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví mezi EU a Indií nebyl proveden vůbec. Potíže byly způsobeny kombinací nedostatku následných opatření Komise v důsledku personálních změn a nezkušenosti evropské organizace pro řízení projektu.

... mají omezené výstupy a dopad

| 44. | Pro posouzení pokroku a úspěchu projektu je třeba již na začátku vytyčit příslušné cíle. Účetní dvůr zjistil, že cíle, například vyškolení určitého počtu osob na určený stupeň, nebyly často jednoznačně stanoveny, a nebyl zde tudíž žádný objektivní základ, podle něhož by bylo možné posoudit výsledky nebo výkon. Při posuzování projektů podle skutečných či předpokládaných kritérií Účetní dvůr shledal, že některé projekty zřetelně úspěšné nebyly, zatímco jiné ano.

  Rámeček 4 – Cíle projektů nejsou dosaženy





  1. | Účinnost projektu MUTRAP snížily potíže při veřejné soutěži a před další fází projektu je neplánovaná prodleva. |
| --- | --- | --- |

44.

Pro posouzení pokroku a úspěchu projektu je třeba již na začátku vytyčit příslušné cíle. Účetní dvůr zjistil, že cíle, například vyškolení určitého počtu osob na určený stupeň, nebyly často jednoznačně stanoveny, a nebyl zde tudíž žádný objektivní základ, podle něhož by bylo možné posoudit výsledky nebo výkon. Při posuzování projektů podle skutečných či předpokládaných kritérií Účetní dvůr shledal, že některé projekty zřetelně úspěšné nebyly, zatímco jiné ano.

Rámeček 4 – Cíle projektů nejsou dosaženy





  1.

Účinnost projektu MUTRAP snížily potíže při veřejné soutěži a před další fází projektu je neplánovaná prodleva.

| 2. | Vinou nevýkonné prováděcí agentury nelze u projektu audiovizuálního odvětví ve Vietnamu najít mnoho hmatatelných výsledků: konal se jen jeden seminář a propagační činnost v Evropě i ve Vietnamu byla velmi omezená. |
| --- | --- |

2.

Vinou nevýkonné prováděcí agentury nelze u projektu audiovizuálního odvětví ve Vietnamu najít mnoho hmatatelných výsledků: konal se jen jeden seminář a propagační činnost v Evropě i ve Vietnamu byla velmi omezená.

| 3. | Výsledky programu finančních služeb v Číně byly nedostatečné a nepřiměřené; na vině jsou částečně i nejasnosti ve finanční dohodě. |
| --- | --- |

3.

Výsledky programu finančních služeb v Číně byly nedostatečné a nepřiměřené; na vině jsou částečně i nejasnosti ve finanční dohodě.

Rámeček 5 – Úspěšné projekty





  1.

| 1. | Cíle projektu civilního letectví v Indii se zatím daří plnit velice dobře. Podle finančního návrhu mělo být odborně vyškoleno přibližně 900 osob. V době konání auditu již bylo vyškoleno 2 315 inženýrů, manažerů, odborníků, techniků a pilotů: 97 % účastníků ohodnotilo aktivity školení jako dobré či velmi dobré. |
| --- | --- |

Cíle projektu civilního letectví v Indii se zatím daří plnit velice dobře. Podle finančního návrhu mělo být odborně vyškoleno přibližně 900 osob. V době konání auditu již bylo vyškoleno 2 315 inženýrů, manažerů, odborníků, techniků a pilotů: 97 % účastníků ohodnotilo aktivity školení jako dobré či velmi dobré.

| 2. | Ve Vietnamu měl projekt EBIC kladný dopad. I když finanční návrh ani finanční dohoda žádné cíle nestanovily, zaznamenal projekt 1 007 dotazů, 107 akcí / seminářů, 5 599 registrovaných účastníků a 315 tiskových zpráv. Se semináři bylo spokojeno 82 % účastníků, s informačními službami vyjádřilo spokojenost 75 % účastníků. |
| --- | --- |

2.

Ve Vietnamu měl projekt EBIC kladný dopad. I když finanční návrh ani finanční dohoda žádné cíle nestanovily, zaznamenal projekt 1 007 dotazů, 107 akcí / seminářů, 5 599 registrovaných účastníků a 315 tiskových zpráv. Se semináři bylo spokojeno 82 % účastníků, s informačními službami vyjádřilo spokojenost 75 % účastníků.

Monitorování nebylo vždy uspokojivé

| 45. | Efektivní monitorování zahrnuje monitorování pokroku, zjišťování problémů a včasné příjímání nápravných opatření. Měla by se provádět řádná dokumentace, zejména evidence provedené práce a jakýchkoli následných kroků. Účetní dvůr posuzoval kvalitu monitorování ze strany Komise u každého zvoleného projektu. Finanční dohody stanoví, že organizace pro řízení projektů budou Komisi podávat pravidelné zprávy o postupu při provádění projektu. Většina projektů zřizuje systémy pro měření a monitorování pokroku a poskytuje základ pro zprávy o postupu, které opět Komise přezkoumává a hodnotí. |
| --- | --- |

45.

Efektivní monitorování zahrnuje monitorování pokroku, zjišťování problémů a včasné příjímání nápravných opatření. Měla by se provádět řádná dokumentace, zejména evidence provedené práce a jakýchkoli následných kroků. Účetní dvůr posuzoval kvalitu monitorování ze strany Komise u každého zvoleného projektu. Finanční dohody stanoví, že organizace pro řízení projektů budou Komisi podávat pravidelné zprávy o postupu při provádění projektu. Většina projektů zřizuje systémy pro měření a monitorování pokroku a poskytuje základ pro zprávy o postupu, které opět Komise přezkoumává a hodnotí.

| 46. | Monitorování prováděné Komisí není vždy konzistentní či naprosto úspěšné. V některých případech bylo nedostatečné, takže nedošlo k odhalení problémů, zatímco u jiných projektů zasahovalo monitorování do každodenního průběhu projektu až příliš. To omezovalo provádění, zvyšovalo nebezpečí zanedbání problémů na vyšší úrovni a neefektivně používalo vzácné zdroje Komise. I když monitorování probíhá, ne vždy se o něm vedou písemné záznamy.

  Rámeček 6 – Nekonzistentní monitorování





  1. | U projektu EBIC v Indii nebylo ze spisů Komise zřejmé, jak byl projekt monitorován. Také u projektu EBIC ve Vietnamu neexistovaly jasné důkazy o monitorování Komisí, s výjimkou jedné návštěvy z ústředních útvarů Komise, která se věnovala Filipínám, Thajsku, Vietnamu a Kambodži. |
| --- | --- | --- |

46.

Monitorování prováděné Komisí není vždy konzistentní či naprosto úspěšné. V některých případech bylo nedostatečné, takže nedošlo k odhalení problémů, zatímco u jiných projektů zasahovalo monitorování do každodenního průběhu projektu až příliš. To omezovalo provádění, zvyšovalo nebezpečí zanedbání problémů na vyšší úrovni a neefektivně používalo vzácné zdroje Komise. I když monitorování probíhá, ne vždy se o něm vedou písemné záznamy.

Rámeček 6 – Nekonzistentní monitorování





  1.

U projektu EBIC v Indii nebylo ze spisů Komise zřejmé, jak byl projekt monitorován. Také u projektu EBIC ve Vietnamu neexistovaly jasné důkazy o monitorování Komisí, s výjimkou jedné návštěvy z ústředních útvarů Komise, která se věnovala Filipínám, Thajsku, Vietnamu a Kambodži.

| 2. | Monitorování indického projektu Nástroj pro malé projekty ze strany delegace bylo nedostatečné a nesystematické: k projektům se nemusely předkládat zprávy o postupu, což omezilo účinný základ pro monitorování. |
| --- | --- |

2.

Monitorování indického projektu Nástroj pro malé projekty ze strany delegace bylo nedostatečné a nesystematické: k projektům se nemusely předkládat zprávy o postupu, což omezilo účinný základ pro monitorování.

| 3. | U čínského projektu finančních služeb bylo pravidelné sledování ze strany delegace prokázáno. Delegace však překročila rámec své monitorovací funkce a zaujala v projektu řídící úlohu. |
| --- | --- |

3.

U čínského projektu finančních služeb bylo pravidelné sledování ze strany delegace prokázáno. Delegace však překročila rámec své monitorovací funkce a zaujala v projektu řídící úlohu.

Pochybnosti o udržitelnosti projektů

| 47. | Všechny projekty financované EU mají být udržitelné: činnost se považuje za udržitelnou, přináší-li cílové skupině prospěch ještě dlouhou dobu poté, kdy bylo poskytování hlavní pomoci ukončeno. Udržitelnosti lze dosáhnout tak, že projekt začne financovat sám sebe nebo se k jeho pokračování zaváže vláda přijímající země. Účetní dvůr zkoumal, zda byly k projektům připraveny plány udržitelnosti a zda se této otázce po celou dobu provádění projektu přikládala přiměřená váha. V praxi udržitelnost často závisí na tom, aby bylo během trvání projektu dosaženo dostatečného pokroku: je třeba dostatku času pro splnění cílů, protože nedokončený projekt většinou udržitelný nebude. U šesti ze čtrnácti projektů podrobených auditu byla udržitelnost nejistá.

  Rámeček 7 – Udržitelnost





  1. | Projekt ECERP neměl osm měsíců před skončením projektu připravený žádný plán udržitelnosti. Nebylo jasné, jak bude jeho činnost pokračovat po skončení finanční podpory EU. |
| --- | --- | --- |

47.

Všechny projekty financované EU mají být udržitelné: činnost se považuje za udržitelnou, přináší-li cílové skupině prospěch ještě dlouhou dobu poté, kdy bylo poskytování hlavní pomoci ukončeno. Udržitelnosti lze dosáhnout tak, že projekt začne financovat sám sebe nebo se k jeho pokračování zaváže vláda přijímající země. Účetní dvůr zkoumal, zda byly k projektům připraveny plány udržitelnosti a zda se této otázce po celou dobu provádění projektu přikládala přiměřená váha. V praxi udržitelnost často závisí na tom, aby bylo během trvání projektu dosaženo dostatečného pokroku: je třeba dostatku času pro splnění cílů, protože nedokončený projekt většinou udržitelný nebude. U šesti ze čtrnácti projektů podrobených auditu byla udržitelnost nejistá.

Rámeček 7 – Udržitelnost





  1.

Projekt ECERP neměl osm měsíců před skončením projektu připravený žádný plán udržitelnosti. Nebylo jasné, jak bude jeho činnost pokračovat po skončení finanční podpory EU.

| 2. | U projektu finančních služeb žádný plán udržitelnosti vypracován nebyl. Některé činnosti, jímž byla dána priorita, byly krátkodobé povahy a hledala se spíše řešení tehdejších aktuálních problémů namísto vytváření dlouhodobých struktur. |
| --- | --- |

2.

U projektu finančních služeb žádný plán udržitelnosti vypracován nebyl. Některé činnosti, jímž byla dána priorita, byly krátkodobé povahy a hledala se spíše řešení tehdejších aktuálních problémů namísto vytváření dlouhodobých struktur.

Chybějící hodnocení

| 48. | Hodnocení je zásadním prvkem přístupu Komise k řádnému finančnímu řízení a zahrnuje „posouzení intervencí podle jejich výsledků, dopadu a potřeb, které mají uspokojit“ (16). Záměrem je posoudit dosažení cílů a vysvětlit jejich příčinné mechanismy. Ze zjištěných potíží nebo slabých stránek řízení i výsledků projektu by měla vyplynout nápravná opatření Komise. |
| --- | --- |

48.

Hodnocení je zásadním prvkem přístupu Komise k řádnému finančnímu řízení a zahrnuje „posouzení intervencí podle jejich výsledků, dopadu a potřeb, které mají uspokojit“ (16). Záměrem je posoudit dosažení cílů a vysvětlit jejich příčinné mechanismy. Ze zjištěných potíží nebo slabých stránek řízení i výsledků projektu by měla vyplynout nápravná opatření Komise.

| 49. | Finanční dohody o dvoustranných projektech, které byly předmětem auditu, nezajišťovaly systematicky nezávislé hodnocení a neexistují žádné důkazy o kritériích pro rozhodování o tom, jaké projekty budou hodnoceny. Přestože ve finančních dohodách jsou hodnocení stanovena, nebyla vždy provedena v předepsanou dobu, a jejich účinek byl tudíž snížen či dokonce potlačen.

  Rámeček 8 – Nedostatky při hodnocení projektů





  1. | U tří programů spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví finanční dohody neukládají povinnost nezávislého hodnocení. |
| --- | --- | --- |

49.

Finanční dohody o dvoustranných projektech, které byly předmětem auditu, nezajišťovaly systematicky nezávislé hodnocení a neexistují žádné důkazy o kritériích pro rozhodování o tom, jaké projekty budou hodnoceny. Přestože ve finančních dohodách jsou hodnocení stanovena, nebyla vždy provedena v předepsanou dobu, a jejich účinek byl tudíž snížen či dokonce potlačen.

Rámeček 8 – Nedostatky při hodnocení projektů





  1.

U tří programů spolupráce v oblasti práv duševního vlastnictví finanční dohody neukládají povinnost nezávislého hodnocení.

| 2. | Původní dohoda na pět let pro indický projekt civilního letectví stanovila, že po dvou letech provádění se uskuteční střednědobé hodnocení. Následně byl projekt rozdělen do dvou smluv s počáteční 12měsíční fází následovanou tříletou fází provádění. Nová dohoda pro fázi provádění obsahovala doložku, podle níž by mělo po dvou letech provádění následovat střednědobé hodnocení. Průběžné přezkoumání po dvou letech je vhodné u pětiletého projektu, ale pro projekt tříletý je to pozdě, protože nezbývá dostatek času na nápravná opatření. |
| --- | --- |

2.

Původní dohoda na pět let pro indický projekt civilního letectví stanovila, že po dvou letech provádění se uskuteční střednědobé hodnocení. Následně byl projekt rozdělen do dvou smluv s počáteční 12měsíční fází následovanou tříletou fází provádění. Nová dohoda pro fázi provádění obsahovala doložku, podle níž by mělo po dvou letech provádění následovat střednědobé hodnocení. Průběžné přezkoumání po dvou letech je vhodné u pětiletého projektu, ale pro projekt tříletý je to pozdě, protože nezbývá dostatek času na nápravná opatření.

Celoasijské projekty

| 50. | Celoasijské programy (viz body 5, 7–9) se dělí na početné nástroje a složky, v jejichž rámci se uskutečňuje velké množství projektů nízké hodnoty. Typický projekt má rozpočet 100 000–200 000 EUR a je spolufinancován asijskými nebo evropskými partnery, kteří poskytují 50 % prostředků. Projekty vznikají na základě poptávky a žádosti o prostředky podávají žadatelé ve formě návrhů. Tato situace vede k tomu, že se prostředky poskytují na řadu rozličných projektů. Úplný seznam viz tabulka 7.

  Rámeček 9 – Příklady celoasijských projektů





  1. | Projekt Asia IT & C: zaměřený na účinné šíření pokročilých zařízení elektronického obchodování (e-business) utvářených na míru, které posílí vztahy mezi indickými a evropskými podnikateli v textilním průmyslu. |
| --- | --- | --- |

50.

Celoasijské programy (viz body 5, 7–9) se dělí na početné nástroje a složky, v jejichž rámci se uskutečňuje velké množství projektů nízké hodnoty. Typický projekt má rozpočet 100 000–200 000 EUR a je spolufinancován asijskými nebo evropskými partnery, kteří poskytují 50 % prostředků. Projekty vznikají na základě poptávky a žádosti o prostředky podávají žadatelé ve formě návrhů. Tato situace vede k tomu, že se prostředky poskytují na řadu rozličných projektů. Úplný seznam viz tabulka 7.

Rámeček 9 – Příklady celoasijských projektů





  1.

Projekt Asia IT & C: zaměřený na účinné šíření pokročilých zařízení elektronického obchodování (e-business) utvářených na míru, které posílí vztahy mezi indickými a evropskými podnikateli v textilním průmyslu.

| 2. | Projekt Asia Invest: hodlá podpořit udržitelný rozvoj vietnamského obuvnictví prostřednictvím zavádění a transferu technologií pro vývoj produktů, posilování manažerské kapacity a podnítit vznik podpůrného průmyslu. |
| --- | --- |

2.

Projekt Asia Invest: hodlá podpořit udržitelný rozvoj vietnamského obuvnictví prostřednictvím zavádění a transferu technologií pro vývoj produktů, posilování manažerské kapacity a podnítit vznik podpůrného průmyslu.

| 3. | Projekt Asia Invest: poskytuje poradcům pro vývoz z britských organizací odborné školení o tom, jak vyvážet do Číny a jak v Číně investovat. |
| --- | --- |

3.

Projekt Asia Invest: poskytuje poradcům pro vývoz z britských organizací odborné školení o tom, jak vyvážet do Číny a jak v Číně investovat.

| 4. | Projekt Asia IT & C: hodlá zmírnit chudobu a vytvářet příležitosti pro čínské odvětví IT & C používáním Internetu jako platformy informačních služeb, které posílí komunikaci a výměnu mezi čínskými mikrofinančními subjekty a tvůrci politiky i mezi domácími subjekty a zahraničními organizacemi. |
| --- | --- |

4.

Projekt Asia IT & C: hodlá zmírnit chudobu a vytvářet příležitosti pro čínské odvětví IT & C používáním Internetu jako platformy informačních služeb, které posílí komunikaci a výměnu mezi čínskými mikrofinančními subjekty a tvůrci politiky i mezi domácími subjekty a zahraničními organizacemi.

| 5. | Projekt Asia Invest: záměrem projektu je posílit kapacitu a přinést poznatky a know-how týkající se systémů řízení životního prostředí pro hotelový průmysl ve Vietnamu. |
| --- | --- |

5.

Projekt Asia Invest: záměrem projektu je posílit kapacitu a přinést poznatky a know-how týkající se systémů řízení životního prostředí pro hotelový průmysl ve Vietnamu.

Náročný a složitý postup při podávání žádostí

| 51. | Postupy podávání žádosti by měly vytvořit dostatečný základ pro výběr nejúčinnějších projektů a pro ochranu finančních zájmů Společenství, ale neměly by zároveň odradit potenciální žadatele svou přílišnou komplikovaností a neopodstatněnými požadavky. U programů Asia Invest a Asia IT & C lze návrhy podávat dvakrát do roka; žadatelé předkládají návrhy projektů a Komise je pak hodnotí. Postup vyřizování žádosti je formalizovaný: je nutno vyplnit standardizovanou žádost včetně podrobného rozpočtu a prohlášení o partnerství, v němž uzavírají různí partneři dohodu o zásadách dobrého partnerství. |
| --- | --- |

51.

Postupy podávání žádosti by měly vytvořit dostatečný základ pro výběr nejúčinnějších projektů a pro ochranu finančních zájmů Společenství, ale neměly by zároveň odradit potenciální žadatele svou přílišnou komplikovaností a neopodstatněnými požadavky. U programů Asia Invest a Asia IT & C lze návrhy podávat dvakrát do roka; žadatelé předkládají návrhy projektů a Komise je pak hodnotí. Postup vyřizování žádosti je formalizovaný: je nutno vyplnit standardizovanou žádost včetně podrobného rozpočtu a prohlášení o partnerství, v němž uzavírají různí partneři dohodu o zásadách dobrého partnerství.

| 52. | Komise poskytuje žadatelům srozumitelné a podrobné pokyny, včetně osmi vysvětlujících příloh. Přesto je pro nezkušené žadatele dodržení požadavků při podávání žádosti obtížné. Ačkoliv většina partnerů považovala pokyny za užitečné, podrobné a logické, deset ze třiceti devíti projektů mělo problémy pokynům porozumět a řídit se jimi. Pro žadatele je shromáždění, příprava a uspořádání všech požadovaných informací obtížné a časově náročné, tedy drahé, zejména je-li zapotřebí překladů. |
| --- | --- |

52.

Komise poskytuje žadatelům srozumitelné a podrobné pokyny, včetně osmi vysvětlujících příloh. Přesto je pro nezkušené žadatele dodržení požadavků při podávání žádosti obtížné. Ačkoliv většina partnerů považovala pokyny za užitečné, podrobné a logické, deset ze třiceti devíti projektů mělo problémy pokynům porozumět a řídit se jimi. Pro žadatele je shromáždění, příprava a uspořádání všech požadovaných informací obtížné a časově náročné, tedy drahé, zejména je-li zapotřebí překladů.

| 53. | Asijští partneři měli potíže rovněž s dodáním zakladatelských dokumentů a/nebo dokladů o stanovách obchodní společnosti, které postup podávání žádosti vyžaduje, zejména proto, že v některých asijských zemích takové doklady v této formě neexistují. Obtíže činila rovněž skutečnost, že při žádosti o projekt musí být mezi stranami uzavřeny partnerské dohody. Asijští partneři vyjádřili neochotu uzavírat takové dohody v době, kdy ještě nevědí, zda jejich žádost bude vyřízena kladně. |
| --- | --- |

53.

Asijští partneři měli potíže rovněž s dodáním zakladatelských dokumentů a/nebo dokladů o stanovách obchodní společnosti, které postup podávání žádosti vyžaduje, zejména proto, že v některých asijských zemích takové doklady v této formě neexistují. Obtíže činila rovněž skutečnost, že při žádosti o projekt musí být mezi stranami uzavřeny partnerské dohody. Asijští partneři vyjádřili neochotu uzavírat takové dohody v době, kdy ještě nevědí, zda jejich žádost bude vyřízena kladně.

| 54. | I když je program zaměřen na soukromý sektor fungující v prostředí tržní ekonomiky, pomoc může být vyplacena jen „neziskovým obchodním zprostředkovatelům, kteří podporují obchod a investice mezi EU a Asií“, tj. veřejným a neziskovým organizacím či orgánům místní správy. V praxi se projekty týkají obchodních sdružení či organizací, které jsou formálně neziskové, ale ve skutečnosti je financují společnosti soukromého sektoru na podporu obchodních záměrů. Tato překážka financování vyvolává nebezpečí, že budou vyřazeny hodnotné projekty, např. projekty, jejichž součástí jsou přímí obchodní partneři, kteří z důvodu obchodního tajemství nechtějí zprostředkovatele či obchodní sdružení využívat.

  Rámeček 10 – Postup podávání žádostí





  1. | Svou zkušenost s projektem Asia IT & C nám popsal jeho hlavní žadatel, vietnamská vzdělávací instituce vyššího stupně, jež hodlala provést hodnocení současných evropských vysokoškolských e-learningových kurzů IT & C v souvislosti s rozvíjením významných místních odborných znalostí ve Vietnamu. Vedoucí projektu považovali postup při podávání žádosti za časově náročný, neboť jim trvalo tři měsíce, než návrh dokončili. Jejich ředitel se jel o vyplnění žádosti poradit do Evropy. Dalším problémem bylo to, že část o rozpočtu vyplnili v zastaralém formátu Komise; žádost tedy nebyla přijata a musela se přepracovat. Žadatel měl potíže porozumět dokumentům s pokyny a byl nucen požádat o pomoc úspěšnějšího asijského známého. |
| --- | --- | --- |

54.

I když je program zaměřen na soukromý sektor fungující v prostředí tržní ekonomiky, pomoc může být vyplacena jen „neziskovým obchodním zprostředkovatelům, kteří podporují obchod a investice mezi EU a Asií“, tj. veřejným a neziskovým organizacím či orgánům místní správy. V praxi se projekty týkají obchodních sdružení či organizací, které jsou formálně neziskové, ale ve skutečnosti je financují společnosti soukromého sektoru na podporu obchodních záměrů. Tato překážka financování vyvolává nebezpečí, že budou vyřazeny hodnotné projekty, např. projekty, jejichž součástí jsou přímí obchodní partneři, kteří z důvodu obchodního tajemství nechtějí zprostředkovatele či obchodní sdružení využívat.

Rámeček 10 – Postup podávání žádostí





  1.

Svou zkušenost s projektem Asia IT & C nám popsal jeho hlavní žadatel, vietnamská vzdělávací instituce vyššího stupně, jež hodlala provést hodnocení současných evropských vysokoškolských e-learningových kurzů IT & C v souvislosti s rozvíjením významných místních odborných znalostí ve Vietnamu. Vedoucí projektu považovali postup při podávání žádosti za časově náročný, neboť jim trvalo tři měsíce, než návrh dokončili. Jejich ředitel se jel o vyplnění žádosti poradit do Evropy. Dalším problémem bylo to, že část o rozpočtu vyplnili v zastaralém formátu Komise; žádost tedy nebyla přijata a musela se přepracovat. Žadatel měl potíže porozumět dokumentům s pokyny a byl nucen požádat o pomoc úspěšnějšího asijského známého.

| 2. | Jiná vietnamská vzdělávací instituce vyššího stupně se třemi projekty programu Asia Invest v oblasti správy obchodního řízení sdělila, že administrativní zátěž při vyřizování žádosti považují za příliš vysokou, a vyjádřila zklamání, že žádosti nelze podávat prostřednictvím Internetu. Tento příjemce podával tři žádosti a musel třikrát předložit tutéž dokumentaci. Měl problémy i s dokládáním svých stanov. |
| --- | --- |

2.

Jiná vietnamská vzdělávací instituce vyššího stupně se třemi projekty programu Asia Invest v oblasti správy obchodního řízení sdělila, že administrativní zátěž při vyřizování žádosti považují za příliš vysokou, a vyjádřila zklamání, že žádosti nelze podávat prostřednictvím Internetu. Tento příjemce podával tři žádosti a musel třikrát předložit tutéž dokumentaci. Měl problémy i s dokládáním svých stanov.

| 3. | Čínské průmyslové sdružení, jehož projekt se zaměřoval na školení podniků v oblasti úpravy odpadových vod, považoval práci spojenou s podáváním žádosti za příliš náročnou. Hlavním problémem byl pro ně požadavek podrobného plánu činností; pro žadatele je obtížné vědět několik měsíců dopředu například to, kdo pronese projev. Některé dokumenty bylo nutno přeložit z čínštiny do angličtiny, což bylo náročné jak časově, tak finančně. |
| --- | --- |

3.

Čínské průmyslové sdružení, jehož projekt se zaměřoval na školení podniků v oblasti úpravy odpadových vod, považoval práci spojenou s podáváním žádosti za příliš náročnou. Hlavním problémem byl pro ně požadavek podrobného plánu činností; pro žadatele je obtížné vědět několik měsíců dopředu například to, kdo pronese projev. Některé dokumenty bylo nutno přeložit z čínštiny do angličtiny, což bylo náročné jak časově, tak finančně.

| 55. | Úloha delegací při pomoci potenciálním žadatelům s návrhy není zřetelně vymezena. Řádně směrovaná pomoc by měla podnítit větší počet žádostí, urychlit postup při jejich vyřizování, zvýšit kvalitu žádostí a využít potenciál projektů na nejvyšší možnou míru. Při poskytování podpory by však neměla být ohrožena nestrannost delegací při hodnocení a schvalování návrhů. Neměl by ani vzniknout dojem, že poskytnutí pomoci ze strany delegací dává právo na schválení projektu. |
| --- | --- |

55.

Úloha delegací při pomoci potenciálním žadatelům s návrhy není zřetelně vymezena. Řádně směrovaná pomoc by měla podnítit větší počet žádostí, urychlit postup při jejich vyřizování, zvýšit kvalitu žádostí a využít potenciál projektů na nejvyšší možnou míru. Při poskytování podpory by však neměla být ohrožena nestrannost delegací při hodnocení a schvalování návrhů. Neměl by ani vzniknout dojem, že poskytnutí pomoci ze strany delegací dává právo na schválení projektu.

| 56. | Ne všechny delegace v praxi pomoc poskytují; jejich úloha hodnotit a schvalovat projekty se omezuje na připomínky k návrhům pro hodnotící výbor ústředních útvarů Komise v Bruselu. Potenciálním i skutečným příjemcům je tedy během složitého postupu odpírána cenná pomoc, čímž dochází k dalším prodlevám a nedostatečné úrovni žádostí; některé žadatele to může zcela odradit. |
| --- | --- |

56.

Ne všechny delegace v praxi pomoc poskytují; jejich úloha hodnotit a schvalovat projekty se omezuje na připomínky k návrhům pro hodnotící výbor ústředních útvarů Komise v Bruselu. Potenciálním i skutečným příjemcům je tedy během složitého postupu odpírána cenná pomoc, čímž dochází k dalším prodlevám a nedostatečné úrovni žádostí; některé žadatele to může zcela odradit.

Projekty vykázaly kladné výsledky ...

| 57. | Osm ze všech projektů, u nichž byl proveden audit, teprve začínalo, a tudíž bylo příliš brzy jejich výsledky posuzovat. Ve dvaceti osmi případech vykazovaly projekty podstatný pokrok a užitečné výsledky. U projektů, které byly předmětem auditu, nedocházelo k významnějšímu zpoždění a dařilo se jim řešit vnější potíže, například syndrom SARS a nejistou politickou situaci. Vezmeme-li v úvahu nízkou peněžní hodnotu jednotlivých projektů programů Asia Invest a Asia IT & C, je počet příjemců, kterých se týkaly, významný.

  Rámeček 11 – Úspěšné projektyProjekt o hodnotě 100 000 EUR pro posílení kapacity inženýrských poradenských služeb ve Vietnamu s cílem získat a provádět účinnější přípravu projektů a práce při stavebním dozoru, odborně připravil ve třech oddělených vzdělávacích modulech, z nichž každý trval přibližně dva týdny, celkem 600 osob. |
| --- | --- |

57.

Osm ze všech projektů, u nichž byl proveden audit, teprve začínalo, a tudíž bylo příliš brzy jejich výsledky posuzovat. Ve dvaceti osmi případech vykazovaly projekty podstatný pokrok a užitečné výsledky. U projektů, které byly předmětem auditu, nedocházelo k významnějšímu zpoždění a dařilo se jim řešit vnější potíže, například syndrom SARS a nejistou politickou situaci. Vezmeme-li v úvahu nízkou peněžní hodnotu jednotlivých projektů programů Asia Invest a Asia IT & C, je počet příjemců, kterých se týkaly, významný.

Rámeček 11 – Úspěšné projektyProjekt o hodnotě 100 000 EUR pro posílení kapacity inženýrských poradenských služeb ve Vietnamu s cílem získat a provádět účinnější přípravu projektů a práce při stavebním dozoru, odborně připravil ve třech oddělených vzdělávacích modulech, z nichž každý trval přibližně dva týdny, celkem 600 osob.

... a byly dobře monitorovány ...

| 58. | Systémy pravidelného monitorování, zavedené pro programy Asia Invest a Asia IT & C, fungovaly velmi dobře. Partneři podávali čtvrtletní zprávy; týmy zřízené Komisí tyto zprávy kontrolovaly a stručně komentovaly. Když se zprávy zdržely, zasílaly oba týmy upomínky. Většina příjemců vyjádřila s pravidelným sledováním ze strany bruselského a/nebo bangkockého týmu vysokou spokojenost. Příjemci oceňovali zejména monitorování programu Asia IT & C, neboť v případě všech postupových zpráv tým vždy poskytl zpětnou vazbu, kladnou i zápornou, zatímco program Asia Invest se většinou na partnery obracel jen tehdy, když se objevily potíže. |
| --- | --- |

58.

Systémy pravidelného monitorování, zavedené pro programy Asia Invest a Asia IT & C, fungovaly velmi dobře. Partneři podávali čtvrtletní zprávy; týmy zřízené Komisí tyto zprávy kontrolovaly a stručně komentovaly. Když se zprávy zdržely, zasílaly oba týmy upomínky. Většina příjemců vyjádřila s pravidelným sledováním ze strany bruselského a/nebo bangkockého týmu vysokou spokojenost. Příjemci oceňovali zejména monitorování programu Asia IT & C, neboť v případě všech postupových zpráv tým vždy poskytl zpětnou vazbu, kladnou i zápornou, zatímco program Asia Invest se většinou na partnery obracel jen tehdy, když se objevily potíže.

... i když jejich udržitelnost je stále nejistá

| 59. | Během podávání žádostí mají žadatelé poskytnou informace o svých plánech na udržitelnost. Většina projektů, které byly předmětem auditu v Evropě, stanovila plán udržitelnosti jako součást projektového návrhu, ale přesto nebylo vždy jasné, zda udržitelnost bude zajištěna. V některých případech byly projekty navrženy s předpokladem, že dojde k další etapě financované Evropskou unií, což z definice znamená, že projekty udržitelné nejsou.

  Rámeček 12 – Udržitelnost





  1. | Do některých návrhů indických projektů nebyly plány udržitelnosti zařazeny, a když se tak stalo, byly tyto plány často nekvalitní. |
| --- | --- | --- |

59.

Během podávání žádostí mají žadatelé poskytnou informace o svých plánech na udržitelnost. Většina projektů, které byly předmětem auditu v Evropě, stanovila plán udržitelnosti jako součást projektového návrhu, ale přesto nebylo vždy jasné, zda udržitelnost bude zajištěna. V některých případech byly projekty navrženy s předpokladem, že dojde k další etapě financované Evropskou unií, což z definice znamená, že projekty udržitelné nejsou.

Rámeček 12 – Udržitelnost





  1.

Do některých návrhů indických projektů nebyly plány udržitelnosti zařazeny, a když se tak stalo, byly tyto plány často nekvalitní.

| 2. | Do většiny návrhů vietnamských projektů nebyly plány udržitelnosti zapracovány, i když se v době auditu u mnohých projektů aktivně připravovaly. Ve většině případů a v obou zemích zřejmě udržitelnost projektů závisí na další finanční podpoře ze strany Komise. V některých případech spočívala hlavní činnost související s udržitelností v podávání nových návrhů Komisi. |
| --- | --- |

2.

Do většiny návrhů vietnamských projektů nebyly plány udržitelnosti zapracovány, i když se v době auditu u mnohých projektů aktivně připravovaly. Ve většině případů a v obou zemích zřejmě udržitelnost projektů závisí na další finanční podpoře ze strany Komise. V některých případech spočívala hlavní činnost související s udržitelností v podávání nových návrhů Komisi.

| 3. | Udržitelnost většiny celoasijských projektů v Číně byly poměrně dobrá. Ne všechny projekty obsahovaly plán udržitelnosti, ale tyto plány se chystaly nebo existovaly důkazy o tom, že se provádějí následná opatření. Pouze v jednom případě žádal projekt pro další činnost finance od EU. |
| --- | --- |

3.

Udržitelnost většiny celoasijských projektů v Číně byly poměrně dobrá. Ne všechny projekty obsahovaly plán udržitelnosti, ale tyto plány se chystaly nebo existovaly důkazy o tom, že se provádějí následná opatření. Pouze v jednom případě žádal projekt pro další činnost finance od EU.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry a doporučení k strategii

| 60. | Hospodářská spolupráce je specifickou oblastí rozvojových programů ES. Zatímco strategie pro hospodářskou pomoc je zakotvena ve více různých zdrojích, její vnitřní soulad je malý. Má pomoci asijským zemím při rozvíjení jejich ekonomik a přitom posilovat vliv EU a rozšiřovat její obchod. Zaměřuje se na nejméně rozvinuté asijské země i na země Asie, jejichž hospodářství patří k vyspělejším (viz body 16–27). |
| --- | --- |

60.

Hospodářská spolupráce je specifickou oblastí rozvojových programů ES. Zatímco strategie pro hospodářskou pomoc je zakotvena ve více různých zdrojích, její vnitřní soulad je malý. Má pomoci asijským zemím při rozvíjení jejich ekonomik a přitom posilovat vliv EU a rozšiřovat její obchod. Zaměřuje se na nejméně rozvinuté asijské země i na země Asie, jejichž hospodářství patří k vyspělejším (viz body 16–27).

| 61. | Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby v souvislosti s celkovou rozvojovou spoluprací stanovila pro hospodářskou spolupráci konzistentní strategii, jež uznává velmi specifickou povahu této pomoci i její cíl a která zřetelně rozlišuje cíle, kterých má dosáhnout vyjednáváním a politickými akcemi, od cílů, na něž se mají přidělit výdaje určené na programy a projekty. |
| --- | --- |

61.

Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby v souvislosti s celkovou rozvojovou spoluprací stanovila pro hospodářskou spolupráci konzistentní strategii, jež uznává velmi specifickou povahu této pomoci i její cíl a která zřetelně rozlišuje cíle, kterých má dosáhnout vyjednáváním a politickými akcemi, od cílů, na něž se mají přidělit výdaje určené na programy a projekty.

| 62. | Komise uznává, že je nutno vzít v úvahu specifické potřeby jednotlivých zemí na poli hospodářské spolupráce, ale nedaří se jí to dostatečně zohlednit v dokumentech strategie dané země. U výkazů o činnosti vypracovaných v rámci řízení založeném na činnostech (ABM), které jsou nyní jádrem přístupu Komise k řádnému finančnímu řízení, neexistuje konzistentní a logický postup od vytyčení obecných cílů přes stanovení priorit k cílům podrobně formulovaným. Ukazatele výstupu a dopadu, mající tvořit základ monitorování a posuzování pokroku a dopadu, se spíše než na výstup a dopad pomoci samotné soustředí na pokroky dosažené na politické úrovni (viz body 21–33). |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že je nutno vzít v úvahu specifické potřeby jednotlivých zemí na poli hospodářské spolupráce, ale nedaří se jí to dostatečně zohlednit v dokumentech strategie dané země. U výkazů o činnosti vypracovaných v rámci řízení založeném na činnostech (ABM), které jsou nyní jádrem přístupu Komise k řádnému finančnímu řízení, neexistuje konzistentní a logický postup od vytyčení obecných cílů přes stanovení priorit k cílům podrobně formulovaným. Ukazatele výstupu a dopadu, mající tvořit základ monitorování a posuzování pokroku a dopadu, se spíše než na výstup a dopad pomoci samotné soustředí na pokroky dosažené na politické úrovni (viz body 21–33).

| 63. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise přihlédla dostatečně k charakteru hospodářské spolupráce ve strategických dokumentech zemí a přitom vzala v úvahu její vazbu na hlavní rozvojové potřeby. Přístup by měl být individuální, aby pro konkrétní okolnosti nabídl vhodnou kombinaci různých druhů pomoci. Zvláštní úsilí je nutno vyvinout pro zajištění logiky a soudržnosti výkazů o činnosti. Měly by se zavést objektivní, užitečné a komplexní ukazatele, které odrážejí výstup pomoci. |
| --- | --- |

63.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise přihlédla dostatečně k charakteru hospodářské spolupráce ve strategických dokumentech zemí a přitom vzala v úvahu její vazbu na hlavní rozvojové potřeby. Přístup by měl být individuální, aby pro konkrétní okolnosti nabídl vhodnou kombinaci různých druhů pomoci. Zvláštní úsilí je nutno vyvinout pro zajištění logiky a soudržnosti výkazů o činnosti. Měly by se zavést objektivní, užitečné a komplexní ukazatele, které odrážejí výstup pomoci.

| 64. | Neexistence specifických operačních strategií pro hospodářskou spolupráce měla za následek širokou škálu projektů a programů rozptýlených po celém regionu – regionu, v němž převládá vnitrostátní a celosvětový obchod. Nedostatečné upřesnění cílů má za následek, že je obtížné změřit dopad hospodářské spolupráce, je obtížné vytvořit vazbu na hlavní prioritu, kterou je posílení vzájemného obchodu a investic, a tudíž existuje jen omezený základ pro zajištění toho, aby výdaje EU byly efektivní a byly optimálně vynakládány (viz body 34–35). |
| --- | --- |

64.

Neexistence specifických operačních strategií pro hospodářskou spolupráce měla za následek širokou škálu projektů a programů rozptýlených po celém regionu – regionu, v němž převládá vnitrostátní a celosvětový obchod. Nedostatečné upřesnění cílů má za následek, že je obtížné změřit dopad hospodářské spolupráce, je obtížné vytvořit vazbu na hlavní prioritu, kterou je posílení vzájemného obchodu a investic, a tudíž existuje jen omezený základ pro zajištění toho, aby výdaje EU byly efektivní a byly optimálně vynakládány (viz body 34–35).

| 65. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise zajistila, aby se pomoc soustředila na jednoznačně vymezené a měřitelné cíle, které jsou základem pro zajištění řádného finančního řízení rozpočtu EU a výkaznictví o něm. |
| --- | --- |

65.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise zajistila, aby se pomoc soustředila na jednoznačně vymezené a měřitelné cíle, které jsou základem pro zajištění řádného finančního řízení rozpočtu EU a výkaznictví o něm.

Závěry a doporučení týkající se implementace strategie

| 66. | Audit Účetního dvora odhalil nedostatky v tom, jak Komise řídí provádění hospodářské spolupráce v Asii. Některé z nich oslabují účinnost této pomoci. |
| --- | --- |

66.

Audit Účetního dvora odhalil nedostatky v tom, jak Komise řídí provádění hospodářské spolupráce v Asii. Některé z nich oslabují účinnost této pomoci.

| 67. | U dvoustranných projektů docházelo mezi fází identifikace a zahájením provádění k nepřijatelným časovým prodlevám, a to z různých důvodů. V řadě případů prodlevy nastávaly i během fáze provádění, což omezilo výstup i dopad projektů. Úroveň monitorování nebyla vždy uspokojivá, externí hodnocení se neprovádělo v pravidelných intervalech a potenciál udržitelnosti byl sporný pro téměř polovinu auditovaných projektů (viz body 38–49). |
| --- | --- |

67.

U dvoustranných projektů docházelo mezi fází identifikace a zahájením provádění k nepřijatelným časovým prodlevám, a to z různých důvodů. V řadě případů prodlevy nastávaly i během fáze provádění, což omezilo výstup i dopad projektů. Úroveň monitorování nebyla vždy uspokojivá, externí hodnocení se neprovádělo v pravidelných intervalech a potenciál udržitelnosti byl sporný pro téměř polovinu auditovaných projektů (viz body 38–49).

| 68. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise stanovila druhy nápravných opatření potřebných k řešení problémů dvoustranných projektů a při plánování a provádění budoucích projektů obdobným potížím předešla. Mezi specifické oblasti vyžadující pozornost patří zajištění toho, aby cíle různých programů a projektů byly zřetelně vytyčené a v plánovaném časovém horizontu proveditelné a dále aby se v případě potřeby provádělo v pravidelných intervalech hodnocení podle jednoznačně vymezené strategie. |
| --- | --- |

68.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise stanovila druhy nápravných opatření potřebných k řešení problémů dvoustranných projektů a při plánování a provádění budoucích projektů obdobným potížím předešla. Mezi specifické oblasti vyžadující pozornost patří zajištění toho, aby cíle různých programů a projektů byly zřetelně vytyčené a v plánovaném časovém horizontu proveditelné a dále aby se v případě potřeby provádělo v pravidelných intervalech hodnocení podle jednoznačně vymezené strategie.

| 69. | V případě projektů auditovaných v rámci celoasijských programů shledali někteří žadatelé, že podávání žádostí pro malé projekty je nákladné a složité. Kvůli nejasné úloze delegací při poskytování pomoci potenciálním příjemcům při přípravě jejich žádostí hodnotná pomoc nepřicházela. Projekty, u nichž byl proveden audit, učinily velké pokroky v dosahování užitečných výsledků, avšak nebudou pravděpodobně udržitelné, neboť většina z nich se neobejde bez další finanční podpory. Monitorovací systémy Komise byly velmi účinné (viz body 50–59). |
| --- | --- |

69.

V případě projektů auditovaných v rámci celoasijských programů shledali někteří žadatelé, že podávání žádostí pro malé projekty je nákladné a složité. Kvůli nejasné úloze delegací při poskytování pomoci potenciálním příjemcům při přípravě jejich žádostí hodnotná pomoc nepřicházela. Projekty, u nichž byl proveden audit, učinily velké pokroky v dosahování užitečných výsledků, avšak nebudou pravděpodobně udržitelné, neboť většina z nich se neobejde bez další finanční podpory. Monitorovací systémy Komise byly velmi účinné (viz body 50–59).

| 70. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise znovu zvážila postup podávání žádostí, aby byla vyvážena potřeba chránit finanční zájmy EU a zároveň byla oslovena co nejširší škála potenciálních příjemců a projektů. Komise by při tom měla znovu uvážit potřebu toho, aby žadatelé projekty „doma“ logicky ukotvili. Měla by rovněž zajistit, aby požadované doklady a informace byly dostupné. V tomto ohledu by bylo vhodné vytvořit vzor vyplněné žádosti, nejlépe navržený individuálně pro každou zemi podle jejího právního a organizačního rámce. Komise by se měla zamyslet nad zřízením ústředního registru pro doklady podávané jako součást žádosti, aby je příjemci nemuseli při žádostech v budoucnu předkládat opakovaně. |
| --- | --- |

70.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise znovu zvážila postup podávání žádostí, aby byla vyvážena potřeba chránit finanční zájmy EU a zároveň byla oslovena co nejširší škála potenciálních příjemců a projektů. Komise by při tom měla znovu uvážit potřebu toho, aby žadatelé projekty „doma“ logicky ukotvili. Měla by rovněž zajistit, aby požadované doklady a informace byly dostupné. V tomto ohledu by bylo vhodné vytvořit vzor vyplněné žádosti, nejlépe navržený individuálně pro každou zemi podle jejího právního a organizačního rámce. Komise by se měla zamyslet nad zřízením ústředního registru pro doklady podávané jako součást žádosti, aby je příjemci nemuseli při žádostech v budoucnu předkládat opakovaně.

| 71. | Účetní dvůr doporučuje, aby se jasně vymezila a posílila úloha delegací při poskytování pomoci potenciálním příjemcům při sestavování projektu a přípravě žádostí. Záměrem by mělo být vzbudit co nejširší zájem o programy, a podnítit co největší počet potenciálních příjemců a návrhů, i podpořit to, aby žádosti mohly být sestaveny a připraveny rychle, čímž by se zajistilo, že budou vybrány nejúčinnější a nejvhodnější projekty. |
| --- | --- |

71.

Účetní dvůr doporučuje, aby se jasně vymezila a posílila úloha delegací při poskytování pomoci potenciálním příjemcům při sestavování projektu a přípravě žádostí. Záměrem by mělo být vzbudit co nejširší zájem o programy, a podnítit co největší počet potenciálních příjemců a návrhů, i podpořit to, aby žádosti mohly být sestaveny a připraveny rychle, čímž by se zajistilo, že budou vybrány nejúčinnější a nejvhodnější projekty.

| 72. | Účetní dvůr doporučuje, aby systém pravidelného sledování celoasijských projektů včetně standardního formátu zpráv sloužil delegacím jako vzor rovněž pro monitorování projektů dvoustranných. |
| --- | --- |

72.

Účetní dvůr doporučuje, aby systém pravidelného sledování celoasijských projektů včetně standardního formátu zpráv sloužil delegacím jako vzor rovněž pro monitorování projektů dvoustranných.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. července 2005.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Zdroj: Evropská komise, Dokument o strategii a indikativní program pro asijské programy s účastní mnoha zemí pro období 2005–2006, s. 11 (srpen 2004).

1

Zdroj

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 443/92 ze dne 25. února 1992 o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým rozvojovým zemím a o hospodářské spolupráci s nimi (Úř. věst. L 52, 27.2.1992, s. 1).

2

(3)  Po zavedení řízení založeného na činnostech Komisí jsou nyní vztahy s Asií zařazeny do činnosti 19 10, rozdělené na: 19 10 01 Finanční a technická spolupráce s asijskými rozvojovými zeměmi; 19 10 02 Politická, hospodářská a kulturní spolupráce s asijskými rozvojovými zeměmi; 19 10 03 Pomoc vykořeněným lidem v asijských zemích; 19 10 04 Rehabilitační a rekonstrukční operace v rozvojových zemích v Asii; 19 10 06 Pomoc při rehabilitaci a rekonstrukci v Afghánistánu.

3

(4)  Sdružení národů jihovýchodní Asie. Jeho 10 členy jsou Indonésie, Malajsie, Filipíny, Singapur, Thajsko, Brunej, Vietnam, Laos, Barma/Myanmar a Kambodža.

4

(5)  Odhad podle údajů získaných z různých zdrojů včetně webových stránek delegací, dokumentů o strategii země atd. Informační systémy o řízení používané Komisí, např. CRIS, tyto informace neobsahovaly.

5

(6)  Dalším programem je Program Asia Urbs, propagující budování sítí a spolupráci mezi orgány místní správy zemí EU a Asie; Program Asia Link, propagující budování sítí a výměny mezi univerzitami těchto dvou regionů a Program Asia ProEco, podporující partnerství v oblasti životního prostředí.

6

Program Asia Urbs

Program Asia Link

Program Asia ProEco

(7)  Tyto programy jsou hrazeny spolufinancováním, skutečná hodnota programu je tudíž vyšší.

7

(8)  Podle konkrétních ustanovení ve finančním návrhu schváleném dne 18. června 1998.

8

(9)  Kontrolována pouze předběžná studie.

9

Zdroj: Účetní dvůr.

Zdroj:

(10)  Asia Invest: projekty složek Asia Interprise nebyly zahrnuty.

10

Asia Interprise

Zdroj: Účetní dvůr.

Zdroj:

(11)  KOM(94) 314 v konečném znění ze dne 13. července 1994.

11

(12)  KOM(2001) 469 v konečném znění ze dne 4. září 2001.

12

(13)  Průvodní pracovní dokument Komise z května 2004 k předběžnému návrhu rozpočtu Evropské komise pro rozpočtový rok 2005.

13

(14)  Doplněné dokumentem: ‚Posilování mnohostranného přístupu k otázce asijské bezpečnosti, celosvětové regulaci hospodářství (tj. WTO a celosvětové finanční předpisy) a začlenění kulturního rozměru‘.

14

(15)  Teoreticky jsou prioritní oblasti intervence zvoleny během přípravy dokumentů o strategii země v součinnosti s partnerskou zemí. Po zvolení oblasti najme Komise smluvní partnery, aby provedli studii proveditelnosti, na jejímž základě je vypracován finanční návrh s návrhem projektu a jeho provedením. Projekty v hodnotě vyšší než 1 milion EUR schvaluje výbor ALA, tvořený zástupci členských států.

15

(16)  Sdělení Komise o hodnocení (SEC(2000) 1051).

16

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| IV. | Od roku 2000 provádí Komise reformu řízení zahraniční pomoci. Reforma zahrnuje zavedení strategických dokumentů k jednotlivým zemím a regionům i víceleté orientační programy.
  (první a druhá odrážka) – Priority výdajů byly vždy vzájemně odsouhlaseny s vládami asijských zemí a vždy se v nich v maximálně možné míře promítaly priority a cíle občanské společnosti. Zavedením strategických dokumentů k jednotlivým zemím a regionům v kombinaci s orientačními programy se Komise snaží dosáhnout lepšího zacílení rozvojových výdajů včetně výdajů na hospodářskou spolupráci.
  (třetí odrážka) – Komise uznává, že celkový dopad pomoci lze jen stěží měřit. Zvláště to platí tam, kde podstata projektu spočívala většinou v technické pomoci. Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu na úrovni projektu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinku vynaložených výdajů. K prověření účinnosti se pak využívá nezávislé monitorování i povinné hodnocení v polovině a na závěr projektu. |
| --- | --- |

IV.

Od roku 2000 provádí Komise reformu řízení zahraniční pomoci. Reforma zahrnuje zavedení strategických dokumentů k jednotlivým zemím a regionům i víceleté orientační programy.

(první a druhá odrážka) – Priority výdajů byly vždy vzájemně odsouhlaseny s vládami asijských zemí a vždy se v nich v maximálně možné míře promítaly priority a cíle občanské společnosti. Zavedením strategických dokumentů k jednotlivým zemím a regionům v kombinaci s orientačními programy se Komise snaží dosáhnout lepšího zacílení rozvojových výdajů včetně výdajů na hospodářskou spolupráci.

(třetí odrážka) – Komise uznává, že celkový dopad pomoci lze jen stěží měřit. Zvláště to platí tam, kde podstata projektu spočívala většinou v technické pomoci. Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu na úrovni projektu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinku vynaložených výdajů. K prověření účinnosti se pak využívá nezávislé monitorování i povinné hodnocení v polovině a na závěr projektu.

| V. | (první odrážka) – Prodlevy mezi fází identifikace a zahájením projektů jakož i prodlevy zjištěné u uskutečňovaných projektů se týkají dvoustranných projektů navržených ještě před reformou zahraniční pomoci ES. V důsledku této reformy, včetně zřízení úřadu EuropeAid (leden 2001), převedení řízení pomoci na delegace Komise a nového finančního nařízení (leden 2003), budou prodlevy v realizaci projektů kratší a v mezích.
  Aktuální příprava projektů povinně vyžaduje plán monitorování, auditu a hodnocení. Souběžně s tím prováděli nezávislí odborníci od roku 2000 systematické monitorování. Monitorování projektů hospodářské spolupráce v Asii ukázalo dobré hodnocení jejich potenciálu udržitelnosti.
  (druhá odrážka) – Postup podávání žádostí, který vyplývá z finančních předpisů, je uzpůsoben tak, aby byla dosažena nejvyšší úroveň transparentnosti a objektivnosti. Uchazečům se pomáhá cestou brífinků či informačních dnů, pravidelnou aktualizací informací na internetových stránkách včetně často kladených otázek. V důsledku toho jsou celoasijské projekty řízeny dobře a nezaznamenaly delší prodlevy. Nezávislé monitorování dalo dobrou známku z udržitelnosti i celoasijským projektům. |
| --- | --- |

V.

(první odrážka) – Prodlevy mezi fází identifikace a zahájením projektů jakož i prodlevy zjištěné u uskutečňovaných projektů se týkají dvoustranných projektů navržených ještě před reformou zahraniční pomoci ES. V důsledku této reformy, včetně zřízení úřadu EuropeAid (leden 2001), převedení řízení pomoci na delegace Komise a nového finančního nařízení (leden 2003), budou prodlevy v realizaci projektů kratší a v mezích.

Aktuální příprava projektů povinně vyžaduje plán monitorování, auditu a hodnocení. Souběžně s tím prováděli nezávislí odborníci od roku 2000 systematické monitorování. Monitorování projektů hospodářské spolupráce v Asii ukázalo dobré hodnocení jejich potenciálu udržitelnosti.

(druhá odrážka) – Postup podávání žádostí, který vyplývá z finančních předpisů, je uzpůsoben tak, aby byla dosažena nejvyšší úroveň transparentnosti a objektivnosti. Uchazečům se pomáhá cestou brífinků či informačních dnů, pravidelnou aktualizací informací na internetových stránkách včetně často kladených otázek. V důsledku toho jsou celoasijské projekty řízeny dobře a nezaznamenaly delší prodlevy. Nezávislé monitorování dalo dobrou známku z udržitelnosti i celoasijským projektům.

| VI. | (první odrážka) – Komise považuje hospodářskou spolupráci za jednu ze základních složek své rozvojové pomoci a je odhodlána věnovat jim pečlivou pozornost při formulování strategií k jednotlivým zemím (CSP) resp. orientačních národních programů (NIP). Komise bude usilovat o lepší jednotnost výkazů o činnosti a vypracuje shodné ukazatele.
  (druhá odrážka) – Reforma zahraniční pomoci ES, zejména převádění odpovědnosti na delegace v letech 2002–2005, zkvalitnila a bude i nadále zlepšovat realizaci a monitorování dvoustranných projektů na místě. Požadavek na provádění hodnocení je nyní součástí všech dohod o financování projektů.
  Monitorování a hodnocení projektů se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce. To napomůže i dalšímu posilování udržitelnosti.
  (třetí odrážka) – Probíhající revize Praktického návodu AIDCO k uzavírání smluv zjednoduší podávání žádostí o granty do té míry, do jaké to umožňuje finanční nařízení a současně vyjasní, jakou úlohu mají delegace sehrávat v procesu hodnocení.
  (čtvrtá odrážka) – Systém monitorování výsledků (ROM), který byl zaveden v roce 2002, zajišťuje standardizované monitorovací informace o projektech a programech. |
| --- | --- |

VI.

(první odrážka) – Komise považuje hospodářskou spolupráci za jednu ze základních složek své rozvojové pomoci a je odhodlána věnovat jim pečlivou pozornost při formulování strategií k jednotlivým zemím (CSP) resp. orientačních národních programů (NIP). Komise bude usilovat o lepší jednotnost výkazů o činnosti a vypracuje shodné ukazatele.

(druhá odrážka) – Reforma zahraniční pomoci ES, zejména převádění odpovědnosti na delegace v letech 2002–2005, zkvalitnila a bude i nadále zlepšovat realizaci a monitorování dvoustranných projektů na místě. Požadavek na provádění hodnocení je nyní součástí všech dohod o financování projektů.

Monitorování a hodnocení projektů se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce. To napomůže i dalšímu posilování udržitelnosti.

(třetí odrážka) – Probíhající revize Praktického návodu AIDCO k uzavírání smluv zjednoduší podávání žádostí o granty do té míry, do jaké to umožňuje finanční nařízení a současně vyjasní, jakou úlohu mají delegace sehrávat v procesu hodnocení.

(čtvrtá odrážka) – Systém monitorování výsledků (ROM), který byl zaveden v roce 2002, zajišťuje standardizované monitorovací informace o projektech a programech.

PŘIPOMÍNKY

| 20. | Komise sdílí názor Účetního dvora na potenciální nebezpečí necílené pomoci ve všech oblastech spolupráce. V procesu reformy zahraniční pomoci v roce 2000 a zavedení strategických dokumentů k jednotlivým zemím resp. regionům spolu se strategickými sděleními o Asii Komise znovu potvrdila, že krátkodobé i dlouhodobé strategické cíle spolupráce ES v Asii by měly zůstat koncentrované, čímž by se oslabila výše zmíněná rizika. |
| --- | --- |

20.

Komise sdílí názor Účetního dvora na potenciální nebezpečí necílené pomoci ve všech oblastech spolupráce. V procesu reformy zahraniční pomoci v roce 2000 a zavedení strategických dokumentů k jednotlivým zemím resp. regionům spolu se strategickými sděleními o Asii Komise znovu potvrdila, že krátkodobé i dlouhodobé strategické cíle spolupráce ES v Asii by měly zůstat koncentrované, čímž by se oslabila výše zmíněná rizika.

| 22. | Pojem společného zájmu nelze vykládat jako prostředek sloužící k ochraně evropských zájmů. Sdělení nelze chybně vykládat tak, že z takové spolupráce má prospěch hlavně ten či onen partner. |
| --- | --- |

22.

Pojem společného zájmu nelze vykládat jako prostředek sloužící k ochraně evropských zájmů. Sdělení nelze chybně vykládat tak, že z takové spolupráce má prospěch hlavně ten či onen partner.

| 23. | Hospodářská spolupráce má za cíl podnítit vzájemnou obchodní výměnu a investice a zajistit vhodné prostředí pro prosperující soukromý sektor. Cílem těchto a dalších aktivit je podpořit rozvojové cíle asijských zemí a jejich začlenění do světové ekonomiky. Hospodářská spolupráce tedy podporuje a usnadňuje plnění rozvojových cílů Komise v Asii. |
| --- | --- |

23.

Hospodářská spolupráce má za cíl podnítit vzájemnou obchodní výměnu a investice a zajistit vhodné prostředí pro prosperující soukromý sektor. Cílem těchto a dalších aktivit je podpořit rozvojové cíle asijských zemí a jejich začlenění do světové ekonomiky. Hospodářská spolupráce tedy podporuje a usnadňuje plnění rozvojových cílů Komise v Asii.

| 24. | Viz odpověď na odstavec 22. |
| --- | --- |

24.

Viz odpověď na odstavec 22.

| 25. | Komise souhlasí s názorem Účetního dvora, že by bylo možné zlepšit definice a monitorování ukazatelů, a Komise se tím zabývala při vypracovávání strategických dokumentů k jednotlivým zemím resp. regionům a souvisejících orientačních programů na roky 2005–2006.
  Podle platných pokynů ke zpracovávání programů by se pomoc měla cíleně zaměřit jen na omezený počet akcí. Na základě nabytých zkušeností začalo ES od roku 2004 rovněž omezovat počet celoasijských programů z pěti na tři. |
| --- | --- |

25.

Komise souhlasí s názorem Účetního dvora, že by bylo možné zlepšit definice a monitorování ukazatelů, a Komise se tím zabývala při vypracovávání strategických dokumentů k jednotlivým zemím resp. regionům a souvisejících orientačních programů na roky 2005–2006.

Podle platných pokynů ke zpracovávání programů by se pomoc měla cíleně zaměřit jen na omezený počet akcí. Na základě nabytých zkušeností začalo ES od roku 2004 rovněž omezovat počet celoasijských programů z pěti na tři.

| 26. | Komise se domnívá, že strategické dokumenty k asijským zemím nerozlišují, a ani by neměly přísně rozlišovat, mezi hospodářskou spoluprací na jedné straně a strategiemi finanční a technické spolupráce na druhé straně, neboť obě tyto složky tvoří vzájemně se posilující nástroje k dosažení strategických cílů ES v Asii. Ve vnitrostátních plánech asijských zemí – příjemců pomoci se navíc neodděluje politika pro chudé vrstvy od politiky zmírňování chudoby. Nedávno navržené nástroje zahraničních akcí jdou v tomto směru ještě dále a už vůbec nerozlišují mezi finanční a technickou pomocí na jedné straně a hospodářskou spoluprací na straně druhé. |
| --- | --- |

26.

Komise se domnívá, že strategické dokumenty k asijským zemím nerozlišují, a ani by neměly přísně rozlišovat, mezi hospodářskou spoluprací na jedné straně a strategiemi finanční a technické spolupráce na druhé straně, neboť obě tyto složky tvoří vzájemně se posilující nástroje k dosažení strategických cílů ES v Asii. Ve vnitrostátních plánech asijských zemí – příjemců pomoci se navíc neodděluje politika pro chudé vrstvy od politiky zmírňování chudoby. Nedávno navržené nástroje zahraničních akcí jdou v tomto směru ještě dále a už vůbec nerozlišují mezi finanční a technickou pomocí na jedné straně a hospodářskou spoluprací na straně druhé.

| 27. | Co se týče připomínek Účetního dvora k regionálnímu rozměru, Komise je toho názoru, že celoasijské programy by se měly posuzovat na úrovni programů. V zájmu navázání přeshraniční obchodní spolupráce v Asii se podporují žádosti, které pokrývají více než jednu asijskou zemi. |
| --- | --- |

27.

Co se týče připomínek Účetního dvora k regionálnímu rozměru, Komise je toho názoru, že celoasijské programy by se měly posuzovat na úrovni programů. V zájmu navázání přeshraniční obchodní spolupráce v Asii se podporují žádosti, které pokrývají více než jednu asijskou zemi.

| 29. | Touto metodou řízení a rozpočtu založeném na činnosti (ABM/ABB) se Komise snaží zkvalitnit charakter diskuse o rozpočtu a o vymezení celkových politických priorit i hodnocení dopadu těchto priorit na aktuální aktivity a jejich cíle, a tím pádem se snaží také o lepší rozdělování zdrojů. Tato politicky orientovaná diskuse, kterou rozpočtový orgán uvítal, by se měla zaměřit spíše na aktivity než na jednotlivé rozpočtové linie. |
| --- | --- |

29.

Touto metodou řízení a rozpočtu založeném na činnosti (ABM/ABB) se Komise snaží zkvalitnit charakter diskuse o rozpočtu a o vymezení celkových politických priorit i hodnocení dopadu těchto priorit na aktuální aktivity a jejich cíle, a tím pádem se snaží také o lepší rozdělování zdrojů. Tato politicky orientovaná diskuse, kterou rozpočtový orgán uvítal, by se měla zaměřit spíše na aktivity než na jednotlivé rozpočtové linie.

| 31. | Komise uznává, že popis cílů je obecný a dal by se ještě propracovat. Vezme to v úvahu v rámci prací na zkvalitňování výkazů o činnosti. |
| --- | --- |

31.

Komise uznává, že popis cílů je obecný a dal by se ještě propracovat. Vezme to v úvahu v rámci prací na zkvalitňování výkazů o činnosti.

| 32. | Komise sdílí názor Účetního dvora ohledně ukazatelů dopadu a domnívá se, že měření dopadů vyžaduje realistický přístup, který zohlední omezený rozsah akcí EU a existenci podobných programů uskutečňovaných členskými státy. Akce EU mohou pouze přispívat, nemohou však být jediným generátorem vyššího objemu obchodní výměny a investic. Komise se vynasnaží dále rozpracovávat a zkvalitňovat vhodné ukazatele dopadů. |
| --- | --- |

32.

Komise sdílí názor Účetního dvora ohledně ukazatelů dopadu a domnívá se, že měření dopadů vyžaduje realistický přístup, který zohlední omezený rozsah akcí EU a existenci podobných programů uskutečňovaných členskými státy. Akce EU mohou pouze přispívat, nemohou však být jediným generátorem vyššího objemu obchodní výměny a investic. Komise se vynasnaží dále rozpracovávat a zkvalitňovat vhodné ukazatele dopadů.

| 33. | Ve výkazech o činnosti jsou informace o minulých výsledcích roztříděné podle jednotlivých klíčových cílů a o jejich vazbách na činnosti směřující k jejich plnění. Komise pracuje na ukazatelích, které se budou více orientovat na výsledky. |
| --- | --- |

33.

Ve výkazech o činnosti jsou informace o minulých výsledcích roztříděné podle jednotlivých klíčových cílů a o jejich vazbách na činnosti směřující k jejich plnění. Komise pracuje na ukazatelích, které se budou více orientovat na výsledky.

| 34.–35. | Do roku 2001 se politické cíle přímo převáděly do podoby projektů a programů. Od roku 2002 se nástrojem pečlivějšího cílení staly národní orientační programy zahrnující hospodářskou spolupráci, což vedlo k omezení počtu odvětví, do nich směřuje pomoc, i k vyjasnění cílů a záměrů v jednotlivých odvětvích. Komise uznává, že celkový dopad pomoci lze jen stěží měřit. Zvláště to platí tam, kde charakter projektu spočíval většinou v technické pomoci.
  Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu na úrovni projektu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinku vynaložených výdajů. K prověření účinnosti se pak využívá nezávislé monitorování i povinné hodnocení v polovině a na závěr projektu. |
| --- | --- |

34.–35.

Do roku 2001 se politické cíle přímo převáděly do podoby projektů a programů. Od roku 2002 se nástrojem pečlivějšího cílení staly národní orientační programy zahrnující hospodářskou spolupráci, což vedlo k omezení počtu odvětví, do nich směřuje pomoc, i k vyjasnění cílů a záměrů v jednotlivých odvětvích. Komise uznává, že celkový dopad pomoci lze jen stěží měřit. Zvláště to platí tam, kde charakter projektu spočíval většinou v technické pomoci.

Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu na úrovni projektu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinku vynaložených výdajů. K prověření účinnosti se pak využívá nezávislé monitorování i povinné hodnocení v polovině a na závěr projektu.

| 39. | Projekty dvoustranné hospodářské spolupráce se řídí prioritami hospodářské spolupráce stanovenými podle stávajících priorit jednotlivých zemí tak, jak jsou uvedeny v jejich strategických dokumentech o zmírňování chudoby a v národních plánech rozvoje. Všude, kde je to možné, Komise spolupracuje s dalšími dárci, s cílem dosáhnout multiplikačního účinku a tím zajistit maximálně možný dopad omezených finančních prostředků Společenství.
  V řadě projektů hospodářské spolupráce se dopady projeví až v dlouhodobějším horizontu. Dopady všech budoucích projektů se budou měřit systematičtěji cestou již zlepšeného zavedeného monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

39.

Projekty dvoustranné hospodářské spolupráce se řídí prioritami hospodářské spolupráce stanovenými podle stávajících priorit jednotlivých zemí tak, jak jsou uvedeny v jejich strategických dokumentech o zmírňování chudoby a v národních plánech rozvoje. Všude, kde je to možné, Komise spolupracuje s dalšími dárci, s cílem dosáhnout multiplikačního účinku a tím zajistit maximálně možný dopad omezených finančních prostředků Společenství.

V řadě projektů hospodářské spolupráce se dopady projeví až v dlouhodobějším horizontu. Dopady všech budoucích projektů se budou měřit systematičtěji cestou již zlepšeného zavedeného monitorování a hodnocení.

| 40.–41. | Mezi rychlostí přípravy projektů a jejich kvalitním zpracováním, které zahrnuje a) fázi identifikace, v niž se hodnotí dotyčné odvětví a pojmenovávají hlavní problémy vyžadující řešení, pravděpodobní příjemci a možné způsoby provedení projektu; b) fáze odhadu, v níž se určí podrobnosti projektu a do níž se už plně zapojují a konzultují všechny zainteresované subjekty, příjemci a dárci, existuje jistá rovnováha. Do této fáze často patří i provedení konjunkturální a finanční analýzy, hodnocení dopadů na životní prostředí a na rovnost pohlaví. Realizace projektů začíná počátečním obdobím (obvykle trvá 6 měsíců), během něhož se navrhované aktivity ověřují z hlediska jejich vhodného načasování a efektivity nákladů. |
| --- | --- |

40.–41.

Mezi rychlostí přípravy projektů a jejich kvalitním zpracováním, které zahrnuje a) fázi identifikace, v niž se hodnotí dotyčné odvětví a pojmenovávají hlavní problémy vyžadující řešení, pravděpodobní příjemci a možné způsoby provedení projektu; b) fáze odhadu, v níž se určí podrobnosti projektu a do níž se už plně zapojují a konzultují všechny zainteresované subjekty, příjemci a dárci, existuje jistá rovnováha. Do této fáze často patří i provedení konjunkturální a finanční analýzy, hodnocení dopadů na životní prostředí a na rovnost pohlaví. Realizace projektů začíná počátečním obdobím (obvykle trvá 6 měsíců), během něhož se navrhované aktivity ověřují z hlediska jejich vhodného načasování a efektivity nákladů.

| 42.–43. | Po reformě zahraniční pomoci ES, která zahrnuje zejména převod odpovědnosti za řízení na delegace, se realizace projektů a programů zlepšila. Reforma si nevyhnutelně vyžádala jisté období úprav doprovázených najímáním nových pracovníků delegací a jejich důkladným proškolením.
  Pokud jde o problém odborníků, je třeba vzít v úvahu rozdíl mezi poptávkou a nabídkou vysoce kvalifikovaných expertů (vykonavatelů technické pomoci) pro odvětví obchodu. Komise zavedla do praxe opatření ke zlepšení této situace cestou cílenějšího zaměření nové rámcové smlouvy o obchodu (z prosince 2003), zřízením svěřeneckého fondu u Mezinárodního obchodního centra OSN (červenec 2004) a lepším využíváním odborných sil příslušných organizací OSN. |
| --- | --- |

42.–43.

Po reformě zahraniční pomoci ES, která zahrnuje zejména převod odpovědnosti za řízení na delegace, se realizace projektů a programů zlepšila. Reforma si nevyhnutelně vyžádala jisté období úprav doprovázených najímáním nových pracovníků delegací a jejich důkladným proškolením.

Pokud jde o problém odborníků, je třeba vzít v úvahu rozdíl mezi poptávkou a nabídkou vysoce kvalifikovaných expertů (vykonavatelů technické pomoci) pro odvětví obchodu. Komise zavedla do praxe opatření ke zlepšení této situace cestou cílenějšího zaměření nové rámcové smlouvy o obchodu (z prosince 2003), zřízením svěřeneckého fondu u Mezinárodního obchodního centra OSN (červenec 2004) a lepším využíváním odborných sil příslušných organizací OSN.

| 44. | Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu plně institucionalizovány. Dále je to podtrženo využíváním metody logického rámce, která zajišťuje definování cílů, účelu, výsledků, aktivit, objektivně ověřitelných ukazatelů projektu a předem definovaných prostředků ověřování. |
| --- | --- |

44.

Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu plně institucionalizovány. Dále je to podtrženo využíváním metody logického rámce, která zajišťuje definování cílů, účelu, výsledků, aktivit, objektivně ověřitelných ukazatelů projektu a předem definovaných prostředků ověřování.

| 46. | Monitorování projektů se nedávno dále zdokonalilo díky cílenějšímu používání nástroje logického rámce, který jednoznačně vymezuje celkový globální cíl, účel, výsledky a aktivity spolu s konkrétními ukazateli jejich dosažení. Dokonalejší monitorování kromě toho zahrnuje zřízení systému monitorování výsledků, které provádí nezávislí konzultanti. |
| --- | --- |

46.

Monitorování projektů se nedávno dále zdokonalilo díky cílenějšímu používání nástroje logického rámce, který jednoznačně vymezuje celkový globální cíl, účel, výsledky a aktivity spolu s konkrétními ukazateli jejich dosažení. Dokonalejší monitorování kromě toho zahrnuje zřízení systému monitorování výsledků, které provádí nezávislí konzultanti.

| 47. | Od roku 2000 provádějí monitorování nezávislí experti, kteří byli požádáni o rozbor významu, efektivity, účinnosti, dopadů a udržitelnosti vybraných projektů podle ročního plánu práce. Z této analýzy vyšly projekty v Asii s dobrým hodnocením udržitelnosti.
  Kromě toho od roku 2002 zavedlo ES systém opatření na podporu jakosti, který posiluje prověřování návrhu projektu ve fázi identifikace a formulování. Tímto postupem se nyní pečlivě zkoumají plány udržitelnosti.
  Udržitelnost se prověřuje jako specifické kritérium ve všech fázích procesu podpory jakosti. |
| --- | --- |

47.

Od roku 2000 provádějí monitorování nezávislí experti, kteří byli požádáni o rozbor významu, efektivity, účinnosti, dopadů a udržitelnosti vybraných projektů podle ročního plánu práce. Z této analýzy vyšly projekty v Asii s dobrým hodnocením udržitelnosti.

Kromě toho od roku 2002 zavedlo ES systém opatření na podporu jakosti, který posiluje prověřování návrhu projektu ve fázi identifikace a formulování. Tímto postupem se nyní pečlivě zkoumají plány udržitelnosti.

Udržitelnost se prověřuje jako specifické kritérium ve všech fázích procesu podpory jakosti.

| 48.–49. | V rámci systému podpory jakosti, který byl zprovozněn koncem roku 2002, se povinnou součástí příprav projektů stalo hodnocení v polovině a na závěr projektu, přičemž na provedení těchto hodnocení jsou v rozpočtu vyčleněny samostatné položky. Hodnocení v polovině projektu je specificky určeno k nalezení případných slabin a přijetí nápravy. Jak převod řízení pomoci, tak systematické externí monitorování zajišťují těsný monitoring a včasné odhalení slabin, díky čemuž je možné včas přijmout nápravná opatření. |
| --- | --- |

48.–49.

V rámci systému podpory jakosti, který byl zprovozněn koncem roku 2002, se povinnou součástí příprav projektů stalo hodnocení v polovině a na závěr projektu, přičemž na provedení těchto hodnocení jsou v rozpočtu vyčleněny samostatné položky. Hodnocení v polovině projektu je specificky určeno k nalezení případných slabin a přijetí nápravy. Jak převod řízení pomoci, tak systematické externí monitorování zajišťují těsný monitoring a včasné odhalení slabin, díky čemuž je možné včas přijmout nápravná opatření.

| 52. | V rámci celoasijských programů i v rámci řízení zahraniční pomoci obecně se neustále revidují pokyny pro uchazeče a vyvíjí se maximální úsilí ke zjednodušení postupu, jimž se řídí podávání žádostí. Bude se hledat vyváženost mezi nezbytnou váhou procedur, jejichž absolvování se vyžaduje kvůli transparentnosti a objektivnosti, a jednoduchostí, kterou si přejí uchazeči. |
| --- | --- |

52.

V rámci celoasijských programů i v rámci řízení zahraniční pomoci obecně se neustále revidují pokyny pro uchazeče a vyvíjí se maximální úsilí ke zjednodušení postupu, jimž se řídí podávání žádostí. Bude se hledat vyváženost mezi nezbytnou váhou procedur, jejichž absolvování se vyžaduje kvůli transparentnosti a objektivnosti, a jednoduchostí, kterou si přejí uchazeči.

| 53. | K posouzení právního statusu a státní příslušnosti uchazečů jsou nutná ustanovení stanov nebo zakládacích listin uchazečů, kteří tím splní požadavky právního základu.
  Partneři musí podepsat „partnerský závazek“, v němž se zaváží ke splnění své úlohy v případě, že návrh bude vybrán. |
| --- | --- |

53.

K posouzení právního statusu a státní příslušnosti uchazečů jsou nutná ustanovení stanov nebo zakládacích listin uchazečů, kteří tím splní požadavky právního základu.

Partneři musí podepsat „partnerský závazek“, v němž se zaváží ke splnění své úlohy v případě, že návrh bude vybrán.

| 54. | Výhodou neziskových obchodních prostředníků, kteří plní roli příjemců, je, že mají odpovídající struktury k rozmnožení pozitivních účinků projektů.
  V současnosti se zkoumá, zda je proveditelné umožnit výdělečným podnikům ucházet se o pomoc v rámci celoasijských programů. Bylo by to podmíněno tím, že příjemci nebudou vydělávat na spolufinancovaných projektech.
  Uplatnění zásady neziskových organizací se přezkoumává způsobem, který by mohl usnadnit realizaci tohoto druhu projektů hospodářské spolupráce tak, jak to navrhuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

54.

Výhodou neziskových obchodních prostředníků, kteří plní roli příjemců, je, že mají odpovídající struktury k rozmnožení pozitivních účinků projektů.

V současnosti se zkoumá, zda je proveditelné umožnit výdělečným podnikům ucházet se o pomoc v rámci celoasijských programů. Bylo by to podmíněno tím, že příjemci nebudou vydělávat na spolufinancovaných projektech.

Uplatnění zásady neziskových organizací se přezkoumává způsobem, který by mohl usnadnit realizaci tohoto druhu projektů hospodářské spolupráce tak, jak to navrhuje Účetní dvůr.

| 55. | V posledních dvou letech vyvíjelo ES pestrou škálu aktivit, s cílem zkvalitnit poradenství pro potenciální uchazeče. V rámci toho byly organizovány brífinky v členských státech EU a v zemích asijských partnerů, pravidelně aktualizované „často kladené otázky“ na internetových stránkách programů a centrálně obsluhované poštovní schránky, kam mohou uchazeči adresovat své dotazy. Na internetových stránkách jsou dostupné prezentace nejlepšího pojetí kvalitních návrhů projektů. V procesu převodu odpovědnosti byly i v tomto směru postupně vyjasňovány příslušné kompetence delegací a ústředí.
  V rámci nové generace celoasijských programů uvedlo ES do praxe akce na budování kapacit jako zvláštní součást programů, jejichž cílem je zkvalitnit přípravu projektů a dovednosti příjemců v řízení projektů. |
| --- | --- |

55.

V posledních dvou letech vyvíjelo ES pestrou škálu aktivit, s cílem zkvalitnit poradenství pro potenciální uchazeče. V rámci toho byly organizovány brífinky v členských státech EU a v zemích asijských partnerů, pravidelně aktualizované „často kladené otázky“ na internetových stránkách programů a centrálně obsluhované poštovní schránky, kam mohou uchazeči adresovat své dotazy. Na internetových stránkách jsou dostupné prezentace nejlepšího pojetí kvalitních návrhů projektů. V procesu převodu odpovědnosti byly i v tomto směru postupně vyjasňovány příslušné kompetence delegací a ústředí.

V rámci nové generace celoasijských programů uvedlo ES do praxe akce na budování kapacit jako zvláštní součást programů, jejichž cílem je zkvalitnit přípravu projektů a dovednosti příjemců v řízení projektů.

| 56. | Delegace nemohou uchazečům pomáhat v přípravě jejich návrhů, jinak by se prohřešily proti zásadě rovnoprávného zacházení. Proto se pomoc omezuje jen na výše zmíněné úkony.
  Pomoc poskytnutá delegacemi nesmí v žádném případě překročit hranice dané v ustanoveních obecných pokynů a nesmí v žádném případě zacházet do detailů návrhu. |
| --- | --- |

56.

Delegace nemohou uchazečům pomáhat v přípravě jejich návrhů, jinak by se prohřešily proti zásadě rovnoprávného zacházení. Proto se pomoc omezuje jen na výše zmíněné úkony.

Pomoc poskytnutá delegacemi nesmí v žádném případě překročit hranice dané v ustanoveních obecných pokynů a nesmí v žádném případě zacházet do detailů návrhu.

| 59. | Každý návrh, který podléhá technickému a finančnímu hodnocení, se hodnotí z hlediska udržitelnosti. Příslušná delegace Komise se musí navíc konkrétně vyslovit, mimo jiných stránek, k udržitelnosti projektu ve světle finančních, institucionálních a politických podmínek. |
| --- | --- |

59.

Každý návrh, který podléhá technickému a finančnímu hodnocení, se hodnotí z hlediska udržitelnosti. Příslušná delegace Komise se musí navíc konkrétně vyslovit, mimo jiných stránek, k udržitelnosti projektu ve světle finančních, institucionálních a politických podmínek.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 60. | Hospodářská spolupráce jako pojem vysvětlený v právních předpisech asijských a latinskoamerických zemí má podnítit vzájemnou obchodní výměnu a investice a zajistit vhodné prostředí pro prosperující soukromý sektor. Cílem těchto a dalších aktivit je podpořit rozvojové cíle asijských zemí a jejich začlenění do světové ekonomiky. Hospodářská spolupráce tedy podporuje a usnadňuje plnění rozvojových cílů Komise v Asii. Zavedením strategických dokumentů o jednotlivých zemích a regionech se Komise od roku 2002 snaží dosáhnout většího souladu mezi strategií, programováním a realizací. |
| --- | --- |

60.

Hospodářská spolupráce jako pojem vysvětlený v právních předpisech asijských a latinskoamerických zemí má podnítit vzájemnou obchodní výměnu a investice a zajistit vhodné prostředí pro prosperující soukromý sektor. Cílem těchto a dalších aktivit je podpořit rozvojové cíle asijských zemí a jejich začlenění do světové ekonomiky. Hospodářská spolupráce tedy podporuje a usnadňuje plnění rozvojových cílů Komise v Asii. Zavedením strategických dokumentů o jednotlivých zemích a regionech se Komise od roku 2002 snaží dosáhnout většího souladu mezi strategií, programováním a realizací.

| 61. | Komise zastává pevné stanovisko, že v souladu s články 177 a 181 písm. a) Smlouvy o EU musí hospodářská spolupráce zůstat neoddělitelnou součástí jejich rozvojových akcí prováděných v rámci jednotné rozvojové strategie. Na druhé straně však uznává, že ukazatele hospodářské spolupráce musí více odrážet specifika jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

61.

Komise zastává pevné stanovisko, že v souladu s články 177 a 181 písm. a) Smlouvy o EU musí hospodářská spolupráce zůstat neoddělitelnou součástí jejich rozvojových akcí prováděných v rámci jednotné rozvojové strategie. Na druhé straně však uznává, že ukazatele hospodářské spolupráce musí více odrážet specifika jednotlivých zemí.

| 62. | V zájmu uskutečnění svých celkových představ zpracovává Komise strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony jakož i národní programy. Zahrnují jak finanční a technickou, tak hospodářskou spolupráci, přičemž obě tyto stránky se vzájemně doplňují a posilují.
  Řízení založené na činnostech je novým procesem, jehož formulování a soudržnost se neustále zdokonaluje. Výkazy o činnosti však nelze chápat izolovaně, protože Komise s nimi pracuje a společně s dalšími příslušnými dokumenty jsou hnacím motorem kroků, které Komise činí v oblasti asijského regionu. |
| --- | --- |

62.

V zájmu uskutečnění svých celkových představ zpracovává Komise strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony jakož i národní programy. Zahrnují jak finanční a technickou, tak hospodářskou spolupráci, přičemž obě tyto stránky se vzájemně doplňují a posilují.

Řízení založené na činnostech je novým procesem, jehož formulování a soudržnost se neustále zdokonaluje. Výkazy o činnosti však nelze chápat izolovaně, protože Komise s nimi pracuje a společně s dalšími příslušnými dokumenty jsou hnacím motorem kroků, které Komise činí v oblasti asijského regionu.

| 63. | Komise považuje hospodářskou spolupráci za jednu ze základních složek své rozvojové pomoci a je odhodlána věnovat jim pečlivou pozornost při formulování strategií k jednotlivým zemím (CSP) resp. orientačních národních programů (NIP). Komise bude dále usilovat o lepší jednotnost výkazů o činnosti a vypracuje shodné ukazatele. |
| --- | --- |

63.

Komise považuje hospodářskou spolupráci za jednu ze základních složek své rozvojové pomoci a je odhodlána věnovat jim pečlivou pozornost při formulování strategií k jednotlivým zemím (CSP) resp. orientačních národních programů (NIP). Komise bude dále usilovat o lepší jednotnost výkazů o činnosti a vypracuje shodné ukazatele.

| 64. | Do roku 2001 se politické cíle přímo převáděly do podoby projektů a programů. Priority na straně výdajů se vždy vzájemně odsouhlasily s asijskými vládami a v nejvyšší možné míře se v nich promítaly priority a cíle občanské společnosti. Od roku 2002 se nástrojem pečlivějšího cílení staly CSP a národní orientační programy zahrnující hospodářskou spolupráci, což vedlo k omezení počtu odvětví, do nich směřuje pomoc, i k vyjasnění cílů a záměrů v jednotlivých odvětvích. |
| --- | --- |

64.

Do roku 2001 se politické cíle přímo převáděly do podoby projektů a programů. Priority na straně výdajů se vždy vzájemně odsouhlasily s asijskými vládami a v nejvyšší možné míře se v nich promítaly priority a cíle občanské společnosti. Od roku 2002 se nástrojem pečlivějšího cílení staly CSP a národní orientační programy zahrnující hospodářskou spolupráci, což vedlo k omezení počtu odvětví, do nich směřuje pomoc, i k vyjasnění cílů a záměrů v jednotlivých odvětvích.

| 65. | Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinnosti výdajů. |
| --- | --- |

65.

Od reformy zahraniční pomoci ES jsou všechny stránky řízení projektového cyklu plně institucionalizovány. Využívání metody logického rámce nabízí objektivně ověřitelné ukazatele a předem definované prostředky k hodnocení účinnosti výdajů.

| 66. | Účetní dvůr kontroloval většinou projekty, které byly připraveny ještě před reformou zahraniční pomoci ES. |
| --- | --- |

66.

Účetní dvůr kontroloval většinou projekty, které byly připraveny ještě před reformou zahraniční pomoci ES.

| 67. | Po reformě zahraniční pomoci ES a poté, co v lednu 2003 nabylo účinnost nové finanční nařízení, se prodlení projektů značně zkrátilo a zůstalo v mezích.
  Monitorování a hodnocení se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce jakož i zavedením povinného hodnocení v polovině a na závěr realizace každého projektu a programu.
  Pečlivě se dnes zkoumají plány udržitelnosti v rámci procesu podpory jakosti. Udržitelnost je navíc jedním z kritérií, které prověřuje monitoring výsledků a systematicky se jí zabývá také nezávislý monitoring. |
| --- | --- |

67.

Po reformě zahraniční pomoci ES a poté, co v lednu 2003 nabylo účinnost nové finanční nařízení, se prodlení projektů značně zkrátilo a zůstalo v mezích.

Monitorování a hodnocení se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce jakož i zavedením povinného hodnocení v polovině a na závěr realizace každého projektu a programu.

Pečlivě se dnes zkoumají plány udržitelnosti v rámci procesu podpory jakosti. Udržitelnost je navíc jedním z kritérií, které prověřuje monitoring výsledků a systematicky se jí zabývá také nezávislý monitoring.

| 68. | V rámci přípravy projektů se dnes už vyžaduje jasné formulování celkového cíle, účelu, výsledků a aktivit projektu. Od konce roku 2002 se systematicky vyžaduje provádění nezávislého externího hodnocení projektů. |
| --- | --- |

68.

V rámci přípravy projektů se dnes už vyžaduje jasné formulování celkového cíle, účelu, výsledků a aktivit projektu. Od konce roku 2002 se systematicky vyžaduje provádění nezávislého externího hodnocení projektů.

| 69. | Komise potvrzuje, že postup podávání žádostí je u celoasijských programů složitý, i když se dělá vše, aby byl co možná nejjednodušší.
  V současnosti probíhající revize finančního nařízení a jeho prováděcích norem by měla vnést do pravidel, kterými se řídí malé projekty, více flexibility a proporcionality, tj. měly by být více úměrné hrozícím rizikům.
  Probíhající revize Praktického návodu AIDCO k uzavírání smluv zjednoduší podávání žádostí o granty do té míry, do jaké to umožňuje finanční nařízení, a současně vyjasní, jakou úlohu mají delegace sehrávat v hodnocení. |
| --- | --- |

69.

Komise potvrzuje, že postup podávání žádostí je u celoasijských programů složitý, i když se dělá vše, aby byl co možná nejjednodušší.

V současnosti probíhající revize finančního nařízení a jeho prováděcích norem by měla vnést do pravidel, kterými se řídí malé projekty, více flexibility a proporcionality, tj. měly by být více úměrné hrozícím rizikům.

Probíhající revize Praktického návodu AIDCO k uzavírání smluv zjednoduší podávání žádostí o granty do té míry, do jaké to umožňuje finanční nařízení, a současně vyjasní, jakou úlohu mají delegace sehrávat v hodnocení.

| 70. | Zveřejnění vzorové žádosti na internetových stránkách s sebou nese nebezpečí, že uchazeči budou vzor převážně opisovat. Komise zpřístupňuje podrobná fakta o všech financovaných projektech na internetových stránkách programu.
  Monitorování a hodnocení projektů se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce. Zčásti i díky existenci logických rámců fungují dobře systémy pravidelného monitorování, které byly zavedeny do praxe v souvislosti s celoasijskými programy. Komise by proto raději zachovala požadavek, aby uchazeči plnili logický rámec. Komise zváží využívání centrálního rejstříku jak navrhuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

70.

Zveřejnění vzorové žádosti na internetových stránkách s sebou nese nebezpečí, že uchazeči budou vzor převážně opisovat. Komise zpřístupňuje podrobná fakta o všech financovaných projektech na internetových stránkách programu.

Monitorování a hodnocení projektů se zlepšilo díky povinnému používání nástroje logického rámce. Zčásti i díky existenci logických rámců fungují dobře systémy pravidelného monitorování, které byly zavedeny do praxe v souvislosti s celoasijskými programy. Komise by proto raději zachovala požadavek, aby uchazeči plnili logický rámec. Komise zváží využívání centrálního rejstříku jak navrhuje Účetní dvůr.

| 71. | V posledních dvou letech uskutečnila Komise pestrou škálu aktivit na zkvalitnění pokynů pro potenciální uchazeče. V rámci nové generace celoasijských programů uvedla Komise do praxe akce na budování kapacit jako zvláštní součást programů, jejichž cílem je zkvalitnit přípravu projektů a dovednosti příjemců v řízení projektů.
  Delegace nesmí uchazečům pomáhat v přípravě jejich návrhů, jinak by se prohřešily proti zásadě rovnoprávného zacházení. Proto se pomoc omezuje jen na poskytování obecných pokynů, aniž by zacházela do podrobností návrhu. |
| --- | --- |

71.

V posledních dvou letech uskutečnila Komise pestrou škálu aktivit na zkvalitnění pokynů pro potenciální uchazeče. V rámci nové generace celoasijských programů uvedla Komise do praxe akce na budování kapacit jako zvláštní součást programů, jejichž cílem je zkvalitnit přípravu projektů a dovednosti příjemců v řízení projektů.

Delegace nesmí uchazečům pomáhat v přípravě jejich návrhů, jinak by se prohřešily proti zásadě rovnoprávného zacházení. Proto se pomoc omezuje jen na poskytování obecných pokynů, aniž by zacházela do podrobností návrhu.

| 72. | Komise neustále přizpůsobuje postupy tak, aby se přiblížily optimální praxi. Jak systém monitorování celoasijských projektů, tak externí monitoring dnes využívají standardní podobu zpráv. Od převodu odpovědností se delegace aktivně zapojují do systematického monitorování. |
| --- | --- |

72.

Komise neustále přizpůsobuje postupy tak, aby se přiblížily optimální praxi. Jak systém monitorování celoasijských projektů, tak externí monitoring dnes využívají standardní podobu zpráv. Od převodu odpovědností se delegace aktivně zapojují do systematického monitorování.

---